# Euroopa Liidu L 198/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.198.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 198 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide23. juuli 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.198.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 198

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide23. juuli 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 695/2013, 15. juuli 2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 696/2013, 22. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 22 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 697/2013, 22. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 698/2013, 19. juuli 2013, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 699/2013, 19. juuli 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 36 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 700/2013, 22. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 38 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2013/391/ÜVJP, 22. juuli 2013, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks | 40 |
| | | 2013/392/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. juuli 2013, millega määratakse kindlaks otsuse 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) kohaldamise kuupäev | 45 |
| | * | Nõukogu otsus 2013/393/ÜVJP, 22. juuli 2013, millega muudetakse otsust 2013/382/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 47 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2013/394/EL |
| | * | Euroopa Liidu – Šveitsi statistikakomitee otsus nr 1/2013, 12. juuni 2013, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist statistikaalast koostööd käsitleva lepingu A lisa | 48 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 695/2013, 15. juuli 2013, millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed

1

*

Nõukogu määrus (EL) nr 696/2013, 22. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

22

*

Nõukogu määrus (EL) nr 697/2013, 22. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 698/2013, 19. juuli 2013, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

35

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 699/2013, 19. juuli 2013, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

36

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 700/2013, 22. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

38

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2013/391/ÜVJP, 22. juuli 2013, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks

40

2013/392/EL

*

Nõukogu otsus, 22. juuli 2013, millega määratakse kindlaks otsuse 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) kohaldamise kuupäev

45

*

Nõukogu otsus 2013/393/ÜVJP, 22. juuli 2013, millega muudetakse otsust 2013/382/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

47

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2013/394/EL

*

Euroopa Liidu – Šveitsi statistikakomitee otsus nr 1/2013, 12. juuni 2013, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist statistikaalast koostööd käsitleva lepingu A lisa

48

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 695/2013,

15. juuli 2013,

millega pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 3 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „Hiina”) ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määrad jäid vahemikku 9,9–38,1 %; rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 (3) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 5 kohast uut uurimist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes (edaspidi „esialgsed uurimised”). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „Hiina”) ja Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mille määrad jäid vahemikku 9,9–38,1 %; rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 (3) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 5 kohast uut uurimist lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes (edaspidi „esialgsed uurimised”).

| (2) | Rakendusmäärusega (EL) nr 270/2010 (4) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. toodetud triikimislaudade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmäärusega (EL) nr 270/2010 (4) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. toodetud triikimislaudade impordi suhtes.

| (3) | Rakendusmäärusega (EL) nr 580/2010 (5) muutis nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist, mis piirdus üksnes dumpinguga, Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavat lõplikku tollimaksu, kehtestades selle määraks 7 %. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärusega (EL) nr 580/2010 (5) muutis nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist, mis piirdus üksnes dumpinguga, Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldatavat lõplikku tollimaksu, kehtestades selle määraks 7 %.

| (4) | Rakendusmäärusega (EL) nr 77/2010 (6) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast läbivaatamist, mis käsitles uut eksportijat, lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd. Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmäärusega (EL) nr 77/2010 (6) kehtestas nõukogu pärast algmääruse artikli 11 lõike 4 kohast läbivaatamist, mis käsitles uut eksportijat, lõpliku dumpinguvastase tollimaksu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd. Co. toodetud triikimislaudade impordi suhtes.

| (5) | Rakendusmäärusega (EL) nr 805/2010 (7) taaskehtestas nõukogu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, toodetud triikimislaudade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-141/08 P (8). |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmäärusega (EL) nr 805/2010 (7) taaskehtestas nõukogu triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, toodetud triikimislaudade impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-141/08 P (8).

| (6) | Rakendusmäärusega (EL) nr 987/2012 (9) taaskehtestas nõukogu äriühingu Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas T-274/07 (10). |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmäärusega (EL) nr 987/2012 (9) taaskehtestas nõukogu äriühingu Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu meetmena, millega täidetakse Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas T-274/07 (10).

| (7) | Eespool kirjeldatud uurimisi nimetatakse edaspidi ka „varasemateks uurimisteks”. |
| --- | --- |

(7)

Eespool kirjeldatud uurimisi nimetatakse edaspidi ka „varasemateks uurimisteks”.

2.   Läbivaatamistaotlused

2.1.   Ukraina ja HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine

| (8) | Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (11) avaldamist laekus komisjonile 25. jaanuaril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(8)

Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (11) avaldamist laekus komisjonile 25. jaanuaril 2012 taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (9) | Taotluse esitasid kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab olulise osa – käesoleval juhul üle 40 % – liidu triikimislaudade toodangust (edaspidi „aegumise läbivaatamise taotluse esitajad”). |
| --- | --- |

(9)

Taotluse esitasid kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab olulise osa – käesoleval juhul üle 40 % – liidu triikimislaudade toodangust (edaspidi „aegumise läbivaatamise taotluse esitajad”).

| (10) | Aegumise läbivaatamise taotlus oli seotud mõlema riigiga, mille suhtes kehtivaid meetmeid praegu kohaldatakse, st HRV ja Ukrainaga, ning tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tagajärjel jätkuks tõenäoliselt dumping ja kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(10)

Aegumise läbivaatamise taotlus oli seotud mõlema riigiga, mille suhtes kehtivaid meetmeid praegu kohaldatakse, st HRV ja Ukrainaga, ning tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tagajärjel jätkuks tõenäoliselt dumping ja kahju liidu tootmisharule.

| (11) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 25. aprillil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamisest, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas
   (12) (edaspidi „aegumise läbivaatamise algatamise teade”). |
| --- | --- |

(11)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 25. aprillil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise algatamisest, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas
   (12) (edaspidi „aegumise läbivaatamise algatamise teade”).

2.2.   Ukraina suhtes seoses Ukraina ainukese eksportiva tootjaga kehtivate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

| (12) | 17. märtsil 2012 sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse algatada osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdub üksnes dumpinguga. Taotluse esitas äriühing Eurogold Industries Ltd., vaatlusaluse toote ainuke eksportiv tootja Ukrainas (edaspidi „vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja”). |
| --- | --- |

(12)

17. märtsil 2012 sai komisjon algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase taotluse algatada osaline vahepealne läbivaatamine, mis piirdub üksnes dumpinguga. Taotluse esitas äriühing Eurogold Industries Ltd., vaatlusaluse toote ainuke eksportiv tootja Ukrainas (edaspidi „vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja”).

| (13) | Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja sõnade kohaselt olid muutunud asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, ja kõnealused muutused on oma olemuselt püsivad. Nimetatud muutuste põhjal väideti, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalikud. |
| --- | --- |

(13)

Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja sõnade kohaselt olid muutunud asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, ja kõnealused muutused on oma olemuselt püsivad. Nimetatud muutuste põhjal väideti, et kehtivad dumpinguvastased meetmed ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalikud.

| (14) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 12. juunil 2012 kõnealuse läbivaatamise (13) („vahepealse läbivaatamise algatamise teade”). |
| --- | --- |

(14)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, algatas komisjon 12. juunil 2012 kõnealuse läbivaatamise (13) („vahepealse läbivaatamise algatamise teade”).

3.   Uurimine

3.1.   Aegumise läbivaatamine

a)   Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (15) | Aegumise läbivaatamisega seotud dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju analüüsimisega seotud oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2008. aasta jaanuarist kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(15)

Aegumise läbivaatamisega seotud dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011 (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju analüüsimisega seotud oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2008. aasta jaanuarist kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

b)   Uurimisega seotud isikud ja valimi moodustamine

| (16) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjast huvitatud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomaste eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist aegumise läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjast huvitatud liidu kasutajatele ja nende ühendustele ning asjaomaste eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist aegumise läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

| (17) | Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti aegumise läbivaatamise algatamise teates ette valimi võtmine kooskõlas algmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti aegumise läbivaatamise algatamise teates ette valimi võtmine kooskõlas algmääruse artikliga 17.

| (18) | Hiina eksportivatel tootjatel paluti endast komisjonile teada anda ja esitada aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teave, et komisjon saaks otsustada, kas valimi võtmine on vajalik ning vajaduse korral moodustada esindava valimi. Ainult kaks HRV eksportivat tootjat andsid endast teada ja esitasid komisjonile aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teabe. Seepärast ei peetud valimi võtmist vajalikuks. |
| --- | --- |

(18)

Hiina eksportivatel tootjatel paluti endast komisjonile teada anda ja esitada aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teave, et komisjon saaks otsustada, kas valimi võtmine on vajalik ning vajaduse korral moodustada esindava valimi. Ainult kaks HRV eksportivat tootjat andsid endast teada ja esitasid komisjonile aegumise läbivaatamise algatamise teates täpsustatud teabe. Seepärast ei peetud valimi võtmist vajalikuks.

| (19) | Ukraina ainuke eksportiv tootja tegi koostööd paralleelses osalises vahepealses läbivaatamises ning taotles vahepealse läbivaatamise käigus kontrollitud ja kogutud andmete kasutamist kõnealuse aegumise läbivaatamise eesmärgil (vt põhjendus 31 allpool). |
| --- | --- |

(19)

Ukraina ainuke eksportiv tootja tegi koostööd paralleelses osalises vahepealses läbivaatamises ning taotles vahepealse läbivaatamise käigus kontrollitud ja kogutud andmete kasutamist kõnealuse aegumise läbivaatamise eesmärgil (vt põhjendus 31 allpool).

| (20) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamise teates, et ta oli moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealune valim koosnes kolmest äriühingust hinnanguliselt 20–30 liidu tootja hulgast, kes enne uurimise algatamist teadaolevalt samasugust toodet tootsid. Kolme valimisse kaasatud äriühingu valikul lähtuti nii nende samasuguse toote müügi- ja tootmismahust 2011. aastal kui ka geograafilisest asukohast liidus. Valim esindas enam kui 40 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja müügist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning seepärast leiti see olevat esindav. Huvitatud isikutel paluti tutvuda toimikuga ja esitada oma märkused valiku asjakohasuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud kavandatud valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamise teates, et ta oli moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealune valim koosnes kolmest äriühingust hinnanguliselt 20–30 liidu tootja hulgast, kes enne uurimise algatamist teadaolevalt samasugust toodet tootsid. Kolme valimisse kaasatud äriühingu valikul lähtuti nii nende samasuguse toote müügi- ja tootmismahust 2011. aastal kui ka geograafilisest asukohast liidus. Valim esindas enam kui 40 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja müügist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning seepärast leiti see olevat esindav. Huvitatud isikutel paluti tutvuda toimikuga ja esitada oma märkused valiku asjakohasuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ükski huvitatud isik ei esitanud kavandatud valimi kohta märkusi.

| (21) | Ükski liidu sõltumatu importija ei andnud endast teada ega teinud aegumise läbivaatamise uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(21)

Ükski liidu sõltumatu importija ei andnud endast teada ega teinud aegumise läbivaatamise uurimises koostööd.

c)   Küsimustikud ja kontrollimine

| (22) | Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus ja sellest tulenev kahju ning liidu huvid. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosus ja sellest tulenev kahju ning liidu huvid.

| (23) | Küsimustikud saadeti mõlemale Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid. Ainult üks kõnealustest Hiina eksportivatest tootjatest tegi koostööd ja esitas küsimustikule vastused. |
| --- | --- |

(23)

Küsimustikud saadeti mõlemale Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid. Ainult üks kõnealustest Hiina eksportivatest tootjatest tegi koostööd ja esitas küsimustikule vastused.

| (24) | Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Peale selle esitasid neli koostööd tegevat liidu tootjat üldised andmed kahju analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(24)

Küsimustiku vastused saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Peale selle esitasid neli koostööd tegevat liidu tootjat üldised andmed kahju analüüsimiseks.

| (25) | Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:






  — | HRV






  — | Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, HRV |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

—

HRV

—

Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, HRV

| — | Brabantia S&S, Hong Kong |
| --- | --- |

—

Brabantia S&S, Hong Kong

| — | Liidu tootjad






  — | Colombo New Scal SpA, Itaalia |
| --- | --- | --- |

—

Liidu tootjad

—

Colombo New Scal SpA, Itaalia

| — | Rörets Polska Spółka z.o.o., Poola |
| --- | --- |

—

Rörets Polska Spółka z.o.o., Poola

| — | Vale Mill (Rochdale) Ltd, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Vale Mill (Rochdale) Ltd, Ühendkuningriik

| (26) | Võttes arvesse vajadust määrata kindlaks normaalväärtus HRV eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud esialgsetes uurimistes turumajanduslikku kohtlemist, korraldati kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete põhjal:






  — | Ukraina






  — | Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Võttes arvesse vajadust määrata kindlaks normaalväärtus HRV eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud esialgsetes uurimistes turumajanduslikku kohtlemist, korraldati kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete põhjal:

—

Ukraina

—

Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina

d)   Avalikustamine

| (27) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimise lõpetamist. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(27)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimise lõpetamist. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

3.2.   Osaline vahepealne läbivaatamine

a)   Vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (28) | Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase Ukrainast pärit importi käsitleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 (edaspidi „vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Hilisem uurimisperiood, näiteks see, mida kasutati aegumise läbivaatamisel, ei oleks olnud kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. Peale selle on sarnast uurimisperioodi kasutatud paralleelses tagasimaksmise menetluses. |
| --- | --- |

(28)

Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase Ukrainast pärit importi käsitleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 (edaspidi „vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Hilisem uurimisperiood, näiteks see, mida kasutati aegumise läbivaatamisel, ei oleks olnud kooskõlas algmääruse artikli 6 lõikega 1. Peale selle on sarnast uurimisperioodi kasutatud paralleelses tagasimaksmise menetluses.

b)   Uurimisega seotud isikud

| (29) | Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult vahepealse läbivaatamise taotluse esitajatele ja asjaomase eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist vahepealse läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest ametlikult vahepealse läbivaatamise taotluse esitajatele ja asjaomase eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist vahepealse läbivaatamise algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

c)   Küsimustikud ja kontrollimine

| (30) | Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja dumping ja meetmete kohaldamise jätkamise vajadus. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon taotles ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja dumping ja meetmete kohaldamise jätkamise vajadus.

| (31) | Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja toodang moodustas kogu vaatlusaluse toote impordi Ukrainast. Küsimustik saadeti kõnealusele äriühingule, mis tegi koostööd ja esitas sellele vastused. Kontrollkäik korraldati järgmise äriühingu valdustesse:






  — | Ukraina






  — | Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Vahepealse läbivaatamise taotluse esitaja toodang moodustas kogu vaatlusaluse toote impordi Ukrainast. Küsimustik saadeti kõnealusele äriühingule, mis tegi koostööd ja esitas sellele vastused. Kontrollkäik korraldati järgmise äriühingu valdustesse:

—

Ukraina

—

Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina

d)   Avalikustamine

| (32) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimine. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(32)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmetega seotud uurimine. Lisaks sellele anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (33) | Nii aegumise läbivaatamise kui ka osalise vahepealse läbivaatamise käigus uuritav toode on sama kui nõukogu määrusega (EÜ) nr 452/2007 ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 hõlmatud toode, nimelt Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislauad koos varrukalauaga, kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma, ja nende olulised osad, nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 alla. |
| --- | --- |

(33)

Nii aegumise läbivaatamise kui ka osalise vahepealse läbivaatamise käigus uuritav toode on sama kui nõukogu määrusega (EÜ) nr 452/2007 ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1243/2010 hõlmatud toode, nimelt Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit triikimislauad koos varrukalauaga, kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma, ja nende olulised osad, nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 alla.

| (34) | Käimasolevad läbivaatamisega seotud uurimised kinnitasid sarnaselt esialgsele uurimisele, et vaatlusalune toode ning asjaomastes riikides toodetud ja nende omamaisel turul müüdavad triikimislauad, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdavad triikimislauad ning võrdlusriigis Ukrainas toodetud ja sealsel turul müüdavad triikimislauad on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega. |
| --- | --- |

(34)

Käimasolevad läbivaatamisega seotud uurimised kinnitasid sarnaselt esialgsele uurimisele, et vaatlusalune toode ning asjaomastes riikides toodetud ja nende omamaisel turul müüdavad triikimislauad, liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdavad triikimislauad ning võrdlusriigis Ukrainas toodetud ja sealsel turul müüdavad triikimislauad on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega.

| (35) | Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(35)

Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING, DUMPINGU JÄTKUMISE JA/VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS NING MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

1.   Dumping – aegumise läbivaatamine – HRV

1.1.   Üldised märkused

| (36) | Nagu eespool märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks Hiina eksportiv tootja, kelle toodang moodustas üksnes ebaolulise osa Hiina koguekspordist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nimetatud äriühinguga seotud järeldusi ei käsitatud seepärast riigi suhtes esindavana. |
| --- | --- |

(36)

Nagu eespool märgitud, tegi uurimises koostööd ainult üks Hiina eksportiv tootja, kelle toodang moodustas üksnes ebaolulise osa Hiina koguekspordist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nimetatud äriühinguga seotud järeldusi ei käsitatud seepärast riigi suhtes esindavana.

| (37) | Sel põhjusel teavitati Hiina ametiasutusi ja koostööd mitte tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning anti neile võimalus esitada oma märkused kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4. Selles küsimuses märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(37)

Sel põhjusel teavitati Hiina ametiasutusi ja koostööd mitte tegevaid Hiina eksportivaid tootjaid algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamisest ning anti neile võimalus esitada oma märkused kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 4. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.

| (38) | Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1 pidid allpool kirjeldatud järeldused seoses dumpinguga ning dumpingu jätkumise tõenäosusega tuginema kättesaadavatele faktidele, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele ja komisjonile kättesaadavale kõige täpsemaks peetavale statistikale, st igakuistele andmetele, mida liikmesriigid edastavad algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas”). Teisi statistilisi allikaid, näiteks Hiina ekspordiandmebaasi ja Eurostati (kaheksakohalisi koode) ei peetud usaldusväärseks, sest vastavad tollikoodid hõlmasid muid tooteid kui vaatlusalune toode. |
| --- | --- |

(38)

Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 1 pidid allpool kirjeldatud järeldused seoses dumpinguga ning dumpingu jätkumise tõenäosusega tuginema kättesaadavatele faktidele, eelkõige aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele ja komisjonile kättesaadavale kõige täpsemaks peetavale statistikale, st igakuistele andmetele, mida liikmesriigid edastavad algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas”). Teisi statistilisi allikaid, näiteks Hiina ekspordiandmebaasi ja Eurostati (kaheksakohalisi koode) ei peetud usaldusväärseks, sest vastavad tollikoodid hõlmasid muid tooteid kui vaatlusalune toode.

1.2.   Normaalväärtus

a)   Võrdlusriik

| (39) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus selliste eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus selliste eksportivate tootjate puhul, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (40) | Selleks soovitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamise teates võtta võrdlusriigiks Ukraina. Ukraina oli üks riikidest, keda kasutati varasemates uurimistes HRV puhul normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva kolmanda turumajandusliku riigina. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha märkusi võrdlusriigi valiku kohta. Selles küsimuses märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(40)

Selleks soovitas komisjon aegumise läbivaatamise algatamise teates võtta võrdlusriigiks Ukraina. Ukraina oli üks riikidest, keda kasutati varasemates uurimistes HRV puhul normaalväärtuse kindlakstegemiseks sobiva kolmanda turumajandusliku riigina. Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus teha märkusi võrdlusriigi valiku kohta. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.

| (41) | Peale selle püüdis komisjon saavutada koostööd muude võimalike võrdlusriikidega, nimelt Malaisia, Bosnia ja Hertsegoviina, India, Iisraeli ja Türgiga. Ainult Türgi ametiasutused esitasid nimekirja teadaolevatest tootjast, kellega ühendust võtta, osutamata sellele, kas keegi neist oleks nõus uurimises koostööd tegema. Samal ajal nõustus Ukraina ainuke eksportiv tootja oma paralleelselt toimuva vahepealse läbivaatamise käigus esitatud ja kontrollitud andmete kasutamisega aegumise läbivaatamise eesmärgil. Andmed on representatiivsed terve riigi suhtes. |
| --- | --- |

(41)

Peale selle püüdis komisjon saavutada koostööd muude võimalike võrdlusriikidega, nimelt Malaisia, Bosnia ja Hertsegoviina, India, Iisraeli ja Türgiga. Ainult Türgi ametiasutused esitasid nimekirja teadaolevatest tootjast, kellega ühendust võtta, osutamata sellele, kas keegi neist oleks nõus uurimises koostööd tegema. Samal ajal nõustus Ukraina ainuke eksportiv tootja oma paralleelselt toimuva vahepealse läbivaatamise käigus esitatud ja kontrollitud andmete kasutamisega aegumise läbivaatamise eesmärgil. Andmed on representatiivsed terve riigi suhtes.

| (42) | Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid ja algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a kehtestatud nõudeid, järeldati, et Ukraina on sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(42)

Võttes arvesse eespool kirjeldatud asjaolusid ja algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a kehtestatud nõudeid, järeldati, et Ukraina on sobiv võrdlusriik.

b)   Normaalväärtuse määramine võrdlusriigis

| (43) | Ukraina ainuke eksportiv tootja ei teinud koostööd aegumise läbivaatamises, ent ta tegi koostööd paralleelselt toimuvas osalises vahepealses läbivaatamises ning tegi oma osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmed kättesaadavaks aegumise läbivaatamises kasutamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Ukraina ainuke eksportiv tootja ei teinud koostööd aegumise läbivaatamises, ent ta tegi koostööd paralleelselt toimuvas osalises vahepealses läbivaatamises ning tegi oma osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmed kättesaadavaks aegumise läbivaatamises kasutamiseks.

| (44) | Võttes arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi märkimisväärset kattumist ning asjaolu, et kõnealuse Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukraina ekspordist liitu, määrati normaalväärtus seepärast paralleelse osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmete põhjal (vt põhjendused 77–83 allpool). |
| --- | --- |

(44)

Võttes arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi märkimisväärset kattumist ning asjaolu, et kõnealuse Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukraina ekspordist liitu, määrati normaalväärtus seepärast paralleelse osalise vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmete põhjal (vt põhjendused 77–83 allpool).

1.3.   Ekspordihind

| (45) | Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Seega määrati ekspordihind kindlaks komisjonile kättesaadava impordistatistika (st artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi) põhjal, arvutades selle kaalutud keskmise alusel. |
| --- | --- |

(45)

Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati ekspordihind kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Seega määrati ekspordihind kindlaks komisjonile kättesaadava impordistatistika (st artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi) põhjal, arvutades selle kaalutud keskmise alusel.

| (46) | Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul põhinesid ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinnal, millega importtooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. |
| --- | --- |

(46)

Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul põhinesid ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinnal, millega importtooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi.

1.4.   Võrdlus

| (47) | Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul võrreldi normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele, kohandusi, mis määrati kindlaks koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt kogutud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(47)

Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul võrreldi normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele, kohandusi, mis määrati kindlaks koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt kogutud andmete põhjal.

| (48) | Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, mis määrati kindlaks teatatud ja kontrollitud andmete põhjal, võrreldes neid tehasest hankimise tasemel tooteliigi kaupa ja samal kaubanduse tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti kuni 5,9 % ulatuses kohandusi seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele. |
| --- | --- |

(48)

Koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, mis määrati kindlaks teatatud ja kontrollitud andmete põhjal, võrreldes neid tehasest hankimise tasemel tooteliigi kaupa ja samal kaubanduse tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kui see oli asjakohane, tehti kuni 5,9 % ulatuses kohandusi seoses veo- ja transpordikuludega kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele.

1.5.   Dumpingumarginaal

| (49) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. See esialgne võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustab ainult väikese osa Hiina impordi kogumahust, ei käsitata asjaomase äriühinguga seotud järeldusi terve HRV suhtes esindavana. |
| --- | --- |

(49)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. See esialgne võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustab ainult väikese osa Hiina impordi kogumahust, ei käsitata asjaomase äriühinguga seotud järeldusi terve HRV suhtes esindavana.

| (50) | Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide kaupa. Selle asemel tuli võrdlemisel lähtuda statistilistest andmetest, nagu on selgitatud põhjendustes 44 ja 45 eespool. Võrdlus näitas esialgset dumpingumarginaali 11,5 %. |
| --- | --- |

(50)

Koostööd mitte tegevate Hiina eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik teha võrdlust tooteliikide kaupa. Selle asemel tuli võrdlemisel lähtuda statistilistest andmetest, nagu on selgitatud põhjendustes 44 ja 45 eespool. Võrdlus näitas esialgset dumpingumarginaali 11,5 %.

1.6.   Dumpingu jätkumise tõenäosus – HRV

| (51) | Vähest koostööd arvesse võttes ei olnud Hiina omamaist turgu käsitlev teave uurimise käigus kättesaadav. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja oli loodud üksnes liidu turule tootmiseks ning tal puudus teave omamaisest olukorrast. |
| --- | --- |

(51)

Vähest koostööd arvesse võttes ei olnud Hiina omamaist turgu käsitlev teave uurimise käigus kättesaadav. Koostööd tegev Hiina eksportiv tootja oli loodud üksnes liidu turule tootmiseks ning tal puudus teave omamaisest olukorrast.

| (52) | Dumpingu jätkumise tõenäosust käsitlevates järeldustes tuli tugineda peamiselt aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvale teabele ning USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (edaspidi „USA meetmete aegumise läbivaatamine”) (14) raames kontrollitud ja avaldatud teabele, mida komisjon pidas oma uurimise jaoks asjakohaseks. |
| --- | --- |

(52)

Dumpingu jätkumise tõenäosust käsitlevates järeldustes tuli tugineda peamiselt aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvale teabele ning USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (edaspidi „USA meetmete aegumise läbivaatamine”) (14) raames kontrollitud ja avaldatud teabele, mida komisjon pidas oma uurimise jaoks asjakohaseks.

a)   HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

| (53) | Vaatamata kehtivatele meetmetele ning Hiinast pärit impordi vähenemisele vaatlusalusel perioodil, nagu on täpsustatud allpool (vt põhjendus 106), oli sellel liidus aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline turuosa (ligikaudu 15–20 %) ning see lõi liidu hinnad samal ajavahemikul alla ligi 20 % võrra (vt põhjendus 109 allpool). |
| --- | --- |

(53)

Vaatamata kehtivatele meetmetele ning Hiinast pärit impordi vähenemisele vaatlusalusel perioodil, nagu on täpsustatud allpool (vt põhjendus 106), oli sellel liidus aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline turuosa (ligikaudu 15–20 %) ning see lõi liidu hinnad samal ajavahemikul alla ligi 20 % võrra (vt põhjendus 109 allpool).

| (54) | Arvestades olulist turuosa ja hindade märkimisväärse allalöömise jätkumist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete tühistamise korral avaldaks Hiinast pärit suuremahuline import liidu tootmisharule jätkuvalt suurt hinnasurvet. |
| --- | --- |

(54)

Arvestades olulist turuosa ja hindade märkimisväärse allalöömise jätkumist aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võib põhjendatult eeldada, et meetmete tühistamise korral avaldaks Hiinast pärit suuremahuline import liidu tootmisharule jätkuvalt suurt hinnasurvet.

b)   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

| (55) | USA meetmete aegumise läbivaatamise raames avaldatud andmed näitavad HRVs suurt vaba tootmisvõimsust, mis moodustab ligikaudu 80 % liidu tarbimisest (2009. aasta). Komisjon ei tuvastanud hilisemat teavet, mis oleks vastuolus USA uurimisasutuse kogutud andmetega. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik täpset kasutamata tootmisvõimsust kindlaks teha. |
| --- | --- |

(55)

USA meetmete aegumise läbivaatamise raames avaldatud andmed näitavad HRVs suurt vaba tootmisvõimsust, mis moodustab ligikaudu 80 % liidu tarbimisest (2009. aasta). Komisjon ei tuvastanud hilisemat teavet, mis oleks vastuolus USA uurimisasutuse kogutud andmetega. Arvestades koostööst keeldumist, ei olnud võimalik täpset kasutamata tootmisvõimsust kindlaks teha.

| (56) | Aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe põhjal oli HRV olemasolevate tootjate arv jätkuvalt suur. Seega ei leitud mingeid viiteid tootmisvõimsuse vähenemisele HRVs. |
| --- | --- |

(56)

Aegumise läbivaatamise taotluses sisalduva teabe põhjal oli HRV olemasolevate tootjate arv jätkuvalt suur. Seega ei leitud mingeid viiteid tootmisvõimsuse vähenemisele HRVs.

| (57) | Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest ning mida kinnitasid käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused seoses koostööd tegeva Hiina eksportiva tootjaga, on pealegi lihtne suurendada tootmisvõimsust kasvavale nõudlusele vastamiseks, sest tootmine on peamiselt tööjõupõhine. Lisaks leiti uurimise käigus, et tootjad, kes valmistavad peale vaatlusaluse toote ka muid tooteid, suudavad sõltuvalt nõudlusest muid tooteid ja vaatlusalust toodet hõlpsalt vaheldumisi toota. Seega suudaksid Hiina tootjad dumpinguvastase tollimaksu tühistamise korral väga tõenäoliselt suurenda oma triikimislaudade toodangut suhteliselt kiiresti ja ilma oluliste investeeringuteta. |
| --- | --- |

(57)

Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest ning mida kinnitasid käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused seoses koostööd tegeva Hiina eksportiva tootjaga, on pealegi lihtne suurendada tootmisvõimsust kasvavale nõudlusele vastamiseks, sest tootmine on peamiselt tööjõupõhine. Lisaks leiti uurimise käigus, et tootjad, kes valmistavad peale vaatlusaluse toote ka muid tooteid, suudavad sõltuvalt nõudlusest muid tooteid ja vaatlusalust toodet hõlpsalt vaheldumisi toota. Seega suudaksid Hiina tootjad dumpinguvastase tollimaksu tühistamise korral väga tõenäoliselt suurenda oma triikimislaudade toodangut suhteliselt kiiresti ja ilma oluliste investeeringuteta.

| (58) | Seepärast järeldati kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt suur tootmisvõimsus, mida on võimalik suunata ümber liidu turule, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(58)

Seepärast järeldati kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt suur tootmisvõimsus, mida on võimalik suunata ümber liidu turule, kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

c)   Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus

| (59) | Vähesest koostööst tingituna ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu ei olnud võimalik võrrelda liitu ja kolmandatele eksporditurgudele suunatud impordi hindu ega Hiina omamaiseid hindu. Kättesaadavatel andmetel põhinev esialgne võrdlus näitas, et Hiina import lööb liidu keskmised hinnad märkimisväärselt alla (vt põhjendus 109 allpool). Seepärast leitakse, et liidu turg on hinna seisukohast Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne. |
| --- | --- |

(59)

Vähesest koostööst tingituna ja usaldusväärsete andmete puudumise tõttu ei olnud võimalik võrrelda liitu ja kolmandatele eksporditurgudele suunatud impordi hindu ega Hiina omamaiseid hindu. Kättesaadavatel andmetel põhinev esialgne võrdlus näitas, et Hiina import lööb liidu keskmised hinnad märkimisväärselt alla (vt põhjendus 109 allpool). Seepärast leitakse, et liidu turg on hinna seisukohast Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne.

| (60) | Peale selle võib USA meetmete aegumise läbivaatamise järelduste põhjal, mille suhtes vastukäivat teavet ei ole leitud, pidada liitu Hiina tootjate suurimaks ekspordituruks. Suuruselt teine eksporditurg USA on Hiina eksportivatele tootjatele jätkuvalt suletud, sest dumpinguvastased tollimaksud on suured ja hiljuti pikendati neid 2015. aastani. |
| --- | --- |

(60)

Peale selle võib USA meetmete aegumise läbivaatamise järelduste põhjal, mille suhtes vastukäivat teavet ei ole leitud, pidada liitu Hiina tootjate suurimaks ekspordituruks. Suuruselt teine eksporditurg USA on Hiina eksportivatele tootjatele jätkuvalt suletud, sest dumpinguvastased tollimaksud on suured ja hiljuti pikendati neid 2015. aastani.

| (61) | Hiina impordi turuosa on hoolimata kehtivatest meetmetest suhteliselt stabiilne ja suur, mis näitab, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne eksporditurg. USA kui suuruselt teise ekspordituru sulgemine näitab, et kolmandate turgude vastuvõtuvõime on piiratud. Seepärast suunavad Hiina eksportivad tootjad HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral oma toodangu tõenäoliselt liidu turule. |
| --- | --- |

(61)

Hiina impordi turuosa on hoolimata kehtivatest meetmetest suhteliselt stabiilne ja suur, mis näitab, et liit on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt atraktiivne eksporditurg. USA kui suuruselt teise ekspordituru sulgemine näitab, et kolmandate turgude vastuvõtuvõime on piiratud. Seepärast suunavad Hiina eksportivad tootjad HRV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral oma toodangu tõenäoliselt liidu turule.

d)   Varasem käitumine

| (62) | USA meetmete aegumise läbivaatamise raames kogutud teave näitab, et Hiina tootjad on suuresti ekspordile orienteeritud. Osaliselt paistavad seda kinnitavat käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused, mille kohaselt ainuke eksportiv tootja ei tegutsenud Hiina omamaisel turul, vaid oli orienteeritud üksnes ekspordile. |
| --- | --- |

(62)

USA meetmete aegumise läbivaatamise raames kogutud teave näitab, et Hiina tootjad on suuresti ekspordile orienteeritud. Osaliselt paistavad seda kinnitavat käesoleva aegumise läbivaatamise järeldused, mille kohaselt ainuke eksportiv tootja ei tegutsenud Hiina omamaisel turul, vaid oli orienteeritud üksnes ekspordile.

| (63) | USA dumpinguvastaste meetmete pikendamine pärast USA meetmete aegumise läbivaatamist osutab sellele, et Hiina eksportivate tootjate dumping muudel turgudel võib kehtivate meetmete tühistamise korral korduda liidu turul. |
| --- | --- |

(63)

USA dumpinguvastaste meetmete pikendamine pärast USA meetmete aegumise läbivaatamist osutab sellele, et Hiina eksportivate tootjate dumping muudel turgudel võib kehtivate meetmete tühistamise korral korduda liidu turul.

| (64) | Samuti võib Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral osutada Hiina eksportija Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes kehtis liidu turul varem 0 % tollimaks. Üks Hiina suurimaid eksportivaid tootjaid Since Hardware suurendas oma turuosa mahu poolest ligikaudu 64 % ning tema kindlakstehtud dumpingumarginaal moodustas ligikaudu 52 %, mis lõi liidu tootmisharu hindu alla 16 % (15). Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust ja HRVs olemasolevat tootmisvõimsust, osutab selline varasem käitumine, et meetmete tühistamise korral tõenäoliselt kordub suures mahus dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(64)

Samuti võib Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral osutada Hiina eksportija Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes kehtis liidu turul varem 0 % tollimaks. Üks Hiina suurimaid eksportivaid tootjaid Since Hardware suurendas oma turuosa mahu poolest ligikaudu 64 % ning tema kindlakstehtud dumpingumarginaal moodustas ligikaudu 52 %, mis lõi liidu tootmisharu hindu alla 16 % (15). Võttes arvesse liidu turu atraktiivsust ja HRVs olemasolevat tootmisvõimsust, osutab selline varasem käitumine, et meetmete tühistamise korral tõenäoliselt kordub suures mahus dumpinguhinnaga import.

1.7.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta – HRV

| (65) | Eespool kirjeldatut arvestades võib järeldada, et võttes arvesse Hiina märkimisväärset tootmisvõimsust, HRV tootjate suutlikkust oma tootmismahtu kiiresti suurendada ja suunata see ekspordiks, sellise ekspordiga seotud dumpingu ja hindade allalöömise ulatust ning liidu turu atraktiivsust sellisele ekspordile, on põhjendatud eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel kasvaks HRVst pärit triikimislaudade dumpinguhinnaga eksport liitu. |
| --- | --- |

(65)

Eespool kirjeldatut arvestades võib järeldada, et võttes arvesse Hiina märkimisväärset tootmisvõimsust, HRV tootjate suutlikkust oma tootmismahtu kiiresti suurendada ja suunata see ekspordiks, sellise ekspordiga seotud dumpingu ja hindade allalöömise ulatust ning liidu turu atraktiivsust sellisele ekspordile, on põhjendatud eeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel kasvaks HRVst pärit triikimislaudade dumpinguhinnaga eksport liitu.

2.   Dumping – aegumise läbivaatamine – Ukraina

2.1.   Üldised märkused

| (66) | Ukraina puhul ei teinud Ukraina ainuke teadaolev eksportiv tootja aegumise läbivaatamises koostööd ning seepärast tuli kasutada kättesaadavaid fakte. Arvestades aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodide kattumist ning asjaolu, et Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukrainast pärit impordist, kasutati kõnealuse tootja nõusolekul paralleelses aegumise läbivaatamises vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmeid. |
| --- | --- |

(66)

Ukraina puhul ei teinud Ukraina ainuke teadaolev eksportiv tootja aegumise läbivaatamises koostööd ning seepärast tuli kasutada kättesaadavaid fakte. Arvestades aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodide kattumist ning asjaolu, et Ukraina eksportiva tootja toodang moodustab 100 % Ukrainast pärit impordist, kasutati kõnealuse tootja nõusolekul paralleelses aegumise läbivaatamises vahepealse läbivaatamise raames kogutud ja kontrollitud andmeid.

2.2.   Järeldused

| (67) | Aegumise läbivaatamises kasutati kättesaadavate faktidena allpool 6. jaos kirjeldatud vahepealse läbivaatamise järeldusi. |
| --- | --- |

(67)

Aegumise läbivaatamises kasutati kättesaadavate faktidena allpool 6. jaos kirjeldatud vahepealse läbivaatamise järeldusi.

2.3.   Dumpingumarginaal

| (68) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.

2.4.   Dumpingu kordumise tõenäosus

| (69) | Seoses dumpingu kordumise tõenäosusega analüüsiti järgmisi elemente: Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(69)

Seoses dumpingu kordumise tõenäosusega analüüsiti järgmisi elemente: Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus ning Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus.

a)   Ukrainast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad

| (70) | Ukrainast pärit triikimislaudade import kasvas 24 %. Mõnevõrra kasvas ka vastav turuosa, 8 %-lt 2008. aastal 10 %-le aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(70)

Ukrainast pärit triikimislaudade import kasvas 24 %. Mõnevõrra kasvas ka vastav turuosa, 8 %-lt 2008. aastal 10 %-le aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (71) | Kogu vaatlusalusel perioodil järgisid impordihinnad samu suundumusi kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Kokkuvõttes kasvasid impordihinnad 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 14 %. |
| --- | --- |

(71)

Kogu vaatlusalusel perioodil järgisid impordihinnad samu suundumusi kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Kokkuvõttes kasvasid impordihinnad 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 14 %.

b)   Liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus

| (72) | Vaatlusalusel perioodil olid Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse üldjuhul madalamad kui tema hinnad Lidu turul. Hinnaerinevus moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 10 % ekspordi hinnatasemest. |
| --- | --- |

(72)

Vaatlusalusel perioodil olid Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse üldjuhul madalamad kui tema hinnad Lidu turul. Hinnaerinevus moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 10 % ekspordi hinnatasemest.

| (73) | Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid üldiselt madalamad kui Ukraina ekspordihinnad liitu, mis kinnitab järeldust, et liidu turg on atraktiivne, sest liidu turult saadav kasum võib olla suurem. |
| --- | --- |

(73)

Ukraina ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse olid üldiselt madalamad kui Ukraina ekspordihinnad liitu, mis kinnitab järeldust, et liidu turg on atraktiivne, sest liidu turult saadav kasum võib olla suurem.

c)   Ukraina tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus

| (74) | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid väike osa Ukraina tootmisvõimsusest ekspordiks vaba. |
| --- | --- |

(74)

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaid väike osa Ukraina tootmisvõimsusest ekspordiks vaba.

| (75) | Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ei prognoosita Ukraina tootmisvõimsuse täiendavat kasvu. Seepärast ei ole tõenäoline, et meetmete tühistamise korral suureneks eksport liitu. |
| --- | --- |

(75)

Uurimise käigus kogutud teabe põhjal ei prognoosita Ukraina tootmisvõimsuse täiendavat kasvu. Seepärast ei ole tõenäoline, et meetmete tühistamise korral suureneks eksport liitu.

d)   Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta – Ukraina

| (76) | Võttes arvesse eespool kirjeldatut, eelkõige järeldusi tootmisvõimsuse oodatava arengu kohta, ei leitud olevat tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkab Ukraina eksportiv tootja lühikeses kuni keskpikas perspektiivis liidu turule uuesti eksportima dumpinguhinnaga tooteid koguses, mis kahjustaks liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(76)

Võttes arvesse eespool kirjeldatut, eelkõige järeldusi tootmisvõimsuse oodatava arengu kohta, ei leitud olevat tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral hakkab Ukraina eksportiv tootja lühikeses kuni keskpikas perspektiivis liidu turule uuesti eksportima dumpinguhinnaga tooteid koguses, mis kahjustaks liidu tootmisharu.

3.   Dumping – vahepealne läbivaatamine – Ukraina

3.1.   Normaalväärtus

| (77) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 uuriti, kas samasuguse toote kogu omamaise müügi maht sõltumatutele klientidele oli vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel esindav, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Selle põhjal leiti, et koostööd tegeva Ukraina tootja omamaist müüki võib üldiselt pidada esindavaks. |
| --- | --- |

(77)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 uuriti, kas samasuguse toote kogu omamaise müügi maht sõltumatutele klientidele oli vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel esindav, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Selle põhjal leiti, et koostööd tegeva Ukraina tootja omamaist müüki võib üldiselt pidada esindavaks.

| (78) | Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdavate liikidega identsed või võrreldavad. |
| --- | --- |

(78)

Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdavate liikidega identsed või võrreldavad.

| (79) | Iga tooteliigi puhul, mida eksportiv tootja müüb omamaisel turul ning mis leiti olevat identne või võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, uuriti, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt esindav. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt esindavana, kui kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks müüdava võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(79)

Iga tooteliigi puhul, mida eksportiv tootja müüb omamaisel turul ning mis leiti olevat identne või võrreldav liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga, uuriti, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piisavalt esindav. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt esindavana, kui kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks müüdava võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (80) | Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes selleks iga tooteliigi puhul kindlaks omamaisel turul sõltumatutele klientidele toimunud kasumliku müügi osakaalu. |
| --- | --- |

(80)

Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes selleks iga tooteliigi puhul kindlaks omamaisel turul sõltumatutele klientidele toimunud kasumliku müügi osakaalu.

| (81) | Kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(81)

Kui arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud asjaomase tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.

| (82) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(82)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (83) | Selliste tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. Normaalväärtuse määramiseks lisati Ukraina tootja tootmiskuludele aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide puhul kaalutud keskmine teenitud kasum. |
| --- | --- |

(83)

Selliste tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. Normaalväärtuse määramiseks lisati Ukraina tootja tootmiskuludele aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumlike tooteliikide puhul kaalutud keskmine teenitud kasum.

3.2.   Ekspordihind

| (84) | Kuna Ukraina eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, põhines ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(84)

Kuna Ukraina eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, põhines ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

3.3.   Võrdlus

| (85) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi seoses transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakuludega, pakendamis- ja krediidikuludega ning panga- ja komisjonitasudega tehti kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele. |
| --- | --- |

(85)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi seoses transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakuludega, pakendamis- ja krediidikuludega ning panga- ja komisjonitasudega tehti kõikidel juhtudel, mil tõendati nende mõju hindade võrreldavusele.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (86) | Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist. |
| --- | --- |

(86)

Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks vaatlusaluse toote liikide kaupa kaalutud keskmise normaalväärtuse ja vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel. Võrdlus ei näidanud dumpingu esinemist.

4.   Muutunud asjaolude püsivus – Ukraina

| (87) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uuriti ka seda, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(87)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 uuriti ka seda, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

4.1.   Muutunud asjaolude püsivus

| (88) | Ukraina tootja on oma müügikorralduse restruktureerinud, nii et alates 2010. aasta detsembrist toimub kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüük liitu otse sõltumatutele klientidele, ilma et sellesse oleks kaasatud mõni seotud müügiettevõtja. Seepärast kohandati ekspordihindade arvutamist, et võtta arvesse neid uusi asjaolusid. |
| --- | --- |

(88)

Ukraina tootja on oma müügikorralduse restruktureerinud, nii et alates 2010. aasta detsembrist toimub kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüük liitu otse sõltumatutele klientidele, ilma et sellesse oleks kaasatud mõni seotud müügiettevõtja. Seepärast kohandati ekspordihindade arvutamist, et võtta arvesse neid uusi asjaolusid.

| (89) | Kõnealuseid muutusi tuleks pidada püsivaks, sest varem seotud ettevõtja teostatud ülesanded on ligikaudu aasta jooksul tegelikult läinud üle Ukraina tootjale. Ei leitud mingeid viiteid selle kohta, et müügistruktuur võiks tulevikus muutuda. Seepärast leitakse, et muutunud asjaolud on püsivad. |
| --- | --- |

(89)

Kõnealuseid muutusi tuleks pidada püsivaks, sest varem seotud ettevõtja teostatud ülesanded on ligikaudu aasta jooksul tegelikult läinud üle Ukraina tootjale. Ei leitud mingeid viiteid selle kohta, et müügistruktuur võiks tulevikus muutuda. Seepärast leitakse, et muutunud asjaolud on püsivad.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (90) | Samasugust toodet valmistab liidus hinnanguliselt 20–30 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(90)

Samasugust toodet valmistab liidus hinnanguliselt 20–30 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (91) | Liidu tootmisharu aastatoodangut hinnati triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade importi käsitleva ja eespool põhjenduses 1 osutatud uurimise järelduste põhjal ning koostööd tegevate liidu tootjate esitatud andmete põhjal. Nagu on märgitud nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1243/2010 (millega kehtestatakse dumpinguvastased meetmed eespool nimetatud tootja impordi suhtes) põhjenduses 65, ületas liidus toodetud triikimislaudade aastane kogus 2009. aastal hinnanguliselt 5 miljonit ühikut. Seega leiti igasuguse muu teabe puudumisel olevat põhjendatud eeldada, et käesoleva aegumise läbivaatamise puhul moodustas liidu aastane kogutoodang vaatlusaluse perioodi alguses (2008. aastal) 5 miljonit ühikut. Tootmismahu muutumine vaatlusaluse perioodi jooksul tehti kindlaks koostööd tegevate liidu tootjate tootmismahu suundumuste põhjal. Sel viisil kindlaks tehtud liidu tootmismaht moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seega hinnanguliselt 5,2 miljonit ühikut. |
| --- | --- |

(91)

Liidu tootmisharu aastatoodangut hinnati triikimislaudu eksportiva Hiina tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. toodetud triikimislaudade importi käsitleva ja eespool põhjenduses 1 osutatud uurimise järelduste põhjal ning koostööd tegevate liidu tootjate esitatud andmete põhjal. Nagu on märgitud nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1243/2010 (millega kehtestatakse dumpinguvastased meetmed eespool nimetatud tootja impordi suhtes) põhjenduses 65, ületas liidus toodetud triikimislaudade aastane kogus 2009. aastal hinnanguliselt 5 miljonit ühikut. Seega leiti igasuguse muu teabe puudumisel olevat põhjendatud eeldada, et käesoleva aegumise läbivaatamise puhul moodustas liidu aastane kogutoodang vaatlusaluse perioodi alguses (2008. aastal) 5 miljonit ühikut. Tootmismahu muutumine vaatlusaluse perioodi jooksul tehti kindlaks koostööd tegevate liidu tootjate tootmismahu suundumuste põhjal. Sel viisil kindlaks tehtud liidu tootmismaht moodustas aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seega hinnanguliselt 5,2 miljonit ühikut.

| (92) | Nagu on viidatud eespool põhjenduses 20, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Kõnealused valimisse kaasatud tootjad esitasid vastused küsimustikule. |
| --- | --- |

(92)

Nagu on viidatud eespool põhjenduses 20, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Kõnealused valimisse kaasatud tootjad esitasid vastused küsimustikule.

| (93) | Peale selle esitasid veel neli liidu tootjat põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta. |
| --- | --- |

(93)

Peale selle esitasid veel neli liidu tootjat põhiandmed oma tootmise ja müügi kohta.

| (94) | Leiti, et eespool nimetatud seitse tootjat moodustavad üle 55 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(94)

Leiti, et eespool nimetatud seitse tootjat moodustavad üle 55 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

| (95) | Liidu triikimislaudade turul tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega tootjad, kes asuvad mitmes liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Portugalis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(95)

Liidu triikimislaudade turul tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega tootjad, kes asuvad mitmes liikmesriigis, sealhulgas Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Portugalis, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

| (96) | Kuna Ukrainas on ainult üks eksportiv tootja, on liidu tarbimine ja teatavad makromajanduslikud näitajad esitatud indekseerituna või vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust algmääruse artikli 19 kohaselt. |
| --- | --- |

(96)

Kuna Ukrainas on ainult üks eksportiv tootja, on liidu tarbimine ja teatavad makromajanduslikud näitajad esitatud indekseerituna või vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust algmääruse artikli 19 kohaselt.

1.   Liidu tarbimine

| (97) | Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 100, ning artikli 14 lõike 6 kohasesse andmebaasi kantud impordimaht. |
| --- | --- |

(97)

Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 100, ning artikli 14 lõike 6 kohasesse andmebaasi kantud impordimaht.

| (98) | HRV impordimahu puhul ei olnud võimalik kasutada ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija andmeid HRVst pärit impordi kogumahule ekstrapoleerimiseks, sest need esindasid üksnes väga väikest osa HRVst pärit koguimpordist. Seepärast tuli kogu impordimaht vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Kuna Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmavad rohkem tooteid kui vaatlusalune toode, ei peetud ka Eurostati HRVst pärit impordi mahu kindlakstegemiseks asjakohaseks. Arvestades Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd ja asjaolu, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd, oli ainus kättesaadav statistiline allikas impordimahu kindlakstegemiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduv teave. Kuna aga artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis on impordimahud esitatud üksnes kilogrammides, tuli andmed ümber arvestada tükkideks (ühikuteks), kasutades paralleelses vahepealses läbivaatamises Ukrainast pärit impordi puhul kehtestatud ümberarvestusmäära. Seda peeti põhjendatuks, sest koostööd tegeva Hiina äriühingu importi ei käsitatud esindavana ning, nagu on märgitud eespool põhjenduses 36, kasutati HRV normaalväärtuse kindlaksmääramisel Ukrainat ka võrdlusriigina ja seega leiti, et andmed on Hiina imporditaseme kindlaksmääramiseks esindavad. |
| --- | --- |

(98)

HRV impordimahu puhul ei olnud võimalik kasutada ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija andmeid HRVst pärit impordi kogumahule ekstrapoleerimiseks, sest need esindasid üksnes väga väikest osa HRVst pärit koguimpordist. Seepärast tuli kogu impordimaht vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks teha kättesaadavate faktide põhjal. Kuna Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmavad rohkem tooteid kui vaatlusalune toode, ei peetud ka Eurostati HRVst pärit impordi mahu kindlakstegemiseks asjakohaseks. Arvestades Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd ja asjaolu, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd, oli ainus kättesaadav statistiline allikas impordimahu kindlakstegemiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduv teave. Kuna aga artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis on impordimahud esitatud üksnes kilogrammides, tuli andmed ümber arvestada tükkideks (ühikuteks), kasutades paralleelses vahepealses läbivaatamises Ukrainast pärit impordi puhul kehtestatud ümberarvestusmäära. Seda peeti põhjendatuks, sest koostööd tegeva Hiina äriühingu importi ei käsitatud esindavana ning, nagu on märgitud eespool põhjenduses 36, kasutati HRV normaalväärtuse kindlaksmääramisel Ukrainat ka võrdlusriigina ja seega leiti, et andmed on Hiina imporditaseme kindlaksmääramiseks esindavad.

| (99) | Ukraina impordi puhul kasutati paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustiku vastustes esitatud kontrollitud andmeid. Kuigi vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks määrati 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 ning seega ei hõlmanud see aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimest kvartalit, leiti, et kõnealune teave on sellest hoolimata impordimahu kindlakstegemiseks sobiv. Seda teavet kontrolliti ning leiti, et see on täpne ja esindav Ukrainast pärit impordi mahu kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(99)

Ukraina impordi puhul kasutati paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustiku vastustes esitatud kontrollitud andmeid. Kuigi vahepealse läbivaatamisega seotud uurimisperioodiks määrati 1. aprill 2011 kuni 31. märts 2012 ning seega ei hõlmanud see aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimest kvartalit, leiti, et kõnealune teave on sellest hoolimata impordimahu kindlakstegemiseks sobiv. Seda teavet kontrolliti ning leiti, et see on täpne ja esindav Ukrainast pärit impordi mahu kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (100) | Liidu tootmisharu müügimahu hindamiseks liidu turul ekstrapoleeriti seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu müügimahu suhe kogu liidu tootmisharu hinnangulisele tootmismahule igal vaatlusaluse perioodi aastal. |
| --- | --- |

(100)

Liidu tootmisharu müügimahu hindamiseks liidu turul ekstrapoleeriti seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu müügimahu suhe kogu liidu tootmisharu hinnangulisele tootmismahule igal vaatlusaluse perioodi aastal.

| (101) | Selle kohaselt vähenes liidu tarbimine ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %. Täpsemalt vähenes ilmne nõudlus 7 protsendipunkti võrra aastatel 2008–2009, pärast mida see suurenes 9 protsendipunkti võrra aastatel 2009–2010. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tarbimine kokku 9–10 miljonit ühikut, mis tähendab eelnenud aastaga võrreldes vähenemist 13 protsendipunkti võrra.

  Tabel 1










  Maht
  (tuhat ühikut) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine | 10 000–11 000 | 9 000–10 000 | 10 000–11 000 | 9 000–10 000 |
| Indeks | 100 | 93 | 102 | 89 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, küsimustiku vastused |

(101)

Selle kohaselt vähenes liidu tarbimine ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %. Täpsemalt vähenes ilmne nõudlus 7 protsendipunkti võrra aastatel 2008–2009, pärast mida see suurenes 9 protsendipunkti võrra aastatel 2009–2010. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tarbimine kokku 9–10 miljonit ühikut, mis tähendab eelnenud aastaga võrreldes vähenemist 13 protsendipunkti võrra.

Tabel 1

Maht

(tuhat ühikut)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Tarbimine

10 000–11 000

9 000–10 000

10 000–11 000

9 000–10 000

Indeks

100

93

102

89

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas, küsimustiku vastused

2.   Asjaomastest riikidest pärit import

| (102) | 2007. aastal läbiviidud esialgses uurimises hinnati HRVst ja Ukrainast pärit importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Uuriti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesoleva aegumise läbivaatamise puhul. |
| --- | --- |

(102)

2007. aastal läbiviidud esialgses uurimises hinnati HRVst ja Ukrainast pärit importi kumulatiivselt kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. Uuriti, kas kumulatiivne hindamine on asjakohane ka käesoleva aegumise läbivaatamise puhul.

| (103) | Sellega seoses leiti, et HRVst pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest (11,5 %) suurem. Ukrainast pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega dumpingu kordumise tõenäosust. Sel põhjusel tuleb Ukrainast pärit import HRVst pärinevast impordist eraldada, sest algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(103)

Sellega seoses leiti, et HRVst pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest (11,5 %) suurem. Ukrainast pärit impordi puhul ei tuvastatud dumpingut aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ega dumpingu kordumise tõenäosust. Sel põhjusel tuleb Ukrainast pärit import HRVst pärinevast impordist eraldada, sest algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

3.   HRVst pärit import

3.1.   Maht ja turuosa

| (104) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 98, määrati HRVst pärit impordi kogu müügimaht Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd arvestades vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal. |
| --- | --- |

(104)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 98, määrati HRVst pärit impordi kogu müügimaht Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähest koostööd arvestades vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal.

| (105) | Selle kohaselt vähenes vaatlusaluse toote import HRVst absoluutnäitajate poolest 4–4,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 1,5–2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 59 % vähenemist vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine oli eriti järsk 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil HRVst pärit import vähenes 3–3,5 miljonilt ühikult 2010. aastal 1,5–2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 36 protsendipunkti võrra. Nimetatud vähenemine langeb ühte äriühingu Since Hardware suhtes dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamisega 2010. aasta detsembris (vt põhjendus 64 eespool). |
| --- | --- |

(105)

Selle kohaselt vähenes vaatlusaluse toote import HRVst absoluutnäitajate poolest 4–4,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 1,5–2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 59 % vähenemist vaatlusalusel perioodil. Kõnealune vähenemine oli eriti järsk 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil HRVst pärit import vähenes 3–3,5 miljonilt ühikult 2010. aastal 1,5–2,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 36 protsendipunkti võrra. Nimetatud vähenemine langeb ühte äriühingu Since Hardware suhtes dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestamisega 2010. aasta detsembris (vt põhjendus 64 eespool).

| (106) | Kuigi Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 22 protsendipunkti võrra, oli selle turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st 15–20 %) märkimisväärne.

  Tabel 2 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meetmetega piiratud HRV impordi maht (tuhat ühikut) | 4 000–4 500 | 3 000–3 500 | 3 000–3 500 | 1 500–2 000 |
| Indeks | 100 | 73 | 76 | 40 |
| Meetmetega piiratud HRV impordi turuosa | 40–45 % | 30–35 % | 30–35 % | 15–20 % |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(106)

Kuigi Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 22 protsendipunkti võrra, oli selle turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (st 15–20 %) märkimisväärne.

Tabel 2

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Meetmetega piiratud HRV impordi maht (tuhat ühikut)

4 000–4 500

3 000–3 500

3 000–3 500

1 500–2 000

Indeks

100

73

76

40

Meetmetega piiratud HRV impordi turuosa

40–45 %

30–35 %

30–35 %

15–20 %

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

3.2.   Hinnad ja hindade allalöömine

| (107) | Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähese koostöö tõttu tuli HRVst pärit impordi keskmine impordihind vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks määrata kättesaadavate faktide, st artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal. Seal sisalduvad andmed arvestati eespool kirjeldatud metoodika kohaselt ümber hinnaks ühiku kohta (vt põhjendus 104 eespool). Kõnealuse metoodika kohaselt kindlaksmääratud impordihinnad kasvasid 7,0 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 8,2 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 17 %.

  Tabel 3










  Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 7,0 | 8,3 | 8,4 | 8,2 |
| Indeks | 100 | 119 | 121 | 117 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(107)

Hiina eksportivate tootjate äärmiselt vähese koostöö tõttu tuli HRVst pärit impordi keskmine impordihind vastavalt algmääruse artiklile 18 kindlaks määrata kättesaadavate faktide, st artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduva teabe põhjal. Seal sisalduvad andmed arvestati eespool kirjeldatud metoodika kohaselt ümber hinnaks ühiku kohta (vt põhjendus 104 eespool). Kõnealuse metoodika kohaselt kindlaksmääratud impordihinnad kasvasid 7,0 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 8,2 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 17 %.

Tabel 3

Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

HRV

7,0

8,3

8,4

8,2

Indeks

100

119

121

117

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

| (108) | Hindade allalöömise kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, korrigeerituna tehasest hankimise tasemele (st välja arvatud veokulud liidus ning pärast allahindluste ja hinnavähendite mahaarvamist), vastava impordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on kindlaks tehtud eespool põhjenduses 107, CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud tollimaksude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(108)

Hindade allalöömise kindlakstegemiseks aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, korrigeerituna tehasest hankimise tasemele (st välja arvatud veokulud liidus ning pärast allahindluste ja hinnavähendite mahaarvamist), vastava impordi kaalutud keskmise hinnaga, nagu on kindlaks tehtud eespool põhjenduses 107, CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud tollimaksude arvessevõtmiseks.

| (109) | Võrdlus näitas, et HRVst pärit import lõi liidu tootmisharu hindu alla ligi 20 %, väljendatuna protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate käibest aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(109)

Võrdlus näitas, et HRVst pärit import lõi liidu tootmisharu hindu alla ligi 20 %, väljendatuna protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate käibest aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.   Ukrainast pärit import

| (110) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 99, tehti Ukrainast pärit impordi maht ja hinnad kindlaks Ukraina eksportiva tootja poolt paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustikule esitatud kontrollitud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(110)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 99, tehti Ukrainast pärit impordi maht ja hinnad kindlaks Ukraina eksportiva tootja poolt paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus küsimustikule esitatud kontrollitud vastuste põhjal.

| (111) | Järgnevas tabelis on esitatud Ukrainast pärit impordi mahu ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 4 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Meetmetega piiratud Ukraina impordi maht (tuhat ühikut) | 700–900 | 800–1 000 | 900–1 100 | 900–1 100 |
| Indeks | 100 | 104 | 128 | 124 |
| Meetmetega piiratud Ukraina impordi turuosa | 6–9 % | 7–10 % | 8–11 % | 9–12 % |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(111)

Järgnevas tabelis on esitatud Ukrainast pärit impordi mahu ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil.

Tabel 4

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Meetmetega piiratud Ukraina impordi maht (tuhat ühikut)

700–900

800–1 000

900–1 100

900–1 100

Indeks

100

104

128

124

Meetmetega piiratud Ukraina impordi turuosa

6–9 %

7–10 %

8–11 %

9–12 %

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (112) | Aastatel 2008–2011 kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Ukraina suutis oma importi suurendada peamiselt tänu HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtestatud suuremale dumpinguvastasele tollimaksule. Peale selle toetas kõnealust arengut Ukraina suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kohandamine 9,9 %-lt 7,7 %-ni 2010. aasta juulis, tänu millele muutus Ukraina import liidu turul konkurentsivõimelisemaks. |
| --- | --- |

(112)

Aastatel 2008–2011 kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Ukraina suutis oma importi suurendada peamiselt tänu HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtestatud suuremale dumpinguvastasele tollimaksule. Peale selle toetas kõnealust arengut Ukraina suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kohandamine 9,9 %-lt 7,7 %-ni 2010. aasta juulis, tänu millele muutus Ukraina import liidu turul konkurentsivõimelisemaks.

| (113) | Järgnevas tabelis on esitatud meetmetega piiratud Ukraina impordi keskmise liidu piirini vedamisega CIF-hinna muutumine.

  Tabel 5










  Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 8–10 | 9–11 | 10–12 | 9–11 |
| Indeks | 100 | 110–115 | 115–120 | 110–115 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused |

(113)

Järgnevas tabelis on esitatud meetmetega piiratud Ukraina impordi keskmise liidu piirini vedamisega CIF-hinna muutumine.

Tabel 5

Meetmetega piiratud impordi hind (eurot/ühik)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Ukraina

8–10

9–11

10–12

9–11

Indeks

100

110–115

115–120

110–115

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused

| (114) | Nagu nähtub tabelist 5 eespool, kasvas keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 10–15 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu liidu tootmisharu hinnatasemeni liidu turul. |
| --- | --- |

(114)

Nagu nähtub tabelist 5 eespool, kasvas keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil 10–15 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu liidu tootmisharu hinnatasemeni liidu turul.

5.   Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud

| (115) | Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal, arvestades teabe ümber sama metoodika kohaselt kui HRVst pärit impordimahu kindlakstegemisel, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 98. See leiti olevat põhjendatud, sest Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmasid ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote ning seepärast ei peetud seda muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu kindlakstegemiseks sobivaks. |
| --- | --- |

(115)

Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi põhjal, arvestades teabe ümber sama metoodika kohaselt kui HRVst pärit impordimahu kindlakstegemisel, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 98. See leiti olevat põhjendatud, sest Eurostati asjaomased CN-koodid hõlmasid ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote ning seepärast ei peetud seda muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu kindlakstegemiseks sobivaks.

| (116) | Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 6










  Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tuhat ühikut) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Türgi | 300–500 | 500–700 | 700–900 | 800–1 000 |
| Indeks | 100 | 160–170 | 215–225 | 225–235 |
| Muud kolmandad riigid | 400–600 | 600–800 | 900–1 100 | 700–900 |
| Indeks | 100 | 130–140 | 190–200 | 150–160 |
| Muud kolmandad riigid kokku | 700–1 100 | 1 100–1 500 | 1 600–2 000 | 1 500–1 900 |
| Indeks | 100 | 140–150 | 200–210 | 180–190 |
| Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa | 5–10 % | 10–15 % | 15–20 % | 15–20 % |
| Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hind (eurot/ühik) | 7,7 | 8,1 | 8,2 | 9,0 |
| Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(116)

Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.

Tabel 6

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tuhat ühikut)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Türgi

300–500

500–700

700–900

800–1 000

Indeks

100

160–170

215–225

225–235

Muud kolmandad riigid

400–600

600–800

900–1 100

700–900

Indeks

100

130–140

190–200

150–160

Muud kolmandad riigid kokku

700–1 100

1 100–1 500

1 600–2 000

1 500–1 900

Indeks

100

140–150

200–210

180–190

Kõikidest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa

5–10 %

10–15 %

15–20 %

15–20 %

Kõikidest muudest riikidest pärit impordi hind (eurot/ühik)

7,7

8,1

8,2

9,0

Allikas: artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

| (117) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Kuigi see aastatel 2008–2010 kasvas ja isegi enam kui kahekordistus, siis 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes see uuesti. Seega suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil oluliselt ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5–1,9 miljoni ühikuni, millega kaasnes ligikaudu 15–20 % suurune turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Suurem osa kõnealusest impordist pärines Türgist; sellest riigist pärit import kasvas 0,3–0,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 0,8–1,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(117)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil üldiselt kasvas. Kuigi see aastatel 2008–2010 kasvas ja isegi enam kui kahekordistus, siis 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes see uuesti. Seega suurenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil oluliselt ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,5–1,9 miljoni ühikuni, millega kaasnes ligikaudu 15–20 % suurune turuosa aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Suurem osa kõnealusest impordist pärines Türgist; sellest riigist pärit import kasvas 0,3–0,5 miljonilt ühikult 2008. aastal 0,8–1,0 miljoni ühikuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (118) | Impordi hind muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, kasvas 7,7 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 9,0 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 17 % kasvu. |
| --- | --- |

(118)

Impordi hind muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, kasvas 7,7 eurolt ühiku kohta 2008. aastal 9,0 euroni ühiku kohta aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis tähendab 17 % kasvu.

6.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (119) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel perioodil mõjutasid. |
| --- | --- |

(119)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit vaatlusalusel perioodil mõjutasid.

| (120) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 20, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimisel valimi võtmist. |
| --- | --- |

(120)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 20, kasutati liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimisel valimi võtmist.

| (121) | Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive ja dumpingumarginaalide suurus ning varasemast dumpingust taastumine) analüüsiti kogu liidu toodangu tasandil, hinnates neid endast teada andnud tootjatelt kogutud teabe põhjal; |
| --- | --- | --- |

(121)

Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad kindlaks kahel tasandil:

—

makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, tootlikkus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive ja dumpingumarginaalide suurus ning varasemast dumpingust taastumine) analüüsiti kogu liidu toodangu tasandil, hinnates neid endast teada andnud tootjatelt kogutud teabe põhjal;

| — | mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, kulud ühiku kohta, varud, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringud) analüüsiti kolme valimisse kaasatud liidu tootja esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühikuhinnad, kulud ühiku kohta, varud, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime ja investeeringud) analüüsiti kolme valimisse kaasatud liidu tootja esitatud teabe põhjal.

6.1.   Makromajanduslikud näitajad

a)   Toodang

| (122) | Liidu kogutoodangu hindamist on kirjeldatud eespool põhjenduses 91. Selle kohaselt kasvas liidu toodang 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 4 %. Täpsemalt vähenes see 2008.–2009. aastal 2 %, ent kasvas 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 6 protsendipunkti võrra, jõudes ligikaudu 5,2 miljoni ühikuni.

  Tabel 7










  (tuhat ühikut) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang | 5 000 | 4 887 | 5 072 | 5 194 |
| Indeks | 100 | 98 | 101 | 104 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(122)

Liidu kogutoodangu hindamist on kirjeldatud eespool põhjenduses 91. Selle kohaselt kasvas liidu toodang 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 4 %. Täpsemalt vähenes see 2008.–2009. aastal 2 %, ent kasvas 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 6 protsendipunkti võrra, jõudes ligikaudu 5,2 miljoni ühikuni.

Tabel 7

(tuhat ühikut)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Toodang

5 000

4 887

5 072

5 194

Indeks

100

98

101

104

Allikas: küsimustiku vastused

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (123) | Tootmisvõimsuse hindamiseks kohaldati seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu tootmisvõimsuse suhet igal vaatlusaluse perioodi aastal liidu tootmisharu kogutoodangule, nagu see on toodud eespool põhjenduses 122. |
| --- | --- |

(123)

Tootmisvõimsuse hindamiseks kohaldati seitsme koostööd tegeva liidu tootja kogu tootmismahu ja kogu tootmisvõimsuse suhet igal vaatlusaluse perioodi aastal liidu tootmisharu kogutoodangule, nagu see on toodud eespool põhjenduses 122.

| (124) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas liidu tootmisharu tootmisvõimsus 17 %. See kasv on aga seotud ainult ühe liidu tootjaga, samas kui teiste koostööd teinud liidu tootjate tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil ühtlasel tasemel. Uurimise tulemused osutavad ka sellele, et mõni koostööst keeldunud liidu tootja võis sulgeda oma tootmisrajatised, vähendades seeläbi liidu kogu tootmisvõimsust vaatlusalusel perioodil, mis alljärgnevas tabelis 8 ei kajastu. Ühtlasi ilmnes uurimise käigus, et liidu tootmisharu tootis osaliselt samadel tootmisliinidel muid tooteid kui vaatlusalune toode (näiteks kuivatid). Peale selle näitas uurimine, et liidu tootjatel on lihtne toota vaheldumisi vaatlusalust toodet ja muid tooteid. Seepärast ei olnud võimalik vaatlusaluse toote tootmisvõimsust selgelt kindlaks teha. |
| --- | --- |

(124)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas liidu tootmisharu tootmisvõimsus 17 %. See kasv on aga seotud ainult ühe liidu tootjaga, samas kui teiste koostööd teinud liidu tootjate tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil ühtlasel tasemel. Uurimise tulemused osutavad ka sellele, et mõni koostööst keeldunud liidu tootja võis sulgeda oma tootmisrajatised, vähendades seeläbi liidu kogu tootmisvõimsust vaatlusalusel perioodil, mis alljärgnevas tabelis 8 ei kajastu. Ühtlasi ilmnes uurimise käigus, et liidu tootmisharu tootis osaliselt samadel tootmisliinidel muid tooteid kui vaatlusalune toode (näiteks kuivatid). Peale selle näitas uurimine, et liidu tootjatel on lihtne toota vaheldumisi vaatlusalust toodet ja muid tooteid. Seepärast ei olnud võimalik vaatlusaluse toote tootmisvõimsust selgelt kindlaks teha.

| (125) | Tootmisvõimsuse rakendamine oli 2008. aastal 66 % ja langes aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra, jõudes 58 %-ni. Nagu on viidatud eelmises põhjenduses, ei olnud liidu kogu tootmisvõimsust võimalik usaldusväärselt määrata. Kuna tootmisvõimsuse rakendamine tehakse kindlaks kogu tootmisvõimsuse põhjal, ei saa seda käesoleval juhul samuti tingimata käsitada mõtestatud kahjunäitajana.

  Tabel 8










  (tuhat ühikut) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus | 7 592 | 7 962 | 8 375 | 8 906 |
| Indeks | 100 | 105 | 110 | 117 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 66 % | 61 % | 61 % | 58 % |
| Indeks | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(125)

Tootmisvõimsuse rakendamine oli 2008. aastal 66 % ja langes aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil mõnevõrra, jõudes 58 %-ni. Nagu on viidatud eelmises põhjenduses, ei olnud liidu kogu tootmisvõimsust võimalik usaldusväärselt määrata. Kuna tootmisvõimsuse rakendamine tehakse kindlaks kogu tootmisvõimsuse põhjal, ei saa seda käesoleval juhul samuti tingimata käsitada mõtestatud kahjunäitajana.

Tabel 8

(tuhat ühikut)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Tootmisvõimsus

7 592

7 962

8 375

8 906

Indeks

100

105

110

117

Tootmisvõimsuse rakendamine

66 %

61 %

61 %

58 %

Indeks

100

93

92

89

Allikas: küsimustiku vastused

c)   Müügimaht

| (126) | Liidu tootmisharu müügimahu kindlakstegemist on kirjeldatud eespool põhjenduses 100. Seega kasvas liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 10 %. Kõnealune kasv oli eriti suur 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil müügimaht kasvas 7 protsendipunkti võrra. See langeb ühte HRV impordi vähenemisega, mis oli tingitud dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.

  Tabel 9










  (tuhat ühikut) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük sõltumatutele klientidele liidus | 4 300–4 500 | 4 300–4 500 | 4 500–4 700 | 4 800–5 000 |
| Indeks | 100 | 99 | 103 | 110 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(126)

Liidu tootmisharu müügimahu kindlakstegemist on kirjeldatud eespool põhjenduses 100. Seega kasvas liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidu turul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 10 %. Kõnealune kasv oli eriti suur 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, mil müügimaht kasvas 7 protsendipunkti võrra. See langeb ühte HRV impordi vähenemisega, mis oli tingitud dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisest äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.

Tabel 9

(tuhat ühikut)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Müük sõltumatutele klientidele liidus

4 300–4 500

4 300–4 500

4 500–4 700

4 800–5 000

Indeks

100

99

103

110

Allikas: küsimustiku vastused

d)   Turuosa

| (127) | Vaatlusalusel perioodil sai liidu tootmisharu turuosa tagasi ning see kasvas 40–45 %-lt 2008. aastal 50–55 %-ni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 24 % võrra. Kõnealune kasv tuleneb peamiselt tarbimise ja Hiinast pärit impordi mahu vähenemisest ning liidu tootmisharu müügimahu samaaegsest suurenemisest.

  Tabel 10 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootjate turuosa | 40–45 % | 45–50 % | 40–45 % | 50–55 % |
| Indeks | 100 | 107 | 101 | 124 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(127)

Vaatlusalusel perioodil sai liidu tootmisharu turuosa tagasi ning see kasvas 40–45 %-lt 2008. aastal 50–55 %-ni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 24 % võrra. Kõnealune kasv tuleneb peamiselt tarbimise ja Hiinast pärit impordi mahu vähenemisest ning liidu tootmisharu müügimahu samaaegsest suurenemisest.

Tabel 10

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Liidu tootjate turuosa

40–45 %

45–50 %

40–45 %

50–55 %

Indeks

100

107

101

124

Allikas: küsimustiku vastused ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

e)   Kasv

| (128) | 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes tarbimine liidus. Samaaegselt suurenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 10 % ning liidu tootmisharu turuosa kasvas 24 %. Samal ajavahemikul suurenes ka liidu tootmisharu tootmine 4 %, investeeringud enam kui kahekordistusid (põhjendus 141 allpool) ja tööhõive kasvas 10 % (põhjendus 129 allpool). Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharus toimus vaatlusalusel perioodil teatav kasv. |
| --- | --- |

(128)

2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes tarbimine liidus. Samaaegselt suurenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 10 % ning liidu tootmisharu turuosa kasvas 24 %. Samal ajavahemikul suurenes ka liidu tootmisharu tootmine 4 %, investeeringud enam kui kahekordistusid (põhjendus 141 allpool) ja tööhõive kasvas 10 % (põhjendus 129 allpool). Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharus toimus vaatlusalusel perioodil teatav kasv.

f)   Tööhõive

| (129) | Kogu liidu tootmisharu puhul hinnati tööhõivet ja tööhõive suundumusi koostööd tegevaid liidu tootjaid käsitlevate kättesaadavate andmete ekstrapoleerimise teel. Kooskõlas müügi suurenemisega ilmneb liidu tootmisharu puhul ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ka tööhõive 10 % kasv.

  Tabel 11 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive samasuguse toote puhul | 655 | 672 | 736 | 722 |
| Indeks | 100 | 102 | 112 | 110 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(129)

Kogu liidu tootmisharu puhul hinnati tööhõivet ja tööhõive suundumusi koostööd tegevaid liidu tootjaid käsitlevate kättesaadavate andmete ekstrapoleerimise teel. Kooskõlas müügi suurenemisega ilmneb liidu tootmisharu puhul ajavahemikul 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ka tööhõive 10 % kasv.

Tabel 11

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Tööhõive samasuguse toote puhul

655

672

736

722

Indeks

100

102

112

110

Allikas: küsimustiku vastused

g)   Tootlikkus

| (130) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (ühikutena) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. See on seotud asjaoluga, et tootmise kasv oli väiksem kui tööhõive suurenemine.

  Tabel 12 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tuhat ühikut töötaja kohta) | 7,6 | 7,3 | 6,9 | 7,2 |
| Indeks | 100 | 95 | 90 | 94 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(130)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (ühikutena) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. See on seotud asjaoluga, et tootmise kasv oli väiksem kui tööhõive suurenemine.

Tabel 12

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Tootlikkus (tuhat ühikut töötaja kohta)

7,6

7,3

6,9

7,2

Indeks

100

95

90

94

Allikas: küsimustiku vastused

h)   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (131) | Kindlakstehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa pidada ebaoluliseks, eriti kui arvestada HRVst pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(131)

Kindlakstehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest oluliselt suurem. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa pidada ebaoluliseks, eriti kui arvestada HRVst pärit impordi mahtu ja hindu.

| (132) | Varasema dumpingu mõju puhul viitavad eespool uuritud näitajad küll teatavale paranemisele, ent need tõendavad ka seda, et liidu tootmisharu olukord on jätkuvalt ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(132)

Varasema dumpingu mõju puhul viitavad eespool uuritud näitajad küll teatavale paranemisele, ent need tõendavad ka seda, et liidu tootmisharu olukord on jätkuvalt ebakindel ja haavatav.

6.2.   Mikromajanduslikud näitajad

a)   Hinnad ja hindu mõjutavad muud tegurid

| (133) | Järgmises tabelis on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutava keskmise müügihinna muutused. Keskmised hinnad püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kasvades siiski mõnevõrra aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, langes see ühte dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.

  Tabel 13 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind liidu turul (eurot/ühik) | 10,9 | 10,7 | 10,9 | 11,2 |
| Indeks | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik) | 10,9 | 10,5 | 11,0 | 11,4 |
| Indeks | 100 | 96 | 101 | 105 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(133)

Järgmises tabelis on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutava keskmise müügihinna muutused. Keskmised hinnad püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kasvades siiski mõnevõrra aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu eespool märgitud, langes see ühte dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes.

Tabel 13

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Ühiku hind liidu turul (eurot/ühik)

10,9

10,7

10,9

11,2

Indeks

100

98

100

103

Ühiku tootmiskulu (eurot/ühik)

10,9

10,5

11,0

11,4

Indeks

100

96

101

105

Allikas: küsimustiku vastused

| (134) | Müügihinnad järgivad peamise tooraine (st terase) hinnaga seotud suundumusi. Müügihinnad ja kulud püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kuigi kulud kasvasid müügihindadest mõnevõrra kiiremini, mis kahjustas liidu tootmisharu kasumlikkust 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Liidu tootmisharul ei olnud aga võimalik tõsta hindu jätkusuutlikule tasemele, vaid ta oli sunnitud viima hinnad vastavusse odava Hiina impordiga, et tarbimise vähenemise tingimustes taastada oma turuosa. |
| --- | --- |

(134)

Müügihinnad järgivad peamise tooraine (st terase) hinnaga seotud suundumusi. Müügihinnad ja kulud püsisid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsed, kuigi kulud kasvasid müügihindadest mõnevõrra kiiremini, mis kahjustas liidu tootmisharu kasumlikkust 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Liidu tootmisharul ei olnud aga võimalik tõsta hindu jätkusuutlikule tasemele, vaid ta oli sunnitud viima hinnad vastavusse odava Hiina impordiga, et tarbimise vähenemise tingimustes taastada oma turuosa.

b)   Tööjõukulud

| (135) | Keskmine töötasu oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid 3 % (tabel 13 eespool).

  Tabel 14










  (eurot töötaja kohta) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine töötasu | 20 669 | 19 377 | 19 885 | 20 523 |
| Indeks | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(135)

Keskmine töötasu oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, samas kui ühiku tootmiskulud kasvasid 3 % (tabel 13 eespool).

Tabel 14

(eurot töötaja kohta)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Keskmine töötasu

20 669

19 377

19 885

20 523

Indeks

100

94

96

99

Allikas: küsimustiku vastused

c)   Varud

| (136) | Varude maht kasvas vaatlusalusel perioodil. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli varude tase 56 % kõrgem kui 2008. aastal.

  Tabel 15










  (tuhat ühikut) | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud | 94 | 137 | 184 | 146 |
| Indeks | 100 | 147 | 197 | 156 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(136)

Varude maht kasvas vaatlusalusel perioodil. Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli varude tase 56 % kõrgem kui 2008. aastal.

Tabel 15

(tuhat ühikut)

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Lõppvarud

94

137

184

146

Indeks

100

147

197

156

Allikas: küsimustiku vastused

d)   Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

| (137) | Liidu tootmisharu suutis oma kasumlikkust aastatel 2008–2009 mõnevõrra suurendada: kui 2008. aastal oli tegemist nullkasumiga, siis 2009. aastal suurenes kasumlikkus 2 %-ni. 2010. aastal vähenes aga kasumlikkus uuesti ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see veelgi, jõudes – 1,7 %-ni. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil peaaegu 2 %. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 134, oli see peamiselt tingitud asjaolust, et liidu tootmisharu ei suutnud tõsta hindu vastavalt kulude suurenemisele, sest oli turuosa taastamiseks sunnitud viima need vastavusse Hiina odavate impordihindadega. |
| --- | --- |

(137)

Liidu tootmisharu suutis oma kasumlikkust aastatel 2008–2009 mõnevõrra suurendada: kui 2008. aastal oli tegemist nullkasumiga, siis 2009. aastal suurenes kasumlikkus 2 %-ni. 2010. aastal vähenes aga kasumlikkus uuesti ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see veelgi, jõudes – 1,7 %-ni. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil peaaegu 2 %. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 134, oli see peamiselt tingitud asjaolust, et liidu tootmisharu ei suutnud tõsta hindu vastavalt kulude suurenemisele, sest oli turuosa taastamiseks sunnitud viima need vastavusse Hiina odavate impordihindadega.

| (138) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See suurenes aastatel 2008–2009 ning vähenes 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Investeeringutasuvus vähenes järsemalt kui kasumlikkuse tase, tingituna suurematest investeeringutest, nagu on näidatud põhjenduses 141 allpool.

  Tabel 16 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus
  (% müügitulust) | 0,0 % | 2,0 % | –0,8 % | –1,7 % |
| Indeks | 100 | 102 | 99 | 98 |
| Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | –4 % | 96 % | –20 % | –82 % |
| Indeks | 100 | 200 | 84 | 22 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(138)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See suurenes aastatel 2008–2009 ning vähenes 2009. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini. Investeeringutasuvus vähenes järsemalt kui kasumlikkuse tase, tingituna suurematest investeeringutest, nagu on näidatud põhjenduses 141 allpool.

Tabel 16

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Kasumlikkus

(% müügitulust)

0,0 %

2,0 %

–0,8 %

–1,7 %

Indeks

100

102

99

98

Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

–4 %

96 %

–20 %

–82 %

Indeks

100

200

84

22

Allikas: küsimustiku vastused

e)   Rahavoog ja kapitali kaasamise võime

| (139) | Äritegevuse puhaskäive, st tootmisharu suutlikkus oma tegevust ise rahastada, mida väljendatakse protsendina samasuguse toote käibest, paranes kooskõlas kasumlikkuse suurenemisega nullkasumist 2008. aastal 5 %-ni 2009. aastal. 2010. aastal langes see 3 %-ni ja oli aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivne.

  Tabel 17 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog
  (% käibest) | 0 % | 5 % | 3 % | –1 % |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(139)

Äritegevuse puhaskäive, st tootmisharu suutlikkus oma tegevust ise rahastada, mida väljendatakse protsendina samasuguse toote käibest, paranes kooskõlas kasumlikkuse suurenemisega nullkasumist 2008. aastal 5 %-ni 2009. aastal. 2010. aastal langes see 3 %-ni ja oli aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil negatiivne.

Tabel 17

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Rahavoog

(% käibest)

0 %

5 %

3 %

–1 %

Allikas: küsimustiku vastused

| (140) | Puudusid konkreetsed viited sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud probleeme kapitali kaasamisel. |
| --- | --- |

(140)

Puudusid konkreetsed viited sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud probleeme kapitali kaasamisel.

f)   Investeeringud

| (141) | Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini enam kui kahekordistusid. Investeeringud kasvasid järsult 2008. ja 2009. aastal. Nende suurenemist võib seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu püüdis end ümber korraldada, investeerides tootmisprotsessi, et muuta see konkurentsivõimelisemaks. 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini toimus langus, siiski püsis investeeringute tase oluliselt kõrgem kui 2008. aastal.

  Tabel 18 | 2008 | 2009 | 2010 | Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | 239 | 504 | 1 046 | 569 |
| Indeks | 100 | 211 | 438 | 239 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(141)

Valimisse kaasatud tootjate aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse 2008. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini enam kui kahekordistusid. Investeeringud kasvasid järsult 2008. ja 2009. aastal. Nende suurenemist võib seletada asjaoluga, et liidu tootmisharu püüdis end ümber korraldada, investeerides tootmisprotsessi, et muuta see konkurentsivõimelisemaks. 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini toimus langus, siiski püsis investeeringute tase oluliselt kõrgem kui 2008. aastal.

Tabel 18

2008

2009

2010

Aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2011)

Netoinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

239

504

1 046

569

Indeks

100

211

438

239

Allikas: küsimustiku vastused

7.   Järeldus kahju kohta

| (142) | Makromajanduslike näitajate analüüs näitab vaatlusalusel perioodil paranemismärke eelkõige nii seoses toodangu ja müügimahu kui ka liidu tootmisharu turuosaga. Samal ajal halvenesid teatavad asjakohased mikromajanduslikud näitajad, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus. Kuigi müügihinnad mõnevõrra kasvasid, ei jõudnud need jätkusuutlikule tasemele ega olnud vastavuses tootmiskulude suurenemisega. See on peamiselt seletatav asjaoluga, et Hiina impordi turuosa püsis tervel vaatlusalusel perioodil suur ning kuna Hiina import oli madalate hindadega, pidi liidu tootmisharu neid turuosa taastamiseks järgima. |
| --- | --- |

(142)

Makromajanduslike näitajate analüüs näitab vaatlusalusel perioodil paranemismärke eelkõige nii seoses toodangu ja müügimahu kui ka liidu tootmisharu turuosaga. Samal ajal halvenesid teatavad asjakohased mikromajanduslikud näitajad, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus. Kuigi müügihinnad mõnevõrra kasvasid, ei jõudnud need jätkusuutlikule tasemele ega olnud vastavuses tootmiskulude suurenemisega. See on peamiselt seletatav asjaoluga, et Hiina impordi turuosa püsis tervel vaatlusalusel perioodil suur ning kuna Hiina import oli madalate hindadega, pidi liidu tootmisharu neid turuosa taastamiseks järgima.

| (143) | Seepärast on HRV vastu kehtestatud meetmed üksnes osaliselt aidanud liidu tootmisharul tekitatud kahjust taastuda. |
| --- | --- |

(143)

Seepärast on HRV vastu kehtestatud meetmed üksnes osaliselt aidanud liidu tootmisharul tekitatud kahjust taastuda.

| (144) | Eespool esitatud analüüsi kohaselt on liidu tootmisharu olukord paranenud ning olulist kahju ei tekitatud. Hoolimata ilmsetest positiivsetest suundumustest ja märkimisväärsetest ümberkorraldustest on liidu tootmisharu olukord siiski jätkuvalt ebakindel ja haavatav. |
| --- | --- |

(144)

Eespool esitatud analüüsi kohaselt on liidu tootmisharu olukord paranenud ning olulist kahju ei tekitatud. Hoolimata ilmsetest positiivsetest suundumustest ja märkimisväärsetest ümberkorraldustest on liidu tootmisharu olukord siiski jätkuvalt ebakindel ja haavatav.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (145) | Nagu on märgitud eespool põhjendustes 51–52, oli Hiina eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu vaja Hiina omamaise turu ning kolmandatesse riikidesse toimuva HRV ekspordi analüüsimisel tugineda kättesaadavatele andmetele, st USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (USA meetmete aegumise läbivaatamise) raames avaldatud teabele. |
| --- | --- |

(145)

Nagu on märgitud eespool põhjendustes 51–52, oli Hiina eksportivate tootjate vähese koostöö tõttu vaja Hiina omamaise turu ning kolmandatesse riikidesse toimuva HRV ekspordi analüüsimisel tugineda kättesaadavatele andmetele, st USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni 2010. aasta juunis teostatud meetmete aegumise läbivaatamise (USA meetmete aegumise läbivaatamise) raames avaldatud teabele.

| (146) | Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu jätkuvalt ebakindlas ja haavatavas olukorras ning puutus kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõjuga. |
| --- | --- |

(146)

Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu jätkuvalt ebakindlas ja haavatavas olukorras ning puutus kokku HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõjuga.

| (147) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(147)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati asjaomasest riigist pärit importi, et teha kindlaks, kas kahju kordumine on tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda.

2.   Prognoositud impordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (148) | Nagu eespool märgitud, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub HRVst pärit dumpinguhinnaga import. Ilma meetmeteta tõenäoliselt suureneks vaatlusaluse toote HRVst pärit impordi maht selliste hindade juures, mis löövad märkimisväärselt alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu peamised kliendid on jaemüüjad, näiteks suured supermarketid, kellel on läbirääkimistel tugev positsioon ning kes tellivad üha enam HRVst pärit triikimislaudu, mis tulevad tõenäoliselt turule väga madala dumpinguhinnaga. Seepärast suureneb tõenäoliselt hinnasurve liidu tootmisharule, kes on sunnitud hindu alandama, tekitades suurt kahju oma kasumlikkusele, mis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oli niigi juba negatiivne. |
| --- | --- |

(148)

Nagu eespool märgitud, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkub HRVst pärit dumpinguhinnaga import. Ilma meetmeteta tõenäoliselt suureneks vaatlusaluse toote HRVst pärit impordi maht selliste hindade juures, mis löövad märkimisväärselt alla liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu peamised kliendid on jaemüüjad, näiteks suured supermarketid, kellel on läbirääkimistel tugev positsioon ning kes tellivad üha enam HRVst pärit triikimislaudu, mis tulevad tõenäoliselt turule väga madala dumpinguhinnaga. Seepärast suureneb tõenäoliselt hinnasurve liidu tootmisharule, kes on sunnitud hindu alandama, tekitades suurt kahju oma kasumlikkusele, mis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oli niigi juba negatiivne.

| (149) | Liidu tootmisharu ebakindlat ja haavatavat olukorda arvestades tooks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurem maht ja hinnamõju seega kaasa ulatusliku rahalise kahju ning turuosa kahanemise. |
| --- | --- |

(149)

Liidu tootmisharu ebakindlat ja haavatavat olukorda arvestades tooks HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurem maht ja hinnamõju seega kaasa ulatusliku rahalise kahju ning turuosa kahanemise.

| (150) | Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral võib anda selge viite Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes varem kehtis 0 % tollimaks. Meenutagem, et Since Hardware (Guangzhou) Co., kelle suhtes varem (2007. aasta aprillist kuni 2010. aasta detsembrini) kehtis 0 % tollimaks, suurendas oluliselt oma eksporti liitu eriti madalate dumpinguhindadega, mis lõid liidu tootjate hinnad sel ajavahemikul alla. Nagu on märgitud eespool, kehtestati nimetatud äriühingu suhtes korraldatud dumpinguvastase uurimise tulemusel 35,8 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks. Ühtlasi leiti kõnealuses uurimises, et asjaomase äriühingu impordi maht oli nimetatud uurimise perioodil (2009. aasta) võrreldes 2007. aastal lõpuleviidud algse uurimise perioodiga (2005. aasta) kahekordistunud. Äriühingut Since Hardware (Guangzhou) Co. käsitlevas uurimises järeldati, et selle tagajärjel tekitati liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(150)

Hiina eksportijate tõenäolisele käitumisele tollimaksude tühistamise korral võib anda selge viite Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. käitumine, kelle suhtes varem kehtis 0 % tollimaks. Meenutagem, et Since Hardware (Guangzhou) Co., kelle suhtes varem (2007. aasta aprillist kuni 2010. aasta detsembrini) kehtis 0 % tollimaks, suurendas oluliselt oma eksporti liitu eriti madalate dumpinguhindadega, mis lõid liidu tootjate hinnad sel ajavahemikul alla. Nagu on märgitud eespool, kehtestati nimetatud äriühingu suhtes korraldatud dumpinguvastase uurimise tulemusel 35,8 % suurune lõplik dumpinguvastane tollimaks. Ühtlasi leiti kõnealuses uurimises, et asjaomase äriühingu impordi maht oli nimetatud uurimise perioodil (2009. aasta) võrreldes 2007. aastal lõpuleviidud algse uurimise perioodiga (2005. aasta) kahekordistunud. Äriühingut Since Hardware (Guangzhou) Co. käsitlevas uurimises järeldati, et selle tagajärjel tekitati liidu tootmisharule olulist kahju.

| (151) | Peale selle näitas uurimine, et enne käesoleva aegumise läbivaatamise algatamist võtsid Hiina eksportivad tootjad juba ühendust võimalike klientidega liidus, pakkudes neile hindu, millega lüüakse liidu tootmisharu müügihind märgatavalt alla. See näitab, et kui meetmetel lastakse aeguda, püüavad Hiina eksportivad tootjad suure tõenäosusega oma praegust hinnataset alandades tuua liidu turule veelgi suuremaid koguseid. |
| --- | --- |

(151)

Peale selle näitas uurimine, et enne käesoleva aegumise läbivaatamise algatamist võtsid Hiina eksportivad tootjad juba ühendust võimalike klientidega liidus, pakkudes neile hindu, millega lüüakse liidu tootmisharu müügihind märgatavalt alla. See näitab, et kui meetmetel lastakse aeguda, püüavad Hiina eksportivad tootjad suure tõenäosusega oma praegust hinnataset alandades tuua liidu turule veelgi suuremaid koguseid.

3.   Liidu turu atraktiivsus, muudes kolmandates riikides kehtivad meetmed ja vaba tootmisvõimsus

| (152) | Nagu on märgitud eespool põhjendustes 55–57, on Hiina triikimislaudade tootmisharu suuresti ekspordile orienteeritud ning isegi pärast meetmete kehtestamist on liit nende kõige suurem ja atraktiivsem turg. |
| --- | --- |

(152)

Nagu on märgitud eespool põhjendustes 55–57, on Hiina triikimislaudade tootmisharu suuresti ekspordile orienteeritud ning isegi pärast meetmete kehtestamist on liit nende kõige suurem ja atraktiivsem turg.

| (153) | Hiina eksportivate tootjate jaoks on suuruselt teine eksporditurg USA. Pääs USA turule on aga jätkuvalt piiratud ulatuslike dumpinguvastaste meetmete tõttu, mida hiljuti pikendati 2015. aastani. See suurendab tõenäosust, et kui meetmeid ei säilitata, suunatakse liidu turule suuremad kogused HRVst pärit importi. |
| --- | --- |

(153)

Hiina eksportivate tootjate jaoks on suuruselt teine eksporditurg USA. Pääs USA turule on aga jätkuvalt piiratud ulatuslike dumpinguvastaste meetmete tõttu, mida hiljuti pikendati 2015. aastani. See suurendab tõenäosust, et kui meetmeid ei säilitata, suunatakse liidu turule suuremad kogused HRVst pärit importi.

| (154) | Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest, on HRVs olemas märkimisväärne potentsiaalne vaba tootmisvõimsus ning dumpinguvastaste tollimaksude tühistamise korral saab täiendavat tootmisvõimsust hõlpsalt suurendada, sest triikimislaudade tootmine HRVs on tööjõumahukas ning tootmise mis tahes suurendamine ei nõua olulisi investeeringuid ega erioskusi. Seepärast järeldati kogu kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, võidakse ümber suunata liidu turule. |
| --- | --- |

(154)

Teabe põhjal, mille komisjon kogus USA meetmete aegumise läbivaatamisest, on HRVs olemas märkimisväärne potentsiaalne vaba tootmisvõimsus ning dumpinguvastaste tollimaksude tühistamise korral saab täiendavat tootmisvõimsust hõlpsalt suurendada, sest triikimislaudade tootmine HRVs on tööjõumahukas ning tootmise mis tahes suurendamine ei nõua olulisi investeeringuid ega erioskusi. Seepärast järeldati kogu kättesaadava teabe põhjal, et HRVs on vähemalt potentsiaalselt olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, võidakse ümber suunata liidu turule.

4.   Muud tegurid

4.1.   HRVst pärit dumpinguvaba import

| (155) | Nagu eespool märgitud, ei tehtud aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut kindlaks ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija puhul, kelle suhtes kohaldatakse 22,7 % individuaalset tollimaksu. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustas aga üksnes minimaalse osa Hiina kogu impordimahust, ei saanud seda pidada oluliseks ega leida, et see on mõjutanud liidu tootmisharu ebakindlat olukorda aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(155)

Nagu eespool märgitud, ei tehtud aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut kindlaks ainsa koostööd tegeva Hiina eksportija puhul, kelle suhtes kohaldatakse 22,7 % individuaalset tollimaksu. Kuna kõnealuse äriühingu import moodustas aga üksnes minimaalse osa Hiina kogu impordimahust, ei saanud seda pidada oluliseks ega leida, et see on mõjutanud liidu tootmisharu ebakindlat olukorda aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (156) | Samuti tehti kindlaks, et aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud nimetatud äriühingu import liidu tootmisharu hindu alla. |
| --- | --- |

(156)

Samuti tehti kindlaks, et aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei löönud nimetatud äriühingu import liidu tootmisharu hindu alla.

4.2.   Ukrainast pärit import

| (157) | Nagu eespool märgitud, kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Selle tagajärjel suurenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra ka vastav turg. |
| --- | --- |

(157)

Nagu eespool märgitud, kasvas Ukrainast pärit triikimislaudade import 24 %. Selle tagajärjel suurenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra ka vastav turg.

| (158) | Keskmine impordihind kasvas aga 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 14 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale hinnatasemele kui liidu tootmisharu hinnatase liidu turul. |
| --- | --- |

(158)

Keskmine impordihind kasvas aga 2008. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 14 % ning jõudis aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samale hinnatasemele kui liidu tootmisharu hinnatase liidu turul.

| (159) | Seepärast ei saa liidu tootmisharu ebakindlat olukorda seletada Ukrainast pärit triikimislaudade impordiga. Samuti ei ole tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, aitaks Ukrainast pärit import kaasa kahju kordumisele. |
| --- | --- |

(159)

Seepärast ei saa liidu tootmisharu ebakindlat olukorda seletada Ukrainast pärit triikimislaudade impordiga. Samuti ei ole tõenäoline, et juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, aitaks Ukrainast pärit import kaasa kahju kordumisele.

4.3.   Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud

| (160) | Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, vaatlusalusel perioodil kasvas, kuigi 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus väike langus. Impordimahu kasvuga kaasnes ka turuosa kasv samal ajavahemikul 5–10 %-lt 15–20 %-ni. |
| --- | --- |

(160)

Impordi maht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, vaatlusalusel perioodil kasvas, kuigi 2010. aasta ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus väike langus. Impordimahu kasvuga kaasnes ka turuosa kasv samal ajavahemikul 5–10 %-lt 15–20 %-ni.

| (161) | Kuigi muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase oli liidu tootmisharu keskmistest hindadest madalam, ületas see HRVst pärit impordi keskmisi hindu, nagu käesolevas uurimises kindlaks tehti. |
| --- | --- |

(161)

Kuigi muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnatase oli liidu tootmisharu keskmistest hindadest madalam, ületas see HRVst pärit impordi keskmisi hindu, nagu käesolevas uurimises kindlaks tehti.

| (162) | Sellest hoolimata suureneb Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tõenäoliselt olulisel määral, mis lööb liidu tootmisharu hinnad alla. Uurimine näitaski, et ilma dumpinguvastase tollimaksuta löövad HRVst pärit impordi keskmised hinnad liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul alla ligikaudu 20 % võrra. Seega eeldatakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb Hiinast pärit import liidu turule muudest kolmandatest riikidest pärit impordist madalamate hindadega, nagu aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil juba juhtus. Seepärast järeldati, et kuigi kolmandate riikide turgudelt pärit impordil on olnud teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale, ei muuda see kehtetuks järeldust, mille kohaselt meetmete aegumise korral kordub tõenäoliselt Hiinast pärit impordi kahjustav dumping. |
| --- | --- |

(162)

Sellest hoolimata suureneb Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tõenäoliselt olulisel määral, mis lööb liidu tootmisharu hinnad alla. Uurimine näitaski, et ilma dumpinguvastase tollimaksuta löövad HRVst pärit impordi keskmised hinnad liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul alla ligikaudu 20 % võrra. Seega eeldatakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siseneb Hiinast pärit import liidu turule muudest kolmandatest riikidest pärit impordist madalamate hindadega, nagu aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil juba juhtus. Seepärast järeldati, et kuigi kolmandate riikide turgudelt pärit impordil on olnud teatav mõju liidu tootmisharu olukorrale, ei muuda see kehtetuks järeldust, mille kohaselt meetmete aegumise korral kordub tõenäoliselt Hiinast pärit impordi kahjustav dumping.

4.4.   Tarbimise vähenemine

| (163) | Märgitakse, et tarbimise ilmne vähenemine 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on peamiselt tingitud äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest põhjustatud impordi vähenemise statistilisest mõjust. Samal ajavahemikul suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa suurendada. Seepärast ei saanud tarbimise vähenemine liidu tootmisharu olukorda mõjutada. |
| --- | --- |

(163)

Märgitakse, et tarbimise ilmne vähenemine 2010. aastast kuni aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on peamiselt tingitud äriühingu Since Hardware (Guangzhou) Co. suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest põhjustatud impordi vähenemise statistilisest mõjust. Samal ajavahemikul suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa suurendada. Seepärast ei saanud tarbimise vähenemine liidu tootmisharu olukorda mõjutada.

5.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (164) | Uurimises tehti kindlaks, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt kordub. |
| --- | --- |

(164)

Uurimises tehti kindlaks, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis kahju tõenäoliselt kordub.

| (165) | Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate jätkuva dumpingu taset, liidu turu atraktiivsust, Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. varasemat käitumist, mis tehti kindlaks 2010. aasta detsembris lõpuleviidud uurimises, Hiina tootjate võimalust nõudluse kasvades hõlpsalt tootmisvõimsust suurendada, Hiina tootjate jõulist ekspordile orienteeritust ja nende hinnastrateegiaid, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, peab liidu tootmisharu tulema toime suurema koguse Hiina dumpinguhinnaga impordiga, mis lööb liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla. Prognooside kohaselt ei halvene sellisel juhul mitte üksnes liidu tootmisharu kasumlikkusega seotud keeruline olukord, vaid ka teatavad liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse hiljuti paranenud näitajad. |
| --- | --- |

(165)

Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate jätkuva dumpingu taset, liidu turu atraktiivsust, Hiina eksportiva tootja Since Hardware (Guangzhou) Co. varasemat käitumist, mis tehti kindlaks 2010. aasta detsembris lõpuleviidud uurimises, Hiina tootjate võimalust nõudluse kasvades hõlpsalt tootmisvõimsust suurendada, Hiina tootjate jõulist ekspordile orienteeritust ja nende hinnastrateegiaid, on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, peab liidu tootmisharu tulema toime suurema koguse Hiina dumpinguhinnaga impordiga, mis lööb liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla. Prognooside kohaselt ei halvene sellisel juhul mitte üksnes liidu tootmisharu kasumlikkusega seotud keeruline olukord, vaid ka teatavad liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse hiljuti paranenud näitajad.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (166) | Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks liidu kui terviku huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(166)

Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas käesoleva aegumise läbivaatamise järelduste põhjal HRVst pärit triikimislaudade impordi suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei oleks liidu kui terviku huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (167) | Käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seepärast võimaldab see hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(167)

Käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. Seepärast võimaldab see hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.

| (168) | Samuti märgitakse, et tehakse ettepanek lõpetada dumpinguvastane menetlus Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes, mille tagajärjel muutub kättesaadavamaks kolmandatest riikidest pärit import, millel ei ole liidu turul piiranguid. |
| --- | --- |

(168)

Samuti märgitakse, et tehakse ettepanek lõpetada dumpinguvastane menetlus Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes, mille tagajärjel muutub kättesaadavamaks kolmandatest riikidest pärit import, millel ei ole liidu turul piiranguid.

| (169) | Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, on kaalukaid põhjusi järeldada, et HRVst pärit impordi suhtes meetmete säilitamine on vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(169)

Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta, on kaalukaid põhjusi järeldada, et HRVst pärit impordi suhtes meetmete säilitamine on vastuolus liidu huvidega.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (170) | Liidu tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra positiivne areng vaatlusalusel perioodil, mis tulenes osaliselt tootmisharu jõupingutustest muutuda konkurentsivõimelisemaks ja kehtivatest meetmetest. Põhjendatult võib eeldada, et säilitatavad meetmed on liidu tootmisharule jätkuvalt kasulikud. Kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, siis on tõenäoline, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht tekitab liidu tootmisharule olulist kahju ja halvendab märkimisväärselt selle rahalist olukorda, eriti kui võtta arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud hinna allalöömise marginaale. Kasumlikkuse määr, investeeringutasuvus ja varud, mis on juba praegu negatiivsed, halvenevad veelgi ning toovad lõpuks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu kadumise. |
| --- | --- |

(170)

Liidu tootmisharu on tõestanud end elujõulise tootmisharuna. Seda kinnitas tema majandusliku olukorra positiivne areng vaatlusalusel perioodil, mis tulenes osaliselt tootmisharu jõupingutustest muutuda konkurentsivõimelisemaks ja kehtivatest meetmetest. Põhjendatult võib eeldada, et säilitatavad meetmed on liidu tootmisharule jätkuvalt kasulikud. Kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmeid ei säilitata, siis on tõenäoline, et HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi maht tekitab liidu tootmisharule olulist kahju ja halvendab märkimisväärselt selle rahalist olukorda, eriti kui võtta arvesse aegumise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud hinna allalöömise marginaale. Kasumlikkuse määr, investeeringutasuvus ja varud, mis on juba praegu negatiivsed, halvenevad veelgi ning toovad lõpuks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharu kadumise.

| (171) | Sellest tulenevalt järeldatakse, et HRV suhtes võetud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(171)

Sellest tulenevalt järeldatakse, et HRV suhtes võetud dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks selgelt liidu tootmisharu huvides.

3.   Muude isikute huvid

| (172) | Koostööd ei teinud ükski 15 importijast/edasimüüjast, kellega ühendust võeti. Uurimise käigus ei andnud endast teada ükski muu potentsiaalne huvitatud isik. Puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed mõjutaksid märgatavalt vaatlusaluse toote importijaid või tarbijaid. Sellega seoses võib põhjendatult eeldada, et peamised kliendid, st suured jaekauplused, suudavad igasuguse dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu lõpptarbijale üle kanda, ilma et see tarbijat oluliselt mõjutaks. |
| --- | --- |

(172)

Koostööd ei teinud ükski 15 importijast/edasimüüjast, kellega ühendust võeti. Uurimise käigus ei andnud endast teada ükski muu potentsiaalne huvitatud isik. Puuduvad tõendid, mis viitaksid sellele, et kehtivad meetmed mõjutaksid märgatavalt vaatlusaluse toote importijaid või tarbijaid. Sellega seoses võib põhjendatult eeldada, et peamised kliendid, st suured jaekauplused, suudavad igasuguse dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva hinnatõusu lõpptarbijale üle kanda, ilma et see tarbijat oluliselt mõjutaks.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (173) | Selle põhjal võib järeldada, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis selgelt viitaksid, et HRV suhtes võetud meetmete säilitamine on vastuolus liidu kui terviku huvidega. |
| --- | --- |

(173)

Selle põhjal võib järeldada, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis selgelt viitaksid, et HRV suhtes võetud meetmete säilitamine on vastuolus liidu kui terviku huvidega.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (174) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed säilitada ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed kehtetuks tunnistada. Samuti anti kõigile aega esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(174)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed säilitada ning Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivad meetmed kehtetuks tunnistada. Samuti anti kõigile aega esitada oma märkused.

| (175) | Eespool kirjeldatust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 tuleks säilitada Hiinast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldavad dumpinguvastased meetmed ning lasta aeguda Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtival dumpinguvastasel tollimaksul, |
| --- | --- |

(175)

Eespool kirjeldatust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3 tuleks säilitada Hiinast pärit triikimislaudade impordi suhtes kohaldavad dumpinguvastased meetmed ning lasta aeguda Ukrainast pärit triikimislaudade impordi suhtes kehtival dumpinguvastasel tollimaksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste triikimislaudade (sh varrukalaudade ja triikimislaudade oluliste osade nagu tugijalgade, triikimispinna ja triikraua alusresti) impordi suhtes, mis on kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ning mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja kuuluvad praegu CN-koodide ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (TARICi koodide 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051) alla.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril ja enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Tootja | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 35,8 | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 | A786 |
| Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd., Guangdong | 22,7 | A953 |
| Kõik muud äriühingud | 42,3 | A999 |

Riik

Tootja

Tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

39,6

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

35,8

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5

A786

Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd., Guangdong

22,7

A953

Kõik muud äriühingud

42,3

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Lõpetatakse Ukrainast pärit triikimislaudade importi käsitlev dumpinguvastane menetlus ja tunnistatakse kehtetuks Ukraina suhtes määrusega (EÜ) nr 452/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

V. JUKNA

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.

2

(3)  ELT L 338, 22.12.2010, lk 10.

3

(4)  ELT L 84, 31.3.2010, lk 13.

4

(5)  ELT L 168, 2.7.2010, lk 12.

5

(6)  ELT L 24, 28.1.2010, lk 24.

6

(7)  ELT L 242, 15.09.2010, lk 1.

7

(8)  ELT 2009/C 282/16.

8

(9)  ELT L 297, 26.10.2012, lk 5.

9

(10)  ELT C 223, 22.9.2007.

10

(11)  ELT C 187, 28.6.2011, lk 21.

11

(12)  ELT C 120, 25.4.2012, lk 9.

12

(13)  ELT C 166, 12.6.2012, lk 3.

13

(14)  Nr 731-TA-1047 (läbivaatamine).

14

(15)  Vt määruse (EL) nr 1243/2010 põhjendused 57 ja 67.

15

---

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/22

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 696/2013,

22. juuli 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühiseid ettepanekuid

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) jõustatakse meetmed, mis olid ette nähtud nõukogu 20. novembri 2006. aasta ühises seisukohas 2006/795/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, (2) mis tunnistati hiljem kehtetuks ja asendati nõukogu 22. detsembri 2010. aasta otsusega 2010/800/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) jõustatakse meetmed, mis olid ette nähtud nõukogu 20. novembri 2006. aasta ühises seisukohas 2006/795/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, (2) mis tunnistati hiljem kehtetuks ja asendati nõukogu 22. detsembri 2010. aasta otsusega 2010/800/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (3).

| (2) | Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/800/ÜVJP (4) ning millega uuendati kehtivaid meetmeid ja jõustati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2094 (2013). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/800/ÜVJP (4) ning millega uuendati kehtivaid meetmeid ja jõustati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2094 (2013).

| (3) | Piiravad meetmed hõlmavad keeldu pakkuda tehnilist koolitust, nõustamist, teenuseid või tehnilist abi, mis on seotud keelatud esemetega, ning seda keeldu tuleb laiendada muudele vahendusteenustele. |
| --- | --- |

(3)

Piiravad meetmed hõlmavad keeldu pakkuda tehnilist koolitust, nõustamist, teenuseid või tehnilist abi, mis on seotud keelatud esemetega, ning seda keeldu tuleb laiendada muudele vahendusteenustele.

| (4) | Keelatud on finantsteenuste osutamine täiendavatele isikutele ja üksustele, kes tegutsevad loetellu kantud isikute ja üksuste nimel või juhtimisel, või nende omandis või kontrolli all olevatele üksustele; selleks on vaja lisada määrusesse (EÜ) nr 329/2007 täiendav loetellu kandmise kriteerium. |
| --- | --- |

(4)

Keelatud on finantsteenuste osutamine täiendavatele isikutele ja üksustele, kes tegutsevad loetellu kantud isikute ja üksuste nimel või juhtimisel, või nende omandis või kontrolli all olevatele üksustele; selleks on vaja lisada määrusesse (EÜ) nr 329/2007 täiendav loetellu kandmise kriteerium.

| (5) | Tuleb keelata uute korrespondentpangasuhete loomine ning nende säilitamine Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis („Põhja-Korea”) tegutsevate pankadega, kui on põhjendatud alus arvata, et see võib kaasa aidata Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele või muule keelatud tegevusele. Lisaks sellele keelatakse liikmesriikide finantseerimisasutustel pangakontode avamine Põhja-Koreas. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb keelata uute korrespondentpangasuhete loomine ning nende säilitamine Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis („Põhja-Korea”) tegutsevate pankadega, kui on põhjendatud alus arvata, et see võib kaasa aidata Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele või muule keelatud tegevusele. Lisaks sellele keelatakse liikmesriikide finantseerimisasutustel pangakontode avamine Põhja-Koreas.

| (6) | Vaja on kontrollida Põhja-Koreast saabuvaid või sinna suunduvaid veoseid või Põhja-Korea või selle kodanike või nende nimel tegutsevate isikute või üksuste vahendatud või hõlbustatud veoseid, kui on põhjendatud alus arvata, et veosed sisaldavad keelatud esemeid. Sellest lähtuvalt tuleks kehtestada kohustus esitada saabumis- ja lahkumiseelset teavet. Kui laev keeldub kontrollist, tuleks tal keelata siseneda. |
| --- | --- |

(6)

Vaja on kontrollida Põhja-Koreast saabuvaid või sinna suunduvaid veoseid või Põhja-Korea või selle kodanike või nende nimel tegutsevate isikute või üksuste vahendatud või hõlbustatud veoseid, kui on põhjendatud alus arvata, et veosed sisaldavad keelatud esemeid. Sellest lähtuvalt tuleks kehtestada kohustus esitada saabumis- ja lahkumiseelset teavet. Kui laev keeldub kontrollist, tuleks tal keelata siseneda.

| (7) | Tuleb keelata õhusõidukite liidu territooriumilt õhku tõusmine, liidu territooriumil maandumine või üle liidu territooriumi lendamine, kui on põhjendatud alus arvata, et õhusõiduk sisaldab keelatud esemeid. |
| --- | --- |

(7)

Tuleb keelata õhusõidukite liidu territooriumilt õhku tõusmine, liidu territooriumil maandumine või üle liidu territooriumi lendamine, kui on põhjendatud alus arvata, et õhusõiduk sisaldab keelatud esemeid.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 329/2007 I lisas loetletakse kõik tooted, materjalid, varustus, kaubad ja tehnoloogia, kaasa arvatud tarkvara, mis on nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 (5) kohaselt määratletud kahese kasutusega kaupadena, mille müük, tarnimine, üleandmine või eksport mis tahes isikutele, üksustele või asutustele Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis või kasutamiseks Põhja-Koreas on keelatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 329/2007 artikliga 2. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 329/2007 I lisas loetletakse kõik tooted, materjalid, varustus, kaubad ja tehnoloogia, kaasa arvatud tarkvara, mis on nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 (5) kohaselt määratletud kahese kasutusega kaupadena, mille müük, tarnimine, üleandmine või eksport mis tahes isikutele, üksustele või asutustele Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis või kasutamiseks Põhja-Koreas on keelatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 329/2007 artikliga 2.

| (9) | Ia lisas loetletakse muud sellised tooted, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mille müük, tarnimine, üleandmine või eksport on samuti keelatud ning mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele. Liit võtab vajalikud meetmed, et määrata kindlaks need tooted, mis tuleb sellesse lisasse kanda. |
| --- | --- |

(9)

Ia lisas loetletakse muud sellised tooted, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mille müük, tarnimine, üleandmine või eksport on samuti keelatud ning mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele. Liit võtab vajalikud meetmed, et määrata kindlaks need tooted, mis tuleb sellesse lisasse kanda.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 329/2007 Ia lisas esitatud loetelu tuleb muuta, et lisada käesoleva määruse I lisas esitatud loetelu. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 329/2007 Ia lisas esitatud loetelu tuleb muuta, et lisada käesoleva määruse I lisas esitatud loetelu.

| (11) | Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (12) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 329/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 329/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 329/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:
  „9)   „vahendusteenused”–






  i) | selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine, sealhulgas kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, või |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:

„9)   „vahendusteenused”–

i)

selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine, sealhulgas kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, või

| ii) | kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine, sealhulgas juhul, kui need asuvad kolmandates riikides, eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki;”. |
| --- | --- |

ii)

kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine, sealhulgas juhul, kui need asuvad kolmandates riikides, eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki;”.

| 2) | Artikli 3 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | anda otse või kaudselt tehnilist abi ja osutada vahendusteenuseid, mis on seotud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas või I, Ia ja Ib lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas või I, Ia ja Ib lisas loetletud kaupadega varustamise ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, Põhja-Koreas asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, või kasutamiseks Põhja-Koreas;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

anda otse või kaudselt tehnilist abi ja osutada vahendusteenuseid, mis on seotud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas või I, Ia ja Ib lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas või I, Ia ja Ib lisas loetletud kaupadega varustamise ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, Põhja-Koreas asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, või kasutamiseks Põhja-Koreas;”.

| 3) | Artikkel 3a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3a
  1.   Selleks et ära hoida selliste kaupade ja sellise tehnoloogia üleandmine, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse ELi nimekirja või mille tarnimine, müük, üleandmine, eksport või import on käesoleva määrusega keelatud, ning lisaks kohustusele anda pädevatele tolliasutustele saabumis- ja väljumiseelset teavet, mis on kindlaks määratud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (6) ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) asjaomaste sätetega, milles käsitletakse sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, deklareerib käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teavet väljastav isik, kas kaup kuulub sõjaliste kaupade ühisesse ELi nimekirja või käesoleva määruse reguleerimisalasse ning, kui kauba ekspordiks on vajalik luba, märgib väljastatud ekspordiloa üksikasjad.
  2.   Käesolevas artiklis nõutavad lisaandmed esitatakse vajaduse korral kas kirjalikult või kasutades tollideklaratsiooni.
  3.   Kui on põhjendatud alus arvata, et laevas võib olla käesoleva määrusega keelatud esemeid, on liidu territooriumil paiknevates sadamates keelatud järgmisi laevu vastu võtta või võimaldada nende sisenemist:






  a) | laev, mis on keeldunud kontrollist pärast seda, kui laeva lipuriik on andnud loa sellise kontrolli läbiviimiseks, või |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 3a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3a

1.   Selleks et ära hoida selliste kaupade ja sellise tehnoloogia üleandmine, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse ELi nimekirja või mille tarnimine, müük, üleandmine, eksport või import on käesoleva määrusega keelatud, ning lisaks kohustusele anda pädevatele tolliasutustele saabumis- ja väljumiseelset teavet, mis on kindlaks määratud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (6) ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) asjaomaste sätetega, milles käsitletakse sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, deklareerib käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teavet väljastav isik, kas kaup kuulub sõjaliste kaupade ühisesse ELi nimekirja või käesoleva määruse reguleerimisalasse ning, kui kauba ekspordiks on vajalik luba, märgib väljastatud ekspordiloa üksikasjad.

2.   Käesolevas artiklis nõutavad lisaandmed esitatakse vajaduse korral kas kirjalikult või kasutades tollideklaratsiooni.

3.   Kui on põhjendatud alus arvata, et laevas võib olla käesoleva määrusega keelatud esemeid, on liidu territooriumil paiknevates sadamates keelatud järgmisi laevu vastu võtta või võimaldada nende sisenemist:

a)

laev, mis on keeldunud kontrollist pärast seda, kui laeva lipuriik on andnud loa sellise kontrolli läbiviimiseks, või

| b) | Põhja-Korea lipu all sõitev laev, mis on keeldunud kontrollist. |
| --- | --- |

b)

Põhja-Korea lipu all sõitev laev, mis on keeldunud kontrollist.

4.   Lõikes 3 sätestatud keelud ei piira sadamasse sisenemist hädaolukorras.

5.   Lõikes 3 sätestatud keelud ei piira sadamasse sisenemist, kui seda nõutakse kontrolli eesmärgil.

6.   Lõikes 3 sätestatud keelud ei piira liikmesriigi lipu all sõitvate laevade sisenemist oma lipuriigi sadamasse.

7.   Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on lõikes 3 sätestatust kõrvalehoidmine.

| 4) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 3b
  Keelatud on osutada Põhja-Korea laevadele punkerdamis-, varustamis- või muid teenuseid juhul, kui teenuse osutajad on saanud teavet, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt lõikes 1 osutatud saabumis- ja väljumiseelsel teabel põhinevat teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et kõnealused laevad veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva määruse kohaselt keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel.
  Artikkel 3c
  1.   Välja arvatud juhul, kui see on keelatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punktiga 8, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1874 (2009) punktidega 9, 10 ja 23, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2087 (2013) punktiga 9, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094 (2013) punktidega 7 ja 20 või järgnevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide kohaste muude asjakohaste meetmetega, võivad pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud kaupade ja tehnoloogiaga seotud tehinguteks või artikli 3 lõikes 1 osutatud abi või vahendusteenuste osutamiseks, tingimusel et kaubad ja tehnoloogia, abi või vahendusteenused on seotud toidu, põllumajanduse, meditsiiniliste või muude humanitaareesmärkidega.
  2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni käesoleva artikli alusel antud lubadest.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 3b

Keelatud on osutada Põhja-Korea laevadele punkerdamis-, varustamis- või muid teenuseid juhul, kui teenuse osutajad on saanud teavet, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt lõikes 1 osutatud saabumis- ja väljumiseelsel teabel põhinevat teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et kõnealused laevad veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva määruse kohaselt keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel.

Artikkel 3c

1.   Välja arvatud juhul, kui see on keelatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punktiga 8, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1874 (2009) punktidega 9, 10 ja 23, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2087 (2013) punktiga 9, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094 (2013) punktidega 7 ja 20 või järgnevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide kohaste muude asjakohaste meetmetega, võivad pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud kaupade ja tehnoloogiaga seotud tehinguteks või artikli 3 lõikes 1 osutatud abi või vahendusteenuste osutamiseks, tingimusel et kaubad ja tehnoloogia, abi või vahendusteenused on seotud toidu, põllumajanduse, meditsiiniliste või muude humanitaareesmärkidega.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni käesoleva artikli alusel antud lubadest.”

| 5) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui teataval juhul peetakse vajalikuks teha erand artikli 2 lõike 1 punktist a või artikli 3 lõike 1 punktist a või b, võib asjaomane müüja, tarnija, üleandja, eksportija või teenuseosutaja esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotluse II lisas nimetatud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädevale asutusele. Kui taotluse saanud liikmesriik peab erandi tegemist õigustatuks, esitab ta ÜRO Julgeolekunõukogule eriloa taotluse.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui teataval juhul peetakse vajalikuks teha erand artikli 2 lõike 1 punktist a või artikli 3 lõike 1 punktist a või b, võib asjaomane müüja, tarnija, üleandja, eksportija või teenuseosutaja esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotluse II lisas nimetatud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädevale asutusele. Kui taotluse saanud liikmesriik peab erandi tegemist õigustatuks, esitab ta ÜRO Julgeolekunõukogule eriloa taotluse.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa III lisa punktis 17 osutatud kaupadega seotud tehinguks, kui kõnealused kaubad on seotud humanitaareesmärkidega või rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlike eesmärkidega.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa III lisa punktis 17 osutatud kaupadega seotud tehinguks, kui kõnealused kaubad on seotud humanitaareesmärkidega või rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlike eesmärkidega.”

| 6) | Artikli 5a lõiget 1 muudetakse järgmiselt.






  a) | punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | avada uut pangakontot Põhja-Koreas asuvas krediidi- või finantseerimisasutuses või artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuses; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artikli 5a lõiget 1 muudetakse järgmiselt.

a)

punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

avada uut pangakontot Põhja-Koreas asuvas krediidi- või finantseerimisasutuses või artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuses;

| b) | luua uut korrespondentpangasuhet Põhja-Koreas asuva krediidi- või finantseerimisasutuse või artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega;”; |
| --- | --- |

b)

luua uut korrespondentpangasuhet Põhja-Koreas asuva krediidi- või finantseerimisasutuse või artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega;”;

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „c) | avada Põhja-Koreas uut esindust või asutada seal uut filiaali või tütarettevõtjat; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„c)

avada Põhja-Koreas uut esindust või asutada seal uut filiaali või tütarettevõtjat;

| d) | asutada uut ühisettevõtet Põhja-Koreas asuva krediidi- või finantseerimisasutusega või artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega; |
| --- | --- |

d)

asutada uut ühisettevõtet Põhja-Koreas asuva krediidi- või finantseerimisasutusega või artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega;

| e) | säilitada korrespondentpangasuhet Põhja-Koreas asuva krediidi- või finantseerimisasutuse ning artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega, kui on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et see võib kaasa aidata Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele või muule tegevusele, mis on keelatud käesoleva määrusega või otsusega 2013/183/ÜVJP.” |
| --- | --- |

e)

säilitada korrespondentpangasuhet Põhja-Koreas asuva krediidi- või finantseerimisasutuse ning artikli 11a lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega, kui on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et see võib kaasa aidata Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele või muule tegevusele, mis on keelatud käesoleva määrusega või otsusega 2013/183/ÜVJP.”

| 7) | Artikli 6 lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:
  „1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad IV lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all. IV lisa sisaldab sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punkti 8 alapunktile d ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094 (2013) punktile 8 loetellu kantud isikuid, üksuseid ja asutusi.
  2.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad V lisas loetletud isikutele, üksustele või asutustele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all. V lisa sisaldab IV lisas loetlemata isikuid, üksusi ja asutusi, kelle puhul nõukogu on vastavalt otsuse 2013/183/ÜVJP artikli 15 lõike 1 punktile b kindlaks teinud, et:






  a) | nad vastutavad, sealhulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alaste programmide eest, või on nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud, üksused või asutused, või nende omandis või kontrolli all olevad isikud, üksused või asutused, sealhulgas ebaseaduslike vahendite abil kontrollitavad üksused; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 6 lõiked 1–4 asendatakse järgmisega:

„1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad IV lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all. IV lisa sisaldab sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punkti 8 alapunktile d ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094 (2013) punktile 8 loetellu kantud isikuid, üksuseid ja asutusi.

2.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad V lisas loetletud isikutele, üksustele või asutustele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all. V lisa sisaldab IV lisas loetlemata isikuid, üksusi ja asutusi, kelle puhul nõukogu on vastavalt otsuse 2013/183/ÜVJP artikli 15 lõike 1 punktile b kindlaks teinud, et:

a)

nad vastutavad, sealhulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alaste programmide eest, või on nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud, üksused või asutused, või nende omandis või kontrolli all olevad isikud, üksused või asutused, sealhulgas ebaseaduslike vahendite abil kontrollitavad üksused;

| b) | nad osutavad Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele kaasa aidata võivaid finantsteenuseid või teevad selliseid finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liidu territooriumile, läbi liidu territooriumi või liidu territooriumilt, või kaasavad sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, liikmesriikide õiguse alusel asutatud üksuseid või liidu territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, või on nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud, üksused või asutused või nende omandis või kontrolli all olevad isikud, üksused või asutused, või |
| --- | --- |

b)

nad osutavad Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele kaasa aidata võivaid finantsteenuseid või teevad selliseid finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liidu territooriumile, läbi liidu territooriumi või liidu territooriumilt, või kaasavad sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, liikmesriikide õiguse alusel asutatud üksuseid või liidu territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, või on nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud, üksused või asutused või nende omandis või kontrolli all olevad isikud, üksused või asutused, või

| c) | nad on seotud muu hulgas finantsteenuste osutamise kaudu relvade ja relvadega seotud igat tüüpi materjalide või selliste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja sellise tehnoloogia tarnimisega Põhja-Koreale või Põhja-Korealt, mis võivad aidata kaasa Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.
  V lisa vaadatakse läbi korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu järel. |
| --- | --- |

c)

nad on seotud muu hulgas finantsteenuste osutamise kaudu relvade ja relvadega seotud igat tüüpi materjalide või selliste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja sellise tehnoloogia tarnimisega Põhja-Koreale või Põhja-Korealt, mis võivad aidata kaasa Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.

V lisa vaadatakse läbi korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu järel.

2a.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Va lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all. Va lisa sisaldab IV või V lisas loetlemata isikuid, üksusi ja asutusi, kes töötavad IV või V lisas loetletud isiku, üksuse või asutuse nimel või juhtimisel, samuti isikuid, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või rikuvad käesoleva määruse või otsuse 2013/183/ÜVJP sätteid.

Va lisa vaadatakse läbi korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu järel.

3.   Võimaluse korral sisaldavad IV, V ja Va lisa loetellu kantud füüsiliste isikute kohta nende piisavaks identifitseerimiseks vajalikku teavet.

Selline teave võib sisaldada järgmisi andmeid:

| a) | perekonnanimi ja eesnimed, sealhulgas olemasolu korral varjunimed ja tiitlid; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi ja eesnimed, sealhulgas olemasolu korral varjunimed ja tiitlid;

| b) | sünniaeg ja -koht; |
| --- | --- |

b)

sünniaeg ja -koht;

| c) | kodakondsus; |
| --- | --- |

c)

kodakondsus;

| d) | passi ja isikutunnistuse number; |
| --- | --- |

d)

passi ja isikutunnistuse number;

| e) | maksukohustuslase ja sotsiaalkindlustuse number; |
| --- | --- |

e)

maksukohustuslase ja sotsiaalkindlustuse number;

| f) | sugu; |
| --- | --- |

f)

sugu;

| g) | aadress või muu teave asukoha kohta; |
| --- | --- |

g)

aadress või muu teave asukoha kohta;

| h) | positsioon või amet; |
| --- | --- |

h)

positsioon või amet;

| i) | loetellu kandmise kuupäev. |
| --- | --- |

i)

loetellu kandmise kuupäev.

IV, V ja Va lisa sisaldavad ka loetellu kandmise põhjuseid, näiteks ametikohta.

IV, V ja Va lisa võivad sisaldada ka käesolevas lõikes sätestatud, identifitseerimiseks vajalikku teavet loetellu kantud isikute pereliikmete kohta, tingimusel et nimetatud teave on konkreetsel juhul vajalik üksnes asjaomase füüsilise isiku tuvastamiseks.

4.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otse ega kaudselt IV, V ja Va lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetamiseks.”

| 8) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  1.   Erandina artiklist 6 võivad II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või teatavate rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemist, kui nad on kindlaks teinud et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid:






  a) | on vajalikud IV, V ja Va lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Erandina artiklist 6 võivad II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või teatavate rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemist, kui nad on kindlaks teinud et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid:

a)

on vajalikud IV, V ja Va lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | on ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks või |
| --- | --- |

b)

on ette nähtud üksnes õigusabiteenuste pakkumisega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks või

| c) | on ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest ning |
| --- | --- |

c)

on ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest ning

| d) | kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse ja asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest. |
| --- | --- |

d)

kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse ja asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

2.   Erandina artiklist 6 võivad II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside vabastamiseks või teatavate rahaliste vahendite või muude majandusressursside kättesaadavaks tegemiseks pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või muud majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulutuste katmiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud, ning |
| --- | --- |

a)

kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud, ning

| b) | kui luba on seotud V või Va lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist. |
| --- | --- |

b)

kui luba on seotud V või Va lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõigete 1 ja 2 alusel antud lubadest.”

| 9) | Artikli 8 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu IV, V või Va lisas loetletud isikud, üksused ega asutused.” |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 8 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu IV, V või Va lisas loetletud isikud, üksused ega asutused.”

| 10) | Artikli 11a lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Artikli 16 kohaldamisalasse kuuluvad krediidi- ja finantseerimisasutused oma tegevuses lõikes 2 nimetatud krediidi- ja finantseerimisasutustega ning takistamaks, et selline tegevus aitab kaasa Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele, või selleks, et takistada käesoleva määrusega või otsusega 2013/183/ÜVJP keelatud muud tegevust:






  a) | jälgivad pidevalt kontode kasutamist, eelkõige oma kliendikontrolli programmide kaudu ning tulenevalt oma kohustustest, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 11a lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 16 kohaldamisalasse kuuluvad krediidi- ja finantseerimisasutused oma tegevuses lõikes 2 nimetatud krediidi- ja finantseerimisasutustega ning takistamaks, et selline tegevus aitab kaasa Põhja-Korea tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele, või selleks, et takistada käesoleva määrusega või otsusega 2013/183/ÜVJP keelatud muud tegevust:

a)

jälgivad pidevalt kontode kasutamist, eelkõige oma kliendikontrolli programmide kaudu ning tulenevalt oma kohustustest, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega;

| b) | nõuavad, et maksekorralduse andmeväljad, mis on seotud makse algataja ja makse saajaga, oleksid täidetud, ning nimetatud teabe esitamata jätmisel keelduvad tehingu tegemisest; |
| --- | --- |

b)

nõuavad, et maksekorralduse andmeväljad, mis on seotud makse algataja ja makse saajaga, oleksid täidetud, ning nimetatud teabe esitamata jätmisel keelduvad tehingu tegemisest;

| c) | säilitavad andmed viimase viia aasta jooksul tehtud tehingute kohta ja teevad need taotluse korral ametiasutustele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

c)

säilitavad andmed viimase viia aasta jooksul tehtud tehingute kohta ja teevad need taotluse korral ametiasutustele kättesaadavaks;

| d) | kui on kahtlus või põhjendatud alus kahtlustada, et rahalised vahendid on seotud massihävitusrelvade levitamise rahastamisega, teatavad oma kahtlusest kiiresti asjaomase liikmesriigi rahapesu andmebüroole või muule asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud pädevale asutusele, kes on nimetatud II lisas loetletud veebilehtedel, ilma et see piiraks artikli 3 lõikes 1 või artiklis 6 sätestatut. Rahapesu andmebüroo või muu pädev asutus tegutseb riikliku keskusena, kes saab ja analüüsib kahtlasi tehinguid käsitlevaid teateid seoses võimaliku massihävitusrelvade levitamise rahastamisega. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mida ta vajab oma ametiülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas kahtlaseid tehinguid käsitlevate teadete analüüsimiseks.” |
| --- | --- |

d)

kui on kahtlus või põhjendatud alus kahtlustada, et rahalised vahendid on seotud massihävitusrelvade levitamise rahastamisega, teatavad oma kahtlusest kiiresti asjaomase liikmesriigi rahapesu andmebüroole või muule asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud pädevale asutusele, kes on nimetatud II lisas loetletud veebilehtedel, ilma et see piiraks artikli 3 lõikes 1 või artiklis 6 sätestatut. Rahapesu andmebüroo või muu pädev asutus tegutseb riikliku keskusena, kes saab ja analüüsib kahtlasi tehinguid käsitlevaid teateid seoses võimaliku massihävitusrelvade levitamise rahastamisega. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mida ta vajab oma ametiülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas kahtlaseid tehinguid käsitlevate teadete analüüsimiseks.”

| 11) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11b
  1.   Kui on põhjendatud alus arvata, et õhusõiduk võib sisaldada esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on artikli 2, 4 või 4a alusel keelatud, on kõnealusel õhusõidukil keelatud:






  a) | lennata üle liidu territooriumi või |
| --- | --- | --- |

11)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11b

1.   Kui on põhjendatud alus arvata, et õhusõiduk võib sisaldada esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on artikli 2, 4 või 4a alusel keelatud, on kõnealusel õhusõidukil keelatud:

a)

lennata üle liidu territooriumi või

| b) | tõusta õhku liidu territooriumilt või maanduda liidu territooriumile. |
| --- | --- |

b)

tõusta õhku liidu territooriumilt või maanduda liidu territooriumile.

2.   Lõige 1 ei piira õhusõidukite hädamaandumist.

3.   Lõige 1 ei piira liikmesriikides registreeritud õhusõidukite maandumist keelatud esemete kontrollimiseks.

4.   Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on lõikes 1 sätestatust kõrvalehoidmine.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 11c
  1.   Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest ja nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele ning asutusele, selle juhtidele ega töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.
  2.   Käesolevas määruses sätestatud meetmetest ei tulene asjaomastele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ega asutustele mingit vastutust, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust kahtlustada, et nende tegevus võiks rikkuda kõnealuseid keelde.” |
| --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11c

1.   Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest ja nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele ning asutusele, selle juhtidele ega töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2.   Käesolevas määruses sätestatud meetmetest ei tulene asjaomastele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ega asutustele mingit vastutust, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust kahtlustada, et nende tegevus võiks rikkuda kõnealuseid keelde.”

| 13) | Määruse (EÜ) nr 329/2007 Ia lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud tekstile.
  Käesoleva määruse II lisa lisatakse määrusesse (EÜ) nr 329/2007 Va lisana. |
| --- | --- |

13)

Määruse (EÜ) nr 329/2007 Ia lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud tekstile.

Käesoleva määruse II lisa lisatakse määrusesse (EÜ) nr 329/2007 Va lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 322, 22.11.2006, lk 32.

2

(3)  ELT L 341, 23.12.2010, lk 32.

3

(4)  ELT L 111, 23.4.2013, lk 52.

4

(5)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

5

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.”

7

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 329/2007 Ia lisa muudetakse järgmiselt:

| — | Kande I.A1.024 järele lisatakse järgmised kanded:








  „I.A1.025 | Muud kui punktides 1C002 ja 1C202 nimetatud titaanisulamid. | 1C002 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1C202 |
| I.A1.026 | Muud kui punktides 1C011, 1C111 ja 1C234 nimetatud tsirkoonium ja tsirkooniumisulamid. | 1C011 |
| | | 1C111 |
| | | 1C234 |
| I.A1.027 | Muud kui punkti 1C239 sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud lõhkematerjalid või materjalid ja segud, mis sisaldavad üle 2 % massist selliseid lõhkematerjale, mille kristalliline tihedus on üle 1,5 g/cm3 ja mille detonatsioonikiirus on üle 5 000 m/s. | 1C239” |

—

Kande I.A1.024 järele lisatakse järgmised kanded:

„I.A1.025

Muud kui punktides 1C002 ja 1C202 nimetatud titaanisulamid.

1C002

1C202

I.A1.026

Muud kui punktides 1C011, 1C111 ja 1C234 nimetatud tsirkoonium ja tsirkooniumisulamid.

1C011

1C111

1C234

I.A1.027

Muud kui punkti 1C239 sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud lõhkematerjalid või materjalid ja segud, mis sisaldavad üle 2 % massist selliseid lõhkematerjale, mille kristalliline tihedus on üle 1,5 g/cm3 ja mille detonatsioonikiirus on üle 5 000 m/s.

1C239”

| — | Kanne I.A2.002 asendatakse järgmisega:








  „I.A2.002 | Muud kui punktis 2B001 või 2B201 nimetatud tööpingid ja nende kombinatsioonid metallide, keraamika ja „komposiitide” töötlemiseks (või lõikamiseks), mis vastavalt tootja tehnilisele spetsifikatsioonile võivad olla varustatud elektroonsete „arvjuhtimise” seadmetega, mille positsioneerimistäpsus on võrdne või väiksem (parem) kui 30 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele. | 2B001 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2B201” |

—

Kanne I.A2.002 asendatakse järgmisega:

„I.A2.002

Muud kui punktis 2B001 või 2B201 nimetatud tööpingid ja nende kombinatsioonid metallide, keraamika ja „komposiitide” töötlemiseks (või lõikamiseks), mis vastavalt tootja tehnilisele spetsifikatsioonile võivad olla varustatud elektroonsete „arvjuhtimise” seadmetega, mille positsioneerimistäpsus on võrdne või väiksem (parem) kui 30 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele.

2B001

2B201”

| — | Kande I.A6.012 järele lisatakse järgmine kanne:








  „I.A6.013 | Muud kui punktides 6A005 ja 6A205 nimetatud laserid. | 6A005 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 6A205” |

—

Kande I.A6.012 järele lisatakse järgmine kanne:

„I.A6.013

Muud kui punktides 6A005 ja 6A205 nimetatud laserid.

6A005

6A205”

---

II LISA

„Va LISA

ARTIKLI 6 LÕIKES 2a OSUTATUD ISIKUTE, ÜKSUSTE JA ASUTUSTE LOETELU”

---

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/28

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 697/2013,

22. juuli 2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 31. mai 2013. aasta otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1)

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni ühiseid ettepanekuid

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012 (2), et jõustada nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2012 vastu määruse (EL) nr 36/2012 (2), et jõustada nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (3).

| (2) | Nõukogu võttis 29. novembril 2012 vastu otsuse 2012/739/ÜVJP (4), millega tunnistati kehtetuks ja asendati otsus 2011/782/ÜVJP. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 29. novembril 2012 vastu otsuse 2012/739/ÜVJP (4), millega tunnistati kehtetuks ja asendati otsus 2011/782/ÜVJP.

| (3) | Otsus 2012/739/ÜVJP kaotas kehtivuse 1. juunil 2013. |
| --- | --- |

(3)

Otsus 2012/739/ÜVJP kaotas kehtivuse 1. juunil 2013.

| (4) | Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 31. mail 2013 vastu otsuse 2013/255/ÜVJP.

| (5) | Määruse (EL) nr 36/2012 IX lisa sisaldab loetelu esemetest, mille müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks on vaja kooskõlas nimetatud määruse artikliga 2b eelnevat luba. Kõnealust loetelu tuleks laiendada, et hõlmata täiendavaid esemeid. Tarbekaupadena määratletavatele toodetele tuleks kehtestada erand. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 36/2012 IX lisa sisaldab loetelu esemetest, mille müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks on vaja kooskõlas nimetatud määruse artikliga 2b eelnevat luba. Kõnealust loetelu tuleks laiendada, et hõlmata täiendavaid esemeid. Tarbekaupadena määratletavatele toodetele tuleks kehtestada erand.

| (6) | Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse, seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse, seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (7) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 36/2012 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  1.   Liikmesriik võib keelata muu kui Ia või IX lisas loetletud varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ekspordi, müügi, tarnimise või üleandmise Süürias asuvale isikule, üksusele või asutusele või kasutamiseks Süürias, olenemata sellest, kas tegemist on liidust pärit varustusega, või nõuda selleks luba.
  2.   Liikmesriik võib keelata lõikes 1 osutatud varustusega seotud tehnilise abi, rahastamise ja finantsabi andmise Süürias asuvale isikule, üksusele või asutusele või kasutamiseks Süürias, või nõuda selleks luba.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

1.   Liikmesriik võib keelata muu kui Ia või IX lisas loetletud varustuse, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ekspordi, müügi, tarnimise või üleandmise Süürias asuvale isikule, üksusele või asutusele või kasutamiseks Süürias, olenemata sellest, kas tegemist on liidust pärit varustusega, või nõuda selleks luba.

2.   Liikmesriik võib keelata lõikes 1 osutatud varustusega seotud tehnilise abi, rahastamise ja finantsabi andmise Süürias asuvale isikule, üksusele või asutusele või kasutamiseks Süürias, või nõuda selleks luba.”

| 2) | Artikkel 2a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2a
  1.   Keelatud on:






  a) | müüa, tarnida, üle anda või eksportida otse või kaudselt Ia lisas loetletud varustust, kaupu või tehnoloogiat, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmiseks ja hooldamiseks, olenemata sellest, kas tegemist on liidust pärit varustuse, kaupade või tehnoloogiaga, ühelegi isikule, üksusele ega asutusele Süürias ega nende kasutamiseks Süürias; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2a

1.   Keelatud on:

a)

müüa, tarnida, üle anda või eksportida otse või kaudselt Ia lisas loetletud varustust, kaupu või tehnoloogiat, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmiseks ja hooldamiseks, olenemata sellest, kas tegemist on liidust pärit varustuse, kaupade või tehnoloogiaga, ühelegi isikule, üksusele ega asutusele Süürias ega nende kasutamiseks Süürias;

| b) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktis a osutatud keeldudest. |
| --- | --- |

b)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktis a osutatud keeldudest.

2.   Erandina lõikest 1 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, Ia lisas loetletud varustuse, kaupade või tehnoloogiaga seotud tehinguteks, tingimusel et varustus, kaubad või tehnoloogia on ette nähtud kasutamiseks toidu, põllumajanduse, ravi või muudel humanitaareesmärkidel või ÜRO, liidu või liikmesriikide töötajate jaoks.”

| 3) | Artikli 2c lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Sellise varustuse, kauba või tehnoloogia arestimist ja kõrvaldamist, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva määruse artikli 2a kohaselt keelatud, võib kooskõlas siseriikliku õigusega või pädeva asutuse otsusega läbi viia lõikes 1 osutatud isiku või üksuse kulul või kui kulude sissenõudmine nimetatud isikutelt või üksustelt ei ole võimalik, võib need kulud kooskõlas siseriikliku õigusega sisse nõuda muult isikult või üksuselt, kes vastutab ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katsel kasutatud varustuse või kauba vedamise eest.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 2c lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Sellise varustuse, kauba või tehnoloogia arestimist ja kõrvaldamist, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva määruse artikli 2a kohaselt keelatud, võib kooskõlas siseriikliku õigusega või pädeva asutuse otsusega läbi viia lõikes 1 osutatud isiku või üksuse kulul või kui kulude sissenõudmine nimetatud isikutelt või üksustelt ei ole võimalik, võib need kulud kooskõlas siseriikliku õigusega sisse nõuda muult isikult või üksuselt, kes vastutab ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katsel kasutatud varustuse või kauba vedamise eest.”

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 2d
  Liikmesriik võib keelata määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 lõikes 2 osutatud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi Süüriasse või kehtestada sellele loanõude.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2d

Liikmesriik võib keelata määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 4 lõikes 2 osutatud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi Süüriasse või kehtestada sellele loanõude.”

| 5) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Keelatud on:






  a) | osutada isikutele, üksustele või asutustele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi või vahendusteenuseid seoses Ia lisas loetletud varustuse, kaupade või tehnoloogiaga, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmise ja hooldamisega; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Keelatud on:

a)

osutada isikutele, üksustele või asutustele Süürias või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt tehnilist abi või vahendusteenuseid seoses Ia lisas loetletud varustuse, kaupade või tehnoloogiaga, mida võidakse kasutada siserepressioonideks või siserepressioonideks kasutada võidavate toodete tootmise ja hooldamisega;

| b) | otse või kaudselt rahastada isikuid, üksusi või asutusi Süürias või anda neile või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust, seoses Ia lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga nende toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks; |
| --- | --- |

b)

otse või kaudselt rahastada isikuid, üksusi või asutusi Süürias või anda neile või kasutamiseks Süürias otse või kaudselt finantsabi, pidades sealhulgas silmas toetusi, laenusid ja ekspordikrediidikindlustust, samuti kindlustust ja edasikindlustust, seoses Ia lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga nende toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a ja b osutatud keeldudest.”; |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a ja b osutatud keeldudest.”;

| b) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 jäetakse välja;

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Erandina lõikest 1 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, Ia lisas loetletud varustuse, kaupade või tehnoloogiaga seotud tehniliseks abiks, vahendusteenusteks, rahastamiseks või finantsabiks, tingimusel et varustus, kaubad või tehnoloogia on ette nähtud kasutamiseks toidu, põllumajanduse, ravi või muudel humanitaareesmärkidel või ÜRO, liidu või liikmesriikide töötajate huvides.
  Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest esimese lõigu alusel antud lubadest.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina lõikest 1 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, Ia lisas loetletud varustuse, kaupade või tehnoloogiaga seotud tehniliseks abiks, vahendusteenusteks, rahastamiseks või finantsabiks, tingimusel et varustus, kaubad või tehnoloogia on ette nähtud kasutamiseks toidu, põllumajanduse, ravi või muudel humanitaareesmärkidel või ÜRO, liidu või liikmesriikide töötajate huvides.

Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest esimese lõigu alusel antud lubadest.”

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 6a
  1.   Erandina artiklist 6 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, toornafta või naftasaaduste importimiseks, ostmiseks või vedamiseks või sellega seotud rahastamiseks või finantsabiks, sealhulgas tuletisinstrumentide, samuti kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:






  i) | asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

1.   Erandina artiklist 6 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, toornafta või naftasaaduste importimiseks, ostmiseks või vedamiseks või sellega seotud rahastamiseks või finantsabiks, sealhulgas tuletisinstrumentide, samuti kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:

i)

asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks;

| ii) | asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks;

| iii) | asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu; |
| --- | --- |

iii)

asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu;

| b) | asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:






  i) | pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega; |
| --- | --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:

i)

pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega;

| ii) | sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks 27. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) (5) artiklis 2 või 27. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) (6) artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks; |
| --- | --- |

ii)

sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks 27. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) (5) artiklis 2 või 27. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) (6) artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks;

ning Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus on andnud asjaomasele liikmesriigile oma arvamuse.

| c) | Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist. |
| --- | --- |

c)

Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist.

2.   Lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimuste kohaldamisel nõuab pädev asutus väljastatud lubade kasutamise kohta piisavat teavet, sealhulgas teavet tehingu poolte kohta.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab kahe nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 9a
  1.   Erandina artiklitest 8 ja 9 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, VI lisas loetletud oluliste seadmete ja tehnoloogia müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste, rahastamise või finantsabi andmiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:






  i) | asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 9a

1.   Erandina artiklitest 8 ja 9 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, VI lisas loetletud oluliste seadmete ja tehnoloogia müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi, vahendusteenuste, rahastamise või finantsabi andmiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:

i)

asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks;

| ii) | asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks;

| iii) | asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu; |
| --- | --- |

iii)

asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu;

| b) | asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:






  i) | pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega; |
| --- | --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:

i)

pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega;

| ii) | sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks määruse (EÜ) nr 2580/2001 artiklis 2 või määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks; |
| --- | --- |

ii)

sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks määruse (EÜ) nr 2580/2001 artiklis 2 või määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks;

ning Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus on andnud asjaomasele liikmesriigile oma arvamuse.

| c) | Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist. |
| --- | --- |

c)

Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist.

2.   Lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimuste kohaldamisel nõuab pädev asutus väljastatud lubade kasutamise kohta piisavat teavet, sealhulgas teavet saadetise lõppkasutaja ja lõppsihtkoha kohta.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab kahe nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.”

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 13a
  1.   Erandina artikli 13 lõikest 1 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, laenu või krediidi andmiseks, osaluse omandamiseks või suurendamiseks või ühisettevõtte asutamiseks artikli 13 lõike 2 punktis a osutatud Süüria isiku, üksuse või asutusega, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:






  i) | asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 13a

1.   Erandina artikli 13 lõikest 1 võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, laenu või krediidi andmiseks, osaluse omandamiseks või suurendamiseks või ühisettevõtte asutamiseks artikli 13 lõike 2 punktis a osutatud Süüria isiku, üksuse või asutusega, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:

i)

asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks;

| ii) | asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks;

| iii) | asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu; |
| --- | --- |

iii)

asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu;

| b) | asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:






  i) | pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega; |
| --- | --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:

i)

pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega;

| ii) | sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks määruse (EÜ) nr 2580/2001 artiklis 2 või määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks; |
| --- | --- |

ii)

sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks määruse (EÜ) nr 2580/2001 artiklis 2 või määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks;

ning Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus on andnud asjaomasele liikmesriigile oma arvamuse.

| c) | Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist. |
| --- | --- |

c)

Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist.

2.   Lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimuste kohaldamisel nõuab pädev asutus väljastatud lubade kasutamise kohta piisavat teavet, sealhulgas teavet tehingu eesmärgi ja poolte kohta.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab kahe nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.”

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 25a
  1.   Erandina artikli 25 lõike 1 punktidest a ja c võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, uue pangakonto või esinduse avamiseks või uue filiaali või tütarettevõtja asutamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:






  i) | asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 25a

1.   Erandina artikli 25 lõike 1 punktidest a ja c võivad III lisas loetletud veebisaitidel määratletud liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, uue pangakonto või esinduse avamiseks või uue filiaali või tütarettevõtja asutamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

pädev asutus on tema käsutuses oleva teabe, sealhulgas luba taotleva isiku, üksuse või asutuse esitatud teabe põhjal teinud otsuse, et on alust teha järgmised järeldused:

i)

asjaomase tegevuse eesmärk on abi andmine Süüria tsiviilelanikele eelkõige humanitaarvajaduste täitmiseks, nende põhiteenustega varustamiseks, majandustegevuse ülesehitamiseks või taastamiseks või muudeks tsiviileesmärkideks;

| ii) | asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks; |
| --- | --- |

ii)

asjaomases tegevuses ei kasutata rahalisi vahendeid ega majandusressursse, mis on antud otse või kaudselt artiklis 14 osutatud isikute, üksuste või asutuste käsutusse või mida kasutatakse nende toetamiseks;

| iii) | asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu; |
| --- | --- |

iii)

asjaomase tegevusega ei rikuta ühtegi käesolevas määruses sätestatud keeldu;

| b) | asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:






  i) | pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega; |
| --- | --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on eelnevalt konsulteerinud Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isiku, üksuse või asutusega muuhulgas seoses:

i)

pädeva asutuse poolt punkti a alapunktide i ja ii alusel tehtavate otsustega;

| ii) | sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks määruse (EÜ) nr 2580/2001 artiklis 2 või määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks; |
| --- | --- |

ii)

sellise teabe kättesaadavusega, mis viitab, et asjaomastes tegevustes võidakse kasutada rahalisi vahendeid või majandusressursse, mis on tehtud otse või kaudselt kättesaadavaks määruse (EÜ) nr 2580/2001 artiklis 2 või määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 2 osutatud isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks;

ning Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus on andnud asjaomasele liikmesriigile oma arvamuse.

| c) | Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist. |
| --- | --- |

c)

Kui Süüria opositsiooni ja revolutsiooniliste jõudude rahvuskoalitsiooni määratud isik, üksus või asutus ei ole oma arvamust andnud 30 päeva jooksul pärast neile selle taotluse esitamist, võib pädev asutus jätkata loa andmise või mitte andmise otsuse tegemist.

2.   Lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimuste kohaldamisel nõuab pädev asutus väljastatud lubade kasutamise kohta piisavat teavet, sealhulgas teavet asjaomase tegevuse eesmärgi ja partnerite kohta.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab kahe nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva artikli alusel antud lubadest.”

| 10) | I lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

I lisa jäetakse välja.

| 11) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkirja „Artiklis 2b osutatud varustuse, kaupade ja tehnoloogia loetelu” alla lisatakse järgmine lõik:
  „Käesolevas lisas sätestatud loetelu ei hõlma tarbekaupadena määratletud tooteid, mis on pakendatud jaemüügiks isiklikuks kasutamiseks või pakendatud üksikisikule kasutamiseks, välja arvatud isopropanool.” |
| --- | --- | --- |

11)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkirja „Artiklis 2b osutatud varustuse, kaupade ja tehnoloogia loetelu” alla lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevas lisas sätestatud loetelu ei hõlma tarbekaupadena määratletud tooteid, mis on pakendatud jaemüügiks isiklikuks kasutamiseks või pakendatud üksikisikule kasutamiseks, välja arvatud isopropanool.”

| b) | punkti IX.A1 „Materjalid, kemikaalid, „mikroorganismid” ja „toksiinid”” lisatakse alapunktina IX.A1.004 käesoleva määruse I lisas sätestatud kanded; |
| --- | --- |

b)

punkti IX.A1 „Materjalid, kemikaalid, „mikroorganismid” ja „toksiinid”” lisatakse alapunktina IX.A1.004 käesoleva määruse I lisas sätestatud kanded;

| c) | punkti IX.A2 „Materjalide töötlemine” lisatakse alapunktina IX.A2.010 käesoleva määruse II lisas sätestatud kanne. |
| --- | --- |

c)

punkti IX.A2 „Materjalide töötlemine” lisatakse alapunktina IX.A2.010 käesoleva määruse II lisas sätestatud kanne.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

1

(2)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 319, 2.12.2011, lk 56.

3

(4)  ELT L 330, 30.11.2012, lk 21.

4

(5)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

5

(6)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.”

6

---

I LISA

Punkti 11 alapunktis b osutatud kanded

Eraldi kindla keemilise koostisega ühendid vastavalt kombineeritud nomenklatuuri (1) gruppide 28 ja 29 märkusele 1, kontsentratsioonil 90 % või rohkem, välja arvatud kui on määratletud teisiti:

| atsetoon, | (CAS RN 67-64-1) | (CN-kood 2914 11 00) |
| --- | --- | --- |
| atsetüleen, | (CAS RN 74-86-2) | (CN-kood 2901 29 00) |
| ammoniaak, | (CAS RN 7664-41-7) | (CN-kood 2814 10 00) |
| antimon, | (CAS RN 7440-36-0) | (rubriik 8110) |
| bensaldehüüd, | (CAS RN 100-52-7) | (CN-kood 2912 21 00) |
| bensoiin, | (CAS RN 119-53-9) | (CN-kood 2914 40 90) |
| 1-butanool, | (CAS RN 71-36-3) | (CN-kood 2905 13 00) |
| 2-butanool, | (CAS RN 78-92-2) | (CN-kood 2905 14 90) |
| isobutanool, | (CAS RN 78-83-1) | (CN-kood 2905 14 90) |
| tert-butanool, | (CAS RN 75-65-0) | (CN-kood 2905 14 10) |
| kaltsiumkarbiid, | (CAS RN 75-20-7) | (CN-kood 2849 10 00) |
| süsinikmonooksiid, | (CAS RN 630-08-0) | (CN-kood 2811 29 90) |
| kloor, | (CAS RN 7782-50-5) | (CN-kood 2801 10 00) |
| tsükloheksanool, | (CAS RN 108-93-0) | (CN-kood 2906 12 00) |
| ditsükloheksüülamiin, | (CAS RN 101-83-7) | (CN-kood 2921 30 99) |
| etanool, | (CAS RN 64-17-5) | (CN-kood 2207 10 00) |
| etüleen, | (CAS RN 74-85-1) | (CN-kood 2901 21 00) |
| etüleenoksiid, | (CAS RN 75-21-8) | (CN-kood 2910 10 00) |
| fluoroapatiit, | (CAS RN 1306-05-4) | (CN-kood 2835 39 00) |
| vesinikkloriid, | (CAS RN 7647-01-0) | (CN-kood 2806 10 00) |
| vesiniksulfiid, | (CAS RN 7783-06-4) | (CN-kood 2811 19 80) |
| isopropanool kontsentratsiooniga vähemalt 95 % või rohkem, | (CAS RN 67-63-0) | (CN-kood 2905 12 00) |
| mandelhape, | (CAS RN 90-64-2) | (CN-kood 2918 19 98) |
| metanool, | (CAS RN 67-56-1) | (CN-kood 2905 11 00) |
| metüülkloriid, | (CAS RN 74-87-3) | (CN-kood 2903 11 00) |
| metüüljodiid, | (CAS RN 74-88-4) | (CN-kood 2903 39 90) |
| metüülmerkaptaan, | (CAS RN 74-93-1) | (CN-kood 2930 90 99) |
| monoetüleenglükool, | (CAS RN 107-21-1) | (CN-kood 2905 31 00) |
| oksalüülkloriid, | (CAS RN 79-37-8) | (CN-kood 2917 19 90) |
| kaaliumsulfiid, | (CAS RN 1312-73-8) | (CN-kood 2830 90 85) |
| kaaliumtiotsüanaat, | (CAS RN 333-20-0) | (CN-kood 2842 90 80) |
| naatriumhüpoklorit, | (CAS RN 7681-52-9) | (CN-kood 2828 90 00) |
| väävel, | (CAS RN 7704-34-9) | (CN-kood 2802 00 00) |
| vääveldioksiid, | (CAS RN 7446-09-5) | (CN-kood 2811 29 05) |
| vääveltrioksiid, | (CAS RN 7446-11-9) | (CN-kood 2811 29 10) |
| tiofosforüülkloriid, | (CAS RN 3982-91-0) | (CN-kood 2853 00 90) |
| tri-isobutüülfosfaat, | (CAS RN 1606-96-8) | (CN-kood 2920 90 85) |
| valge/kollane fosfor, | (CAS RN 12185-10-3, 7723-14-0) | (CN-kood 2804 70 00) |

atsetoon,

(CAS RN 67-64-1)

(CN-kood 2914 11 00)

atsetüleen,

(CAS RN 74-86-2)

(CN-kood 2901 29 00)

ammoniaak,

(CAS RN 7664-41-7)

(CN-kood 2814 10 00)

antimon,

(CAS RN 7440-36-0)

(rubriik 8110)

bensaldehüüd,

(CAS RN 100-52-7)

(CN-kood 2912 21 00)

bensoiin,

(CAS RN 119-53-9)

(CN-kood 2914 40 90)

1-butanool,

(CAS RN 71-36-3)

(CN-kood 2905 13 00)

2-butanool,

(CAS RN 78-92-2)

(CN-kood 2905 14 90)

isobutanool,

(CAS RN 78-83-1)

(CN-kood 2905 14 90)

tert-butanool,

(CAS RN 75-65-0)

(CN-kood 2905 14 10)

kaltsiumkarbiid,

(CAS RN 75-20-7)

(CN-kood 2849 10 00)

süsinikmonooksiid,

(CAS RN 630-08-0)

(CN-kood 2811 29 90)

kloor,

(CAS RN 7782-50-5)

(CN-kood 2801 10 00)

tsükloheksanool,

(CAS RN 108-93-0)

(CN-kood 2906 12 00)

ditsükloheksüülamiin,

(CAS RN 101-83-7)

(CN-kood 2921 30 99)

etanool,

(CAS RN 64-17-5)

(CN-kood 2207 10 00)

etüleen,

(CAS RN 74-85-1)

(CN-kood 2901 21 00)

etüleenoksiid,

(CAS RN 75-21-8)

(CN-kood 2910 10 00)

fluoroapatiit,

(CAS RN 1306-05-4)

(CN-kood 2835 39 00)

vesinikkloriid,

(CAS RN 7647-01-0)

(CN-kood 2806 10 00)

vesiniksulfiid,

(CAS RN 7783-06-4)

(CN-kood 2811 19 80)

isopropanool kontsentratsiooniga vähemalt 95 % või rohkem,

(CAS RN 67-63-0)

(CN-kood 2905 12 00)

mandelhape,

(CAS RN 90-64-2)

(CN-kood 2918 19 98)

metanool,

(CAS RN 67-56-1)

(CN-kood 2905 11 00)

metüülkloriid,

(CAS RN 74-87-3)

(CN-kood 2903 11 00)

metüüljodiid,

(CAS RN 74-88-4)

(CN-kood 2903 39 90)

metüülmerkaptaan,

(CAS RN 74-93-1)

(CN-kood 2930 90 99)

monoetüleenglükool,

(CAS RN 107-21-1)

(CN-kood 2905 31 00)

oksalüülkloriid,

(CAS RN 79-37-8)

(CN-kood 2917 19 90)

kaaliumsulfiid,

(CAS RN 1312-73-8)

(CN-kood 2830 90 85)

kaaliumtiotsüanaat,

(CAS RN 333-20-0)

(CN-kood 2842 90 80)

naatriumhüpoklorit,

(CAS RN 7681-52-9)

(CN-kood 2828 90 00)

väävel,

(CAS RN 7704-34-9)

(CN-kood 2802 00 00)

vääveldioksiid,

(CAS RN 7446-09-5)

(CN-kood 2811 29 05)

vääveltrioksiid,

(CAS RN 7446-11-9)

(CN-kood 2811 29 10)

tiofosforüülkloriid,

(CAS RN 3982-91-0)

(CN-kood 2853 00 90)

tri-isobutüülfosfaat,

(CAS RN 1606-96-8)

(CN-kood 2920 90 85)

valge/kollane fosfor,

(CAS RN 12185-10-3, 7723-14-0)

(CN-kood 2804 70 00)

---

(1)  Nagu on sätestatud komisjoni 9. oktoobri 2012. aasta rakendusmääruses (EL) nr 927/2012, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 304, 31.10.2012, lk 1).

---

II LISA

Punkti 11 alapunktis c osutatud kanded

| IX.A2.010 | Seadmed
  Laboriseadmed, k.a selliste seadmete osad ja tarvikud, keemiliste ainete (purustavaks või mittepurustavaks) analüüsiks või määramiseks, välja arvatud seadmed (sealhulgas nende osad ja tarvikud), mis on spetsiaalselt valmistatud meditsiiniliseks otstarbeks. |
| --- | --- |

IX.A2.010

Seadmed

Laboriseadmed, k.a selliste seadmete osad ja tarvikud, keemiliste ainete (purustavaks või mittepurustavaks) analüüsiks või määramiseks, välja arvatud seadmed (sealhulgas nende osad ja tarvikud), mis on spetsiaalselt valmistatud meditsiiniliseks otstarbeks.

---

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 698/2013,

19. juuli 2013,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur, edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”, mis on esitatud nimetatud määruse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestati kaupade nomenklatuur, edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”, mis on esitatud nimetatud määruse I lisas.

| (2) | Euroopa Kohtu 17. detsembri 2009. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-410/08 kuni C-412/08 (Swiss Caps) esitati uus toidulisandite klassifitseerimise paradigma. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Kohtu 17. detsembri 2009. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-410/08 kuni C-412/08 (Swiss Caps) esitati uus toidulisandite klassifitseerimise paradigma.

| (3) | Ühelt poolt märgitakse kõnealuse otsuse punktis 29, et „objektiivseks klassifitseerimiskriteeriumiks võib olla ka toote kasutuseesmärk, kui see tuleneb nimetatud toote olemusest”. Teisalt tõdetakse punktis 32, et kapslites esitamine on „määrava tähtsusega tegur, mis viitab sellele, et need toimivad toidulisandina, kuna see esitusviis määrab ära toiduvalmistise annused, omastamise ja selle, kus need peavad toimet avaldama”. |
| --- | --- |

(3)

Ühelt poolt märgitakse kõnealuse otsuse punktis 29, et „objektiivseks klassifitseerimiskriteeriumiks võib olla ka toote kasutuseesmärk, kui see tuleneb nimetatud toote olemusest”. Teisalt tõdetakse punktis 32, et kapslites esitamine on „määrava tähtsusega tegur, mis viitab sellele, et need toimivad toidulisandina, kuna see esitusviis määrab ära toiduvalmistise annused, omastamise ja selle, kus need peavad toimet avaldama”.

| (4) | Seega klassifitseeritakse kohtu otsuse kohaselt tooted, mida kasutatakse toidulisanditena üldise tervise ja hea enesetunde säilitamiseks ja mis on esitatud kapslites, rubriiki 2106„mujal nimetamata toiduvalmististena”. |
| --- | --- |

(4)

Seega klassifitseeritakse kohtu otsuse kohaselt tooted, mida kasutatakse toidulisanditena üldise tervise ja hea enesetunde säilitamiseks ja mis on esitatud kapslites, rubriiki 2106„mujal nimetamata toiduvalmististena”.

| (5) | Probleeme võib aga esineda selliste doseeritud toodete tariifsel klassifitseerimisel, mis on sama koostisega ja ette nähtud samaks otstarbeks, kuid esitatakse nt tablettide, pastillide või pillidena. |
| --- | --- |

(5)

Probleeme võib aga esineda selliste doseeritud toodete tariifsel klassifitseerimisel, mis on sama koostisega ja ette nähtud samaks otstarbeks, kuid esitatakse nt tablettide, pastillide või pillidena.

| (6) | Kombineeritud nomenklatuuri järjepideva tõlgendamise tagamiseks tuleks seepärast toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud ning nt kapslites, tablettidena, pastillidena ja pillidena esitatud doseeritud toiduvalmististe klassifitseerimisel võtta arvesse liidetud kohtuasjades C-410/08 kuni C-412/08 (Swiss Caps) väljatöötatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(6)

Kombineeritud nomenklatuuri järjepideva tõlgendamise tagamiseks tuleks seepärast toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud ning nt kapslites, tablettidena, pastillidena ja pillidena esitatud doseeritud toiduvalmististe klassifitseerimisel võtta arvesse liidetud kohtuasjades C-410/08 kuni C-412/08 (Swiss Caps) väljatöötatud kriteeriume.

| (7) | Sellest tulenevalt tuleks kombineeritud nomenklatuuri gruppi 21 lisada uus lisamärkus, et tagada ühtne tõlgendamine kogu liidu territooriumil. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt tuleks kombineeritud nomenklatuuri gruppi 21 lisada uus lisamärkus, et tagada ühtne tõlgendamine kogu liidu territooriumil.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri gruppi 21 lisatakse lisamärkus 5:

| „5. | Muud toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud ning nt kapslites, tablettidena, pastillidena ja pillidena esitatud doseeritud toiduvalmistised tuleb klassifitseerida rubriiki 2106, kui neid ei ole mujal nimetatud.” |
| --- | --- |

„5.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

---

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 699/2013,

19. juuli 2013,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimise kohta.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei vasta käesoleva määruse sätetele, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 sätetele tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Kassiliiv, mis koosneb looduslikust bentoniidist, mida on kuivatatud ja töödeldud bakteritsiidse ainega ning segatud aktiivsöega, et pärssida bakterite kasvu ja vältida ebameeldiva lõhna tekkimist. Toote koostises on üle 94 % bentoniiti.
  Toodet müüakse tarbijatele mitmesuguse suurusega pakendites. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Kassiliiv, mis koosneb looduslikust bentoniidist, mida on kuivatatud ja töödeldud bakteritsiidse ainega ning segatud aktiivsöega, et pärssida bakterite kasvu ja vältida ebameeldiva lõhna tekkimist. Toote koostises on üle 94 % bentoniiti.

Toodet müüakse tarbijatele mitmesuguse suurusega pakendites.

3824 90 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3824, 3824 90 ja 3824 90 97 sõnastusega.

Toode on saadud bentoniidi segamisel aktiivsöe ja bakteritsiidse ainega. Seepärast ei või toodet klassifitseerida rubriigi 2508 muude savidena (grupi 25 märkus 1).

Bakteritsiidse aine ja aktiivsöe lisamisega ei muutu koostisaine esinemiskuju ega selle laad. Seepärast ei või toodet klassifitseerida ka mujal nimetamata, kivist ja muudest mineraalainetest tootena rubriiki 6815 (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 68, üldine, kolmas lõik).

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3824 90 97 alla mujal nimetamata keemiatoote ja keemiatööstuse või sellega seotud tööstusharude valmistisena.

| 2. | Kassiliiv, mis koosneb ümmargustest ja ovaalsetest poolläbipaistvatest ränidioksiidi (silikageeli) graanulitest. Tootes leidub nähtav kogus värvilisi graanuleid.
  Värvilisi graanuleid saadakse sinise värvi lisamisega.
  Toodet müüakse tarbijatele mitmesuguse suurusega pakendites. |
| --- | --- |

2.

Kassiliiv, mis koosneb ümmargustest ja ovaalsetest poolläbipaistvatest ränidioksiidi (silikageeli) graanulitest. Tootes leidub nähtav kogus värvilisi graanuleid.

Värvilisi graanuleid saadakse sinise värvi lisamisega.

Toodet müüakse tarbijatele mitmesuguse suurusega pakendites.

3824 90 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 3824, 3824 90 ja 3824 90 97 sõnastusega.

Sinist värvi lisatakse ainult ärilisel eesmärgil ja müügi edendamiseks, mitte silikageeli märkimiseks. Granuleeritud silikageel ei ole ohtlik. Seepärast ei või toodet klassifitseerida rubriiki 2811 (grupi 28 märkuse 1 punkt e).

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 3824 90 97 alla mujal nimetamata keemiatoote ja keemiatööstuse või sellega seotud tööstusharude valmistisena.

---

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 700/2013,

22. juuli 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 130,5 |
| ZZ | 130,5 |
| 0805 50 10 | AR | 83,3 |
| TR | 70,0 |
| UY | 77,5 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | AR | 151,6 |
| BR | 110,5 |
| CL | 134,3 |
| CN | 96,1 |
| NZ | 138,0 |
| US | 140,3 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 126,8 |
| 0808 30 90 | AR | 97,7 |
| CL | 142,8 |
| CN | 77,3 |
| NZ | 162,9 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 125,0 |
| 0809 10 00 | TR | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0809 29 00 | TR | 337,1 |
| ZZ | 337,1 |
| 0809 30 | TR | 181,6 |
| ZZ | 181,6 |
| 0809 40 05 | BA | 86,7 |
| MK | 99,6 |
| TR | 118,8 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 102,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

130,5

ZZ

130,5

0805 50 10

AR

83,3

TR

70,0

UY

77,5

ZA

98,9

ZZ

82,4

0808 10 80

AR

151,6

BR

110,5

CL

134,3

CN

96,1

NZ

138,0

US

140,3

ZA

117,0

ZZ

126,8

0808 30 90

AR

97,7

CL

142,8

CN

77,3

NZ

162,9

TR

174,5

ZA

94,7

ZZ

125,0

0809 10 00

TR

194,3

ZZ

194,3

0809 29 00

TR

337,1

ZZ

337,1

0809 30

TR

181,6

ZZ

181,6

0809 40 05

BA

86,7

MK

99,6

TR

118,8

XS

103,8

ZZ

102,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/40

---

NÕUKOGU OTSUS 2013/391/ÜVJP,

22. juuli 2013,

massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades, et:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia, mille III peatükis on loetelu massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui kolmandates riikides.

| (2) | Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes abivajavatele riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu rolli. |
| --- | --- |

(2)

Liit viib kõnealust strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, pakkudes abivajavatele riikidele tehnilist abi ja ekspertnõu paljude massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmete osas, ning tugevdab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu rolli.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni nr 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)”), esimese rahvusvahelise dokumendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. UNSCR 1540 (2004)ga kehtestati siduvad kohustused kõikidele riikidele, kelle eesmärgiks on ära hoida ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. Ühtlasi kutsuti selles riike andma UNSCR 1540 (2004)ga rajatud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi „resolutsiooni nr 1540 komitee”) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta UNSCR 1540 (2004) rakendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni nr 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)”), esimese rahvusvahelise dokumendi, mis terviklikult ja igakülgselt käsitleb massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja massihävitusrelvadega seotud materjale. UNSCR 1540 (2004)ga kehtestati siduvad kohustused kõikidele riikidele, kelle eesmärgiks on ära hoida ja tõkestada valitsusest sõltumatult tegutsevate isikute või organisatsioonide juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. Ühtlasi kutsuti selles riike andma UNSCR 1540 (2004)ga rajatud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi „resolutsiooni nr 1540 komitee”) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta UNSCR 1540 (2004) rakendamiseks.

| (4) | 27. aprillil 2006 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni nr 1673 (2006), milles otsustati, et resolutsiooni nr 1540 komitee peaks tõhustama tööprogrammide, teavitustegevuse, abi, dialoogi ja koostöö kaudu oma jõupingutusi UNSCR 1540 (2004) täieliku rakendamise nimel. Samuti kutsuti resolutsiooni nr 1540 komiteed üles selgitama koos riikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega välja vajalikud kogemused ja õppetunnid ning uurima, milliseid UNSCR 1540 (2004) rakendamist hõlbustavaid programme oleks võimalik kasutada. |
| --- | --- |

(4)

27. aprillil 2006 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni nr 1673 (2006), milles otsustati, et resolutsiooni nr 1540 komitee peaks tõhustama tööprogrammide, teavitustegevuse, abi, dialoogi ja koostöö kaudu oma jõupingutusi UNSCR 1540 (2004) täieliku rakendamise nimel. Samuti kutsuti resolutsiooni nr 1540 komiteed üles selgitama koos riikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega välja vajalikud kogemused ja õppetunnid ning uurima, milliseid UNSCR 1540 (2004) rakendamist hõlbustavaid programme oleks võimalik kasutada.

| (5) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. aprillil 2011 vastu resolutsiooni 1977 (2011) ning otsustas pikendada resolutsiooni nr 1540 komitee volitusi 10 aasta võrra kuni 25. aprillini 2021. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas samuti, et resolutsiooni nr 1540 komitee jätkab oma jõupingutuste intensiivistamist, et edendada UNSCR 1540 (2004) täielikku rakendamist kõigi riikide poolt, eelkõige nimetatud resolutsiooni rakendamist sellistes valdkondades nagu a) vastutus, b) füüsiline kaitse, c) piirikontrolli ja õiguskaitse alased jõupingutused ning d) siseriiklikud ekspordi- ja ümberlaadimiskontrollid, sealhulgas rahaliste vahendite üleandmise ja teenuste osutamise üle teostatavad kontrollid, muu hulgas seoses rahastamisega sellise ekspordi ja ümberlaadimise korral. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. aprillil 2011 vastu resolutsiooni 1977 (2011) ning otsustas pikendada resolutsiooni nr 1540 komitee volitusi 10 aasta võrra kuni 25. aprillini 2021. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas samuti, et resolutsiooni nr 1540 komitee jätkab oma jõupingutuste intensiivistamist, et edendada UNSCR 1540 (2004) täielikku rakendamist kõigi riikide poolt, eelkõige nimetatud resolutsiooni rakendamist sellistes valdkondades nagu a) vastutus, b) füüsiline kaitse, c) piirikontrolli ja õiguskaitse alased jõupingutused ning d) siseriiklikud ekspordi- ja ümberlaadimiskontrollid, sealhulgas rahaliste vahendite üleandmise ja teenuste osutamise üle teostatavad kontrollid, muu hulgas seoses rahastamisega sellise ekspordi ja ümberlaadimise korral.

| (6) | Tulenevalt nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühismeetme 2006/419/ÜVJP (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames) (1) ja nõukogu 14. mai 2008. aasta ühismeetme 2008/368/ÜVJP (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames) (2) rakendamisest vähenes märkimisväärselt nende riikide arv, kes jätsid esitamata aruande, ja nende riikide arv, kes ei esitanud resolutsiooni nr 1540 komitee poolt pärast mittetäielike aruannete esitamist nõutud lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Tulenevalt nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühismeetme 2006/419/ÜVJP (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames) (1) ja nõukogu 14. mai 2008. aasta ühismeetme 2008/368/ÜVJP (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames) (2) rakendamisest vähenes märkimisväärselt nende riikide arv, kes jätsid esitamata aruande, ja nende riikide arv, kes ei esitanud resolutsiooni nr 1540 komitee poolt pärast mittetäielike aruannete esitamist nõutud lisateavet.

| (7) | Käesoleva otsuse alusel teostatavate projektide tehniline rakendamine tuleks usaldada ÜRO sekretariaadi desarmeerimisbüroole, kelle ülesanne on pakkuda resolutsiooni nr 1540 komiteele ja selle ekspertidele sisulist ja logistilist abi. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsuse alusel teostatavate projektide tehniline rakendamine tuleks usaldada ÜRO sekretariaadi desarmeerimisbüroole, kelle ülesanne on pakkuda resolutsiooni nr 1540 komiteele ja selle ekspertidele sisulist ja logistilist abi.

| (8) | Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb liidu rahalist panust ÜRO hallatavatele programmidele või projektidele, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb liidu rahalist panust ÜRO hallatavatele programmidele või projektidele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liit toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 (2004) („UNSCR 1540 (2004)”) ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1977 (2011) rakendamist kooskõlas massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegiaga, milles seatakse eesmärgiks tugevdada ÜRO Julgeolekunõukogu rolli ja täiustada selle ekspertteadmisi massihävitusrelvade levikuga seotud probleemidega tegelemisel.

2.   ELi strateegias sisalduvatele meetmetele vastavad projektid, mis toetavad UNSCR 1540 (2004), koosnevad allpiirkondlikest seminaridest, riikide külastustest, kohtumistest, üritustest, koolitustest ning avalike suhete alastest tegevustest.

3.   Projektide eesmärgiks on:

| — | suurendada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja võimekust eeskätt suutlikkuse arendamise ja abi andmise hõlbustamise kaudu; |
| --- | --- |

—

suurendada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja võimekust eeskätt suutlikkuse arendamise ja abi andmise hõlbustamise kaudu;

| — | toetada UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise käigus (2009. aastal) esitatud konkreetsete soovituste praktilist rakendamist, eelkõige tehnilise abi, rahvusvahelise koostöö ja üldsuse teadlikkuse suurendamise vallas; |
| --- | --- |

—

toetada UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise käigus (2009. aastal) esitatud konkreetsete soovituste praktilist rakendamist, eelkõige tehnilise abi, rahvusvahelise koostöö ja üldsuse teadlikkuse suurendamise vallas;

| — | riikide taotlusel algatada, arendada ja rakendada riiklikke tegevuskavu. |
| --- | --- |

—

riikide taotlusel algatada, arendada ja rakendada riiklikke tegevuskavu.

4.   Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja ühise julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”).

2.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide tehniline rakendamine on tehtud ülesandeks ÜRO sekretariaadile (desarmeerimisbüroo) (edaspidi „ÜRO sekretariaat (ODA)”). Ta täidab seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel ja kontrolli all.

3.   Selleks lepib kõrge esindaja ÜRO sekretariaadiga (ODA) kokku vajaliku korra.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide rakendamise lähtesumma on 750 000 eurot, mis eraldatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 2 osutatud summa nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon ÜRO sekretariaadiga (ODA) rahastamislepingu. Selles rahastamislepingus sätestatakse, et ÜRO sekretariaat (ODA) tagab liidu rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu nimetatud protsessis esilekerkinud raskustest ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

Kõrge esindaja esitab nõukogule ÜRO sekretariaadi (ODA) poolt korrapäraselt koostatavatele aruannetele tuginedes aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon annab teavet artikli 1 lõikes 2 nimetatud projektide finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest või kolme kuu möödumisel pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, kui selle perioodi jooksul ei ole sõlmitud rahastamislepingut.

Brüssel, 22. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 165, 17.6.2006, lk 30.

1

(2)  ELT L 127, 15.5.2008, lk 78.

2

---

LISA

1.   EESMÄRGID

Käesoleva otsuse üldine eesmärk on edendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)”) ja 1977 (2011) (edaspidi „UNSCR 1977 (2011)”) rakendamist massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia raames selliste erimeetmete abil, mille konkreetne eesmärk on: suurendada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja võimekusi eeskätt suutlikkuse arendamise ja abi andmise hõlbustamise kaudu; toetada UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise käigus (2009. aastal) esitatud konkreetsete soovituste praktilist rakendamist, eelkõige tehnilise abi, rahvusvahelise koostöö ja üldsuse teadlikkuse suurendamise vallas.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   Riikliku rakendamise ja allpiirkondliku koordineerimise suutlikkuse suurendamine

2.1.1.   Meetme eesmärk

| — | Toetada riigile sobivaid rakendusmeetmeid, sealhulgas riiklike tegevuskavade arendamine, ja töötada välja jätkusuutlikud riiklikud ja allpiirkondlikud rakendusprotsessid; |
| --- | --- |

—

Toetada riigile sobivaid rakendusmeetmeid, sealhulgas riiklike tegevuskavade arendamine, ja töötada välja jätkusuutlikud riiklikud ja allpiirkondlikud rakendusprotsessid;

| — | tõhustada rahvusvahelist koostööd, muu hulgas resolutsiooni nr 1540 komitee rolli UNSCR 1540 (2004) rakendamisel. |
| --- | --- |

—

tõhustada rahvusvahelist koostööd, muu hulgas resolutsiooni nr 1540 komitee rolli UNSCR 1540 (2004) rakendamisel.

2.1.2.   Meetme kirjeldus

UN ODA hõlbustab vajadusel koostöös muude rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide ja üksustega praktiliste sammude astumist, et rakendada UNSCR 1540 (2004) peamised nõuded riiklikul tasandil, eelkõige toetades asjaomaste riikide nõusolekul resolutsiooni nr 1540 komitee läbiviidavaid riikide külastusi või riigispetsiifilisi meetmeid. Ette on nähtud toetada viit riigi külastust (iga külastuse kestus on 4 päeva). Sõltuvalt konkreetsest riigist ja resolutsiooni nr 1540 komitee otsusest, toetatakse riigi külastuse või riigispetsiifiliste meetmetega riiklikku rakendamist järgmiste protsesside kaudu: a) teadlikkuse suurendamise toetamine individuaalsete dialoogide kaudu, mida peetakse erinevate UNSCR 1540 (2004) riiklikus rakendamises osalejatega; b) resolutsiooni rakendamiseks kasutatavate riiklike meetmete ja mehhanismide läbivaatamine ning riiklikel asutustel tekkinud konkreetsete probleemide kindlakstegemine ja nende lahendamiseks võimalike variantide pakkumine; c) vabatahtlike riiklike tegevuskavade koostamise hõlbustamine ja muud külastatava riigi pakutavad meetmed.

UN ODA korraldab vajadusel koostöös muude rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide ja üksustega konkreetsetes allpiirkondades koosolekud, lähtudes varasemate konkreetsetes allpiirkondades läbi viidud suutlikkuse arendamise alaste seminaride tulemustest. Ette on nähtud kolme järelkohtumise korraldamine valitud allpiirkondades (Aafrika, Pärsia lahe piirkond ja Lähis-Ida, Kagu-Euroopa ning Ladina-Ameerika). Iga koosolek korraldatakse vastavalt allpiirkonna tegelikele nõuetele, keskendudes valdkondadele, kus tõenäoliselt saab saavutada praktilisi tulemusi. Kohtumised viiakse läbi paralleelselt riigis peetavate tehniliste aruteludega, mille käigus analüüsitakse konkreetseid meetmeid eesmärgiga säilitada edusammude jätkumine UNSCR 1540 (2004) rakendamisel. Riigisisesed arutelud korraldatakse huvitatud liikmesriikide kutsete alusel.

Tõhusa sünergia saavutamiseks ja dubleerimise vältimiseks arendab UN ODA UNSCR 1540 (2004) tegevust koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja ametitega, sealhulgas OSCE, IAEA, OPCW, WHO, FAO ja OIE.

Vajadusel püütakse saavutada sünergia piirkondlike keemia-, bioloogia-, radioloogia- ja tuumaalaste tippkeskustega, mis on praegu stabiliseerimisvahendi alusel loomisel, ja muude liidu toetatavate programmidega selles valdkonnas.

2.1.3.   Meetme tulemused

Paraneb UNSCR 1540 (2004) rakendamine tänu sellele, et riigid astuvad täiendavaid samme selle täielikuks rakendamiseks. Koostatakse tõhusad ja realistlikud riiklikud rakenduskavad või teekaardid resolutsiooni peamiste nõuete rakendamiseks. Tugevnevad UNSCR 1540 (2004) rakendamiseks võetavad piirkondlikud kooskõlastatud meetmed ning luuakse osalevate riikide ja abiandjate vaheline tõhus partnerlus.

2.2.   Suutlikkuse suurendamine, et tagada ja säilitada füüsiline kaitse ning arvestuse pidamine tundlike kahesuguse kasutusega materjalide üle

2.2.1.   Meetme eesmärk

Suutlikkuse suurendamise edendamine riiklikul ja piirkondlikul tasandil UNSCR 1540 (2004) täieliku rakendamise edendamise eesmärgil, keskendudes resolutsiooni ühele põhiteemale, nimelt füüsilisele kaitsele ja massihävitusrelvadega seotud materjalide üle arvestuse pidamisele. UNSCR 1540 (2004) sisaldab erisätteid (operatiivsätte 3 alapunktid a ja b), millega kohustatakse kõiki riike kehtestama asjakohaseid kontrolle selliste materjalide, seadmete ja tehnoloogia üle, mida võib kasutada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks. Selleks peavad riigid a) töötama välja ja säilitama asjakohased ja tõhusad meetmed, millega tagatakse kõnealuste kaupade üle arvestuse pidamine ja nende turvamine tootmisel, kasutamisel, ladustamisel ja transpordil; ja b) töötama välja ja säilitama asjakohased ja tõhusad füüsilise kaitse meetmed.

2.2.2.   Meetme kirjeldus

UNODA korraldab kaks allpiirkondlikku seminari (Kesk-Ameerika, Kagu-Aasia ja Ladina-Ameerika), mille põhiteemaks on massihävitusrelvadega seotud materjalide füüsiline kaitse ja nende üle arvestuse pidamine. Meetmega vahetatakse kogemusi asjaomaste keemiliste, bioloogiliste ja tuumamaterjalide arvestuse, julgeoleku ja kaitsega seotud riiklikest poliitikatest ja tavadest ning edendatakse sellega headel tavadel ja saadud kogemustel põhinevaid integreeritud riiklikke lähenemisviise.

Vajadusel rõhutatakse ka rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu IAEA, OPCW, WHO, FAO, OIE ja OSCE, tehtava koostöö ja nendega suhtlemise tähtsust. Mõlema seminariga koos korraldatakse asjaomased tehnilised arutelud osalevate riikidega, võttes täielikult arvesse riikide eripära. Riigisisesed arutelud korraldatakse huvitatud liikmesriikide kutsete alusel asjaomastes allpiirkondades.

Vajadusel püütakse saavutada sünergia piirkondlike KBRT tippkeskustega, mis on praegu stabiliseerimisvahendi alusel loomisel, ja muude liidu toetatavate programmidega selles valdkonnas.

2.2.3.   Meetme tulemused

Varasemast tõhusamad riikide jõupingutused ja võimed rakendada asjakohaseid kontrolle selliste materjalide, seadmete ja tehnoloogia üle, mida võib kasutada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks; toimivate ja tõhusate tavade määratlemine massihävitusrelvadega seotud materjalide üle arvestuse pidamiseks ning nende julgeoleku ja kaitse tagamiseks; asjaomaste materjalide suurem julgeolek riiklikul ja piirkondlikul tasandil; tihedam piirkondlik ja rahvusvaheline partnerlus asjaomastes valdkondades; ja keemia-, bioloogia-, radioloogia- ja tuumaalase julgeoleku tugevdamiseks tehtavate jõupingutuste toetamine.

2.3.   Toetus UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu täieliku läbivaatamise käigus (2009. aastal) esitatud soovituste praktiliseks rakendamiseks

2.3.1.   Meetme eesmärk

Toetada 2009. aasta täieliku läbivaatamise käigus esitatud soovituste praktilist rakendamist.

Tõhustada UNSCR 1540 (2004) rakendamisel tehtavat rahvusvahelist koostööd ja suurendada üldsuse teadlikkust selle tähtsusest.

2.3.2.   Meetme kirjeldus

UNSCR 1977 (2011) ja 2009. aasta täieliku läbivaatamise lõppdokumendis nähakse ette mitmed konkreetsed tegevused UNSCR 1540 (2004) peamiste nõuete rakendamiseks. Kõnealune meede sisaldab eriprojekte nimetatud tegevuste toetamiseks, sealhulgas kohtumiste/ürituste, koolituse ja suhtekorralduse toetamise teel. Vajaduse korral, resolutsiooni nr 1540 komitee otsuste ja soovituste alusel, sisaldavad projektid:

| — | UNODA korraldatud üritused abi pakkujate ja abi soovijate kokkuviimiseks ning kohtumised praeguste või võimalike partneritega (riigid, rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid); |
| --- | --- |

—

UNODA korraldatud üritused abi pakkujate ja abi soovijate kokkuviimiseks ning kohtumised praeguste või võimalike partneritega (riigid, rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid);

| — | UNODA korraldatud kohtumised selliste tegevuste toetamiseks, millega tõhustatakse resolutsiooni nr 1540 komitee koostööd massihävitusrelvade leviku vastase võitluse rahvusvaheliste mehhanismidega ning teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

UNODA korraldatud kohtumised selliste tegevuste toetamiseks, millega tõhustatakse resolutsiooni nr 1540 komitee koostööd massihävitusrelvade leviku vastase võitluse rahvusvaheliste mehhanismidega ning teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega;

| — | UNODA korraldatud või toetatav seminar kodanikuühiskonna, teadusringkondade ja tööstuse esindajatele; |
| --- | --- |

—

UNODA korraldatud või toetatav seminar kodanikuühiskonna, teadusringkondade ja tööstuse esindajatele;

| — | UNODA toetus riigiametnike osalemiseks koolituses ja teistes suutlikkuse arendamise tegevustes; |
| --- | --- |

—

UNODA toetus riigiametnike osalemiseks koolituses ja teistes suutlikkuse arendamise tegevustes;

| — | toetus UNSCR 1540 (2004) rakendamist käsitlevale elektronväljaandele. |
| --- | --- |

—

toetus UNSCR 1540 (2004) rakendamist käsitlevale elektronväljaandele.

Vajadusel püütakse saavutada sünergia piirkondlike KBRT tippkeskustega, mis on praegu stabiliseerimisvahendi alusel loomisel, ja muude liidu toetatavate programmidega selles valdkonnas.

2.3.3.   Meetme tulemused

2009. aastal toimunud täieliku läbivaatamise käigus kokku lepitud konkreetsete meetmete rakendamine; varasemast mitmekesisemad vahendid tehnilise abi hõlbustamiseks; UNSCR 1540 (2004) keskenduva koolituse pakkumine riigiametnikele; kodanikuühiskonna, teadusringkondade ja tööstuse esindajate suurem kaasatus UNSCR 1540 (2004) rakendamise rahvusvahelistes, piirkondlikes ja riiklikes jõupingutustes; suurem üldsuse teadlikkus UNSCR 1540 (2004) täieliku rakendamise tähtsusest.

3.   PARTNERID MEETMETE ELLUVIIMISEL

| — | ÜRO Julgeolekunõukogu ja resolutsiooni nr 1540 komitee; |
| --- | --- |

—

ÜRO Julgeolekunõukogu ja resolutsiooni nr 1540 komitee;

| — | osalevad valitsused vastavatest allpiirkondadest; |
| --- | --- |

—

osalevad valitsused vastavatest allpiirkondadest;

| — | abi andvad valitsused ja organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

abi andvad valitsused ja organisatsioonid;

| — | Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, asjaomased rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, asjaomased rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid;

| — | valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna ühendused. |
| --- | --- |

—

valitsusvälised organisatsioonid ja kodanikuühiskonna ühendused.

4.   MEETMETEST KASUSAAJAD

| — | Liikmesriigid, riigiametnikud; |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid, riigiametnikud;

| — | resolutsiooni nr 1540 komitee ja teised ÜRO asutused; |
| --- | --- |

—

resolutsiooni nr 1540 komitee ja teised ÜRO asutused;

| — | rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid;

| — | valitsused ja organisatsioonid, mis osutavad ja saavad tehnilist abi UNSCR 1540 (2004) alusel; |
| --- | --- |

—

valitsused ja organisatsioonid, mis osutavad ja saavad tehnilist abi UNSCR 1540 (2004) alusel;

| — | kodanikuühiskond, teadusringkonnad ja tööstus. |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskond, teadusringkonnad ja tööstus.

5.   KOHT

UNODA valib kohtumiste, seminaride ja teiste ürituste võimalikud toimumiskohad. Kohtade valimisel kasutavate kriteeriumite hulka kuuluvad asjaomase riigi tahe ja pühendumus korraldada üritus konkreetses piirkonnas. Riigivisiitide konkreetsed kohad või riikide eripära arvestav tegevus sõltub huvitatud liikmesriikide kutsetest ja vajadusel resolutsiooni nr 1540 komitee otsustest.

6.   KESTUS

Projekti hinnanguline kestus on 24 kuud.

---

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/45

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. juuli 2013,

millega määratakse kindlaks otsuse 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) kohaldamise kuupäev

(2013/392/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/633/JSK, mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (1), eriti selle artikli 18 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 2008/633/JSK nähakse ette, et seda hakatakse kohaldama alates kuupäevast, mille määrab kindlaks nõukogu pärast seda, kui komisjon on teatanud nõukogule, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (2), on jõustunud ja täielikult kohaldatav. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 2008/633/JSK nähakse ette, et seda hakatakse kohaldama alates kuupäevast, mille määrab kindlaks nõukogu pärast seda, kui komisjon on teatanud nõukogule, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (2), on jõustunud ja täielikult kohaldatav.

| (2) | 2. juuli 2013. aasta kirjaga teavitas komisjon nõukogu, et määrus (EÜ) nr 767/2008 on jõustunud ja täielikult kohaldatav alates 27. septembrist 2011. |
| --- | --- |

(2)

2. juuli 2013. aasta kirjaga teavitas komisjon nõukogu, et määrus (EÜ) nr 767/2008 on jõustunud ja täielikult kohaldatav alates 27. septembrist 2011.

| (3) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis H osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(3)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (3) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis H osutatud valdkonda.

| (4) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3. |
| --- | --- |

(4)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (5) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3.

| (5) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(5)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev otsus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (7) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (9). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (9). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (8) | Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (10). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (10). Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Käesolev otsus ei peaks mõjutama nende liikmesriikide seisukohta, kelle suhtes määrust (EÜ) nr 767/2008 ei ole veel jõustatud. Eelkõige ei peaks see mõjutama otsuse 2008/633/JSK artikli 6 kohaldamist nimetatud liikmesriikide suhtes, |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus ei peaks mõjutama nende liikmesriikide seisukohta, kelle suhtes määrust (EÜ) nr 767/2008 ei ole veel jõustatud. Eelkõige ei peaks see mõjutama otsuse 2008/633/JSK artikli 6 kohaldamist nimetatud liikmesriikide suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2008/633/JSK kohaldatakse alates 1. septembrist 2013.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 22. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 129.

1

(2)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

2

(3)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

3

(4)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

4

(5)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

5

(6)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

6

(7)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

7

(8)  ELT L 160, 18.6.2011, lk 19.

8

(9)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

9

(10)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

10

---

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/47 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/47

---

NÕUKOGU OTSUS 2013/393/ÜVJP,

22. juuli 2013,

millega muudetakse otsust 2013/382/ÜVJP, millega pikendatakse Afganistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/168/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Vygaudas UŠACKAS Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Afganistanis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. märtsil 2010 vastu otsuse 2010/168/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Vygaudas UŠACKAS Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Afganistanis.

| (2) | Nõukogu võttis 15. juulil 2013 vastu otsuse 2013/382/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 30. juunini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 15. juulil 2013 vastu otsuse 2013/382/ÜVJP, (2) millega pikendatakse ELi eriesindaja volitusi kuni 30. juunini 2014.

| (3) | Seetõttu tuleks ajavahemikuks 1. septembrist 2013 kuni 30. juunini 2014 nimetada ametisse uus ELi eriesindaja. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks ajavahemikuks 1. septembrist 2013 kuni 30. juunini 2014 nimetada ametisse uus ELi eriesindaja.

| (4) | Otsust 2013/382/ÜVJP tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2013/382/ÜVJP tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/382/ÜVJP artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

1.   Vygaudas UŠACKASE volitusi ELi eriesindajana Afganistanis pikendatakse kuni 31. augustini 2013.

2.   Ajavahemikuks 1. septembrist 2013 kuni 30. juunini 2014 nimetatakse ELi eriesindajaks Afganistanis Franz-Michael SKJOLD MELLBIN.

3.   ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal nii otsustab.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 22. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 75, 23.3.2010, lk 22.

1

(2)  ELT L 193, 16.7.2013, lk 22.

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/48

---

EUROOPA LIIDU – ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE OTSUS nr 1/2013,

12. juuni 2013,

millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist statistikaalast koostööd käsitleva lepingu A lisa

(2013/394/EL)

EUROOPA LIIDU – ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut statistikaalase koostöö kohta (1) (edaspidi „leping”), eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leping jõustus 1. jaanuaril 2007 ja lepingu A lisa käsitleb statistikaalaseid õigusakte. |
| --- | --- |

(1)

Leping jõustus 1. jaanuaril 2007 ja lepingu A lisa käsitleb statistikaalaseid õigusakte.

| (2) | Vastu on võetud uued statistikaalased õigusaktid, millele tuleks viidata lepingu A lisas. Seepärast tuleks A lisa muuta, |
| --- | --- |

(2)

Vastu on võetud uued statistikaalased õigusaktid, millele tuleks viidata lepingu A lisas. Seepärast tuleks A lisa muuta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu A lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Genf, 12. juuni 2013

Ühiskomitee nimel

ELi delegatsiooni juht

W. RADERMACHER

Šveitsi delegatsiooni juht

F. BAUMGARTNER

---

(1)  ELT L 90, 28.3.2006, lk 2.

1

---

LISA

„A LISA

ARTIKLIS 2 NIMETATUD STATISTIKAALASED ÕIGUSAKTID

VALDKONDLIK KOHANDAMINE

| 1. | 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane. |
| --- | --- |

1.

1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

| 2. | Käesolevas lisas nimetatud õigusaktides esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” käsitatakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste Euroopa Ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas lisas nimetatud õigusaktides esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” käsitatakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste Euroopa Ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.

| 3. | Käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 2 nimetatud statistikaprogrammi komitee on asendatud Euroopa statistikasüsteemi komiteega, mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta) (1) artikli 7 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 2 nimetatud statistikaprogrammi komitee on asendatud Euroopa statistikasüsteemi komiteega, mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta) (1) artikli 7 lõike 1 alusel.

| 4. | Käesoleva lepingu artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 8 lõikes 1 nimetatud ühenduse statistikaprogramm on asendatud Euroopa statistikaprogrammiga, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 13. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva lepingu artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 8 lõikes 1 nimetatud ühenduse statistikaprogramm on asendatud Euroopa statistikaprogrammiga, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 13.

| 5. | Ühiskomitee märgib, et Šveitsist saadud statistika käsitlemist reguleerivad eeskirjad, millele on viidatud käesoleva lepingu artikli 5 lõikes 3, on nüüd sätestatud määruses (EÜ) nr 223/2009, ilma et see piiraks käesolevas lisas viidatud spetsiifilisemaid eeskirju. |
| --- | --- |

5.

Ühiskomitee märgib, et Šveitsist saadud statistika käsitlemist reguleerivad eeskirjad, millele on viidatud käesoleva lepingu artikli 5 lõikes 3, on nüüd sätestatud määruses (EÜ) nr 223/2009, ilma et see piiraks käesolevas lisas viidatud spetsiifilisemaid eeskirju.

| 6. | Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse viiteid Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 1) viidetena Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 2), nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (2). Viidatud koodnumbreid käsitatakse vastavate NACE Rev. 2 muudetud koodnumbritena. |
| --- | --- |

6.

Kui ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse viiteid Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 1) viidetena Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade klassifikaatorile (NACE Rev. 2), nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (2). Viidatud koodnumbreid käsitatakse vastavate NACE Rev. 2 muudetud koodnumbritena.

| 7. | Sätteid, millega nähakse ette, kes kannab vaatluste korraldamise ja muud samalaadsed kulud, käesoleva lepingu suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

7.

Sätteid, millega nähakse ette, kes kannab vaatluste korraldamise ja muud samalaadsed kulud, käesoleva lepingu suhtes ei kohaldata.

VIIDATUD ÕIGUSAKTID

ETTEVÕTLUSSTATISTIKA

| — | 32008 R 0295: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32009 R 0251: komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009 (ELT L 86, 31.3.2009, lk 170).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits ei ole kohustatud järgima määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust; |
| --- | --- | --- | --- |

—

32008 R 0295: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 295/2008, 11. märts 2008, ettevõtluse struktuurstatistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32009 R 0251: komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009 (ELT L 86, 31.3.2009, lk 170).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits ei ole kohustatud järgima määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust;

| b) | Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasandil; |
| --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasandil;

| c) | Šveits on vabastatud määrusega nõutavate andmete esitamisest tegevusalaüksuste kaupa; |
| --- | --- |

c)

Šveits on vabastatud määrusega nõutavate andmete esitamisest tegevusalaüksuste kaupa;

| d) | IX lisa muutujate 11910, 11930, 16910, 16911, 16930 ja 16931 puhul esitab Šveits andmeid, kasutades vaatlusaastana 2011. aastat; |
| --- | --- |

d)

IX lisa muutujate 11910, 11930, 16910, 16911, 16930 ja 16931 puhul esitab Šveits andmeid, kasutades vaatlusaastana 2011. aastat;

| e) | VII lisa puhul vabastatakse Šveits andmete geograafilise jaotuse esitamisest seerias 7E. |
| --- | --- |

e)

VII lisa puhul vabastatakse Šveits andmete geograafilise jaotuse esitamisest seerias 7E.

| — | 32009 R 0250: komisjoni määrus (EÜ) nr 250/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses NACE Rev.1.1 ja NACE Rev.2 klassifikaatori näitajate määratluste, andmete edastamise tehnilise vormingu, topeltaruandluse nõuetega ja ettevõtluse struktuurstatistika suhtes lubatavate eranditega (ELT L 86, 31.3.2009, lk 1). |
| --- | --- |

—

32009 R 0250: komisjoni määrus (EÜ) nr 250/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses NACE Rev.1.1 ja NACE Rev.2 klassifikaatori näitajate määratluste, andmete edastamise tehnilise vormingu, topeltaruandluse nõuetega ja ettevõtluse struktuurstatistika suhtes lubatavate eranditega (ELT L 86, 31.3.2009, lk 1).

| — | 32009 R 0251: komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavate andmesarjadega ning tegevusaladel põhineva toodete statistilise klassifikaatori (CPA) läbivaatamisest tulenevate kohandustega (ELT L 86, 31.3.2009, lk 170). |
| --- | --- |

—

32009 R 0251: komisjoni määrus (EÜ) nr 251/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses struktuurilise ettevõtlusstatistika jaoks koostatavate andmesarjadega ning tegevusaladel põhineva toodete statistilise klassifikaatori (CPA) läbivaatamisest tulenevate kohandustega (ELT L 86, 31.3.2009, lk 170).

| — | 32010 R 0275: komisjoni määrus (EL) nr 275/2010, 30. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas (ELT L 86, 1.4.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

32010 R 0275: komisjoni määrus (EL) nr 275/2010, 30. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta kvaliteedi hindamise kriteeriumite osas (ELT L 86, 1.4.2010, lk 1).

| — | 31998 R 1165: nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta (EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32005 R 1158: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1158/2005, 6. juuli 2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 1165: nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/98, 19. mai 1998, kiirstatistika kohta (EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32005 R 1158: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1158/2005, 6. juuli 2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 1);

| — | 32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006 (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32008 R 1178: komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2008, 28. november 2008 (ELT L 319, 29.11.2008, lk 16); |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006 (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32008 R 1178: komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2008, 28. november 2008 (ELT L 319, 29.11.2008, lk 16);

| — | 32009 R 0329: komisjoni määrus (EÜ) nr 329/2009, 22. aprill 2009 (ELT L 103, 23.4.2009, lk 3); |
| --- | --- |

—

32009 R 0329: komisjoni määrus (EÜ) nr 329/2009, 22. aprill 2009 (ELT L 103, 23.4.2009, lk 3);

| — | 32012 R 0461: komisjoni määrus (EL) nr 461/2012, 31. mai 2012 (ELT L 142, 1.6.2012, lk 26).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasandil; |
| --- | --- | --- |

—

32012 R 0461: komisjoni määrus (EL) nr 461/2012, 31. mai 2012 (ELT L 142, 1.6.2012, lk 26).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits on vabastatud andmete esitamisest NACE Rev. 2 neljanumbrilisel tasandil;

| b) | Šveits on vabastatud andmete esitamisest muutujate 220 ja 230 puhul kuni 2015. aastani. |
| --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud andmete esitamisest muutujate 220 ja 230 puhul kuni 2015. aastani.

| — | 32001 R 0586: komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2001, 26. märts 2001, kiirstatistikat käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/98 rakendamise kohta tööstuse põhirühmade määratluse puhul (EÜT L 86, 27.3.2001, lk 11), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32007 R 0656: komisjoni määrus (EÜ) nr 656/2007, 14. juuni 2007 (ELT L 155, 15.6.2007, lk 3). |
| --- | --- | --- |

—

32001 R 0586: komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2001, 26. märts 2001, kiirstatistikat käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/98 rakendamise kohta tööstuse põhirühmade määratluse puhul (EÜT L 86, 27.3.2001, lk 11), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32007 R 0656: komisjoni määrus (EÜ) nr 656/2007, 14. juuni 2007 (ELT L 155, 15.6.2007, lk 3).

| — | 32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate määratlustemuutujate loendi ja andmete kogumise tihedusega (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32008 R 1178: komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2008, 28. november 2008 (ELT L 319, 29.11.2008, lk 16); |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 1503: komisjoni määrus (EÜ) nr 1503/2006, 28. september 2006, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses muutujate määratlustemuutujate loendi ja andmete kogumise tihedusega (ELT L 281, 12.10.2006, lk 15), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32008 R 1178: komisjoni määrus (EÜ) nr 1178/2008, 28. november 2008 (ELT L 319, 29.11.2008, lk 16);

| — | 32012 R 0461: komisjoni määrus (EL) nr 461/2012, 31. mai 2012 (ELT L 142, 1.6.2012, lk 26). |
| --- | --- |

—

32012 R 0461: komisjoni määrus (EL) nr 461/2012, 31. mai 2012 (ELT L 142, 1.6.2012, lk 26).

| — | 32008 R 0472: komisjoni määrus (EÜ) nr 472/2008, 29. mai 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses klassifikaatori NACE Rev. 2 aegridade suhtes kohaldatava esimese vaatlusaastaga ning NACE Rev. 2 kohaselt edastatavate aastale 2009 eelnevate aegridade detailsusastme, vormi, esimese vaatlusperioodi ja vaatlusperioodiga (ELT L 140, 30.5.2008, lk 5). |
| --- | --- |

—

32008 R 0472: komisjoni määrus (EÜ) nr 472/2008, 29. mai 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta seoses klassifikaatori NACE Rev. 2 aegridade suhtes kohaldatava esimese vaatlusaastaga ning NACE Rev. 2 kohaselt edastatavate aastale 2009 eelnevate aegridade detailsusastme, vormi, esimese vaatlusperioodi ja vaatlusperioodiga (ELT L 140, 30.5.2008, lk 5).

| — | 32009 R 0596: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 596/2009, 18. juuni 2009, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – neljas osa (ELT L 188, 18.7.2009, lk 14).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits on vabastatud andmete esitamisest muutujate 220 ja 230 puhul kuni 2015. aastani. |
| --- | --- |

—

32009 R 0596: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 596/2009, 18. juuni 2009, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte nõukogu otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega – neljas osa (ELT L 188, 18.7.2009, lk 14).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud andmete esitamisest muutujate 220 ja 230 puhul kuni 2015. aastani.

| — | 32008 R 0177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 6). |
| --- | --- |

—

32008 R 0177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 177/2008, 20. veebruar 2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2186/93 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 6).

| — | 32009 R 0192: komisjoni määrus (EÜ) nr 192/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel (ELT L 67, 12.3.2009, lk 14).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits on vabastatud A lisas (käibeandmed) kirjeldatud üksikandmete edastamisest ettevõtete käibe kohta kuni 2013. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

—

32009 R 0192: komisjoni määrus (EÜ) nr 192/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel (ELT L 67, 12.3.2009, lk 14).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud A lisas (käibeandmed) kirjeldatud üksikandmete edastamisest ettevõtete käibe kohta kuni 2013. aasta lõpuni.

| — | 32010 R 1097: komisjoni määrus (EL) nr 1097/2010, 26. november 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel (ELT L 312, 27.11.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

32010 R 1097: komisjoni määrus (EL) nr 1097/2010, 26. november 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) seoses konfidentsiaalsete andmete vahetamisega komisjoni (Eurostat) ja liikmesriikide vahel (ELT L 312, 27.11.2010, lk 1).

| — | 32009 D 0252: komisjoni otsus 2009/252/EÜ, 11. märts 2009, mis käsitleb erandeid teatavatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) sätetest (ELT L 75, 21.3.2009, lk 11). |
| --- | --- |

—

32009 D 0252: komisjoni otsus 2009/252/EÜ, 11. märts 2009, mis käsitleb erandeid teatavatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) sätetest (ELT L 75, 21.3.2009, lk 11).

TRANSPORDI- JA TURISMISTATISTIKA

| — | 32012 R 0070: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 70/2012, 18. jaanuar 2012, kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 32, 3.2.2012, lk 1). |
| --- | --- |

—

32012 R 0070: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 70/2012, 18. jaanuar 2012, kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 32, 3.2.2012, lk 1).

| — | 32001 R 2163: komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2001, 7. november 2001, kaupade autoveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (EÜT L 291, 8.11.2001, lk 13), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- | --- |

—

32001 R 2163: komisjoni määrus (EÜ) nr 2163/2001, 7. november 2001, kaupade autoveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (EÜT L 291, 8.11.2001, lk 13), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32003 R 0006: komisjoni määrus (EÜ) nr 6/2003, 30. detsember 2002, kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 45), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32010 R 0202: komisjoni määrus (EL) nr 202/2010, 10. märts 2010 (ELT L 61, 11.3.2010, lk 24). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0006: komisjoni määrus (EÜ) nr 6/2003, 30. detsember 2002, kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 45), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32010 R 0202: komisjoni määrus (EL) nr 202/2010, 10. märts 2010 (ELT L 61, 11.3.2010, lk 24).

| — | 32004 R 0642: komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2004, 6. aprill 2004, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) kohaselt kogutavate andmete täpsusnõudeid (ELT L 102, 7.4.2004, lk 26). |
| --- | --- |

—

32004 R 0642: komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2004, 6. aprill 2004, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) kohaselt kogutavate andmete täpsusnõudeid (ELT L 102, 7.4.2004, lk 26).

| — | 32007 R 0833: komisjoni määrus (EÜ) nr 833/2007, 16. juuli 2007, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) ettenähtud üleminekuperioodi lõpetamise kohta (ELT L 185, 17.7.2007, lk 9). |
| --- | --- |

—

32007 R 0833: komisjoni määrus (EÜ) nr 833/2007, 16. juuli 2007, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) ettenähtud üleminekuperioodi lõpetamise kohta (ELT L 185, 17.7.2007, lk 9).

| — | 31993 D 0704: nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 329, 30.12.1993, lk 63). |
| --- | --- |

—

31993 D 0704: nõukogu otsus 93/704/EÜ, 30. november 1993, ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta (EÜT L 329, 30.12.1993, lk 63).

| — | 32003 R 0091: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32003 R 1192: komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2003, 3. juuli 2003 (ELT L 167, 4.7.2003, lk 13); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0091: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (EÜT L 14, 21.1.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32003 R 1192: komisjoni määrus (EÜ) nr 1192/2003, 3. juuli 2003 (ELT L 167, 4.7.2003, lk 13);

| — | 32007 R 1304: komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007, 7. november 2007 (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14). |
| --- | --- |

—

32007 R 1304: komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007, 7. november 2007 (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14).

| — | 32007 R 0332: komisjoni määrus (EÜ) nr 332/2007, 27. märts 2007, raudteeveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (ELT L 88, 29.3.2007, lk 16). |
| --- | --- |

—

32007 R 0332: komisjoni määrus (EÜ) nr 332/2007, 27. märts 2007, raudteeveo statistiliste andmete edastamise tehnilise korra kohta (ELT L 88, 29.3.2007, lk 16).

| — | 32003 R 0437: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003 (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0437: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (ELT L 66, 11.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003 (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9);

| — | 32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5). |
| --- | --- |

—

32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5).

| — | 32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1358: komisjoni määrus (EÜ) nr 1358/2003, 31. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa (ELT L 194, 1.8.2003, lk 9), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32005 R 0546: komisjoni määrus (EÜ) nr 546/2005, 8. aprill 2005 (ELT L 91, 9.4.2005, lk 5);

| — | 32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1); |
| --- | --- |

—

32006 R 1792: komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, 23. oktoober 2006 (ELT L 362, 20.12.2006, lk 1);

| — | 32007 R 0158: komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007, 16. veebruar 2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9). |
| --- | --- |

—

32007 R 0158: komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2007, 16. veebruar 2007 (ELT L 49, 17.2.2007, lk 9).

| — | 32011 R 0692: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 692/2011, 6. juuli 2011, mis käsitleb Euroopa turismistatistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 95/57/EÜ (ELT L 192, 22.7.2011, lk 17).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits edastab I lisa 1. ja 2. jao rubriigis A loetletud andmed NACE 55.2 majutusviisi kohta alates aastast 2016 (vaatlusaasta); |
| --- | --- | --- |

—

32011 R 0692: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 692/2011, 6. juuli 2011, mis käsitleb Euroopa turismistatistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 95/57/EÜ (ELT L 192, 22.7.2011, lk 17).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits edastab I lisa 1. ja 2. jao rubriigis A loetletud andmed NACE 55.2 majutusviisi kohta alates aastast 2016 (vaatlusaasta);

| b) | Šveits edastab I lisa 2. jao rubriigis B loetletud andmed NACE 55.2 majutusviisi kohta kõigi vaatlusperioodide puhul nelja kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu alates 2016. aastast (vaatlusaastast); |
| --- | --- |

b)

Šveits edastab I lisa 2. jao rubriigis B loetletud andmed NACE 55.2 majutusviisi kohta kõigi vaatlusperioodide puhul nelja kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu alates 2016. aastast (vaatlusaastast);

| c) | Šveits edastab I lisa 2. jao rubriigis B loetletud andmed NACE 55.3 majutusviisi kohta kõigi vaatlusperioodide puhul nelja kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu; |
| --- | --- |

c)

Šveits edastab I lisa 2. jao rubriigis B loetletud andmed NACE 55.3 majutusviisi kohta kõigi vaatlusperioodide puhul nelja kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu;

| d) | Šveits edastab II lisas loetletud andmed 12 kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu ning lisab aruande andmete kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

d)

Šveits edastab II lisas loetletud andmed 12 kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu ning lisab aruande andmete kvaliteedi kohta.

| — | 32011 R 1051: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1051/2011, 20. oktoober 2011, millega rakendatakse Euroopa turismistatistikat käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 692/2011 seoses kvaliteediandmete struktuuriga ja andmete edastamisega (ELT L 276, 21.10.2011, lk 13). |
| --- | --- |

—

32011 R 1051: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1051/2011, 20. oktoober 2011, millega rakendatakse Euroopa turismistatistikat käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 692/2011 seoses kvaliteediandmete struktuuriga ja andmete edastamisega (ELT L 276, 21.10.2011, lk 13).

VÄLISKAUBANDUSSTATISTIKA

| — | 32006 R 1833: komisjoni määrus (EÜ) nr 1833/2006, 13. detsember 2006, ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubandusstatistika riikide ja territooriumide nomenklatuuri kohta (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). |
| --- | --- |

—

32006 R 1833: komisjoni määrus (EÜ) nr 1833/2006, 13. detsember 2006, ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubandusstatistika riikide ja territooriumide nomenklatuuri kohta (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).

| — | 32009 R 0471: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 471/2009, 6. mai 2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 23).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | kõik keskse tollivormistuse süsteemiga seotud sätted ei ole asjakohased; |
| --- | --- | --- |

—

32009 R 0471: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 471/2009, 6. mai 2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 23).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

kõik keskse tollivormistuse süsteemiga seotud sätted ei ole asjakohased;

| b) | artikkel 2 („Mõisted”): statistiline territoorium hõlmab tolliterritooriumi, välja arvatud tollilaod ja tollimaksuvabad laod;
  Šveits ei ole kohustatud koostama statistikat Šveitsi ja Liechtensteini vahelise kaubanduse kohta; |
| --- | --- |

b)

artikkel 2 („Mõisted”): statistiline territoorium hõlmab tolliterritooriumi, välja arvatud tollilaod ja tollimaksuvabad laod;

Šveits ei ole kohustatud koostama statistikat Šveitsi ja Liechtensteini vahelise kaubanduse kohta;

| c) | artikli 5 lõige 1 („Statistilised andmed”): artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud statistilised andmed kogutakse esimest korda 1. jaanuariks 2016;
  artikli 5 lõike 1 punktide f ja k sätteid ei kohaldata;
  artikli 5 lõike 1 punktis h viidatud liigitus tehakse vähemalt esimese kuue numbrini;
  Šveitsi suhtes ei kohaldata artikli 5 lõike 1 punkti m alapunkte ii ja iii; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõige 1 („Statistilised andmed”): artikli 5 lõike 1 punktis e viidatud statistilised andmed kogutakse esimest korda 1. jaanuariks 2016;

artikli 5 lõike 1 punktide f ja k sätteid ei kohaldata;

artikli 5 lõike 1 punktis h viidatud liigitus tehakse vähemalt esimese kuue numbrini;

Šveitsi suhtes ei kohaldata artikli 5 lõike 1 punkti m alapunkte ii ja iii;

| d) | artikkel 6 („Väliskaubandusstatistika koostamine”): artikli 6 sätteid ei kohaldata nende statistiliste andmete puhul, mille kogumisest on Šveits vabastatud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5; |
| --- | --- |

d)

artikkel 6 („Väliskaubandusstatistika koostamine”): artikli 6 sätteid ei kohaldata nende statistiliste andmete puhul, mille kogumisest on Šveits vabastatud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 5;

| e) | artikkel 7 („Andmevahetus”): artikli 7 lõiget 2 ei kohaldata. |
| --- | --- |

e)

artikkel 7 („Andmevahetus”): artikli 7 lõiget 2 ei kohaldata.

| — | 32010 R 0092: komisjoni määrus (EL) nr 92/2010, 2. veebruar 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) tolliasutuste ja riikide statistikaasutuste vahelise teabevahetuse, statistika koostamise ja kvaliteedihindamise osas (ELT L 31, 3.2.2010, lk 4). |
| --- | --- |

—

32010 R 0092: komisjoni määrus (EL) nr 92/2010, 2. veebruar 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) tolliasutuste ja riikide statistikaasutuste vahelise teabevahetuse, statistika koostamise ja kvaliteedihindamise osas (ELT L 31, 3.2.2010, lk 4).

| — | 32010 R 0113: komisjoni määrus (EL) nr 113/2010, 9. veebruar 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses kaubavahetusandmete katvuse ja andmete määratlemisega ning kaubavahetusstatistika koostamisega ettevõtte tunnuste ja arve esitamise vääringu järgi ning seoses erikaupade või -liikumistega (ELT L 37, 10.2.2010, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | artikli 4 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Šveitsi puhul määratletakse „tolliväärtus” asjakohaste siseriiklike eeskirjade kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

—

32010 R 0113: komisjoni määrus (EL) nr 113/2010, 9. veebruar 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses kaubavahetusandmete katvuse ja andmete määratlemisega ning kaubavahetusstatistika koostamisega ettevõtte tunnuste ja arve esitamise vääringu järgi ning seoses erikaupade või -liikumistega (ELT L 37, 10.2.2010, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

artikli 4 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Šveitsi puhul määratletakse „tolliväärtus” asjakohaste siseriiklike eeskirjade kohaselt.”;

| b) | artikli 7 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Šveitsi puhul tähendab „päritoluriik” riiki, kust kaup pärineb vastavate siseriiklike päritolureeglite tähenduses.”; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Šveitsi puhul tähendab „päritoluriik” riiki, kust kaup pärineb vastavate siseriiklike päritolureeglite tähenduses.”;

| c) | artikli 15 lõikes 4 esitatud viidet määrusele (EMÜ) nr 2454/93 ei kohaldata. |
| --- | --- |

c)

artikli 15 lõikes 4 esitatud viidet määrusele (EMÜ) nr 2454/93 ei kohaldata.

STATISTILISED PÕHIMÕTTED JA KONFIDENTSIAALSUS

| — | 32008 D 0234: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 234/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 91/116/EMÜ (ELT L 73, 15.3.2008, lk 13). |
| --- | --- |

—

32008 D 0234: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 234/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega luuakse Euroopa statistika nõuandekomitee ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 91/116/EMÜ (ELT L 73, 15.3.2008, lk 13).

| — | 32008 D 0235: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 235/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ELT L 73, 15.3.2008, lk 17). |
| --- | --- |

—

32008 D 0235: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 235/2008/EÜ, 11. märts 2008, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ELT L 73, 15.3.2008, lk 17).

| — | 32009 R 0223: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164). |
| --- | --- |

—

32009 R 0223: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

| — | 32002 R 0831: komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2002, 17. mai 2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32006 R 1104: komisjoni määrus (EÜ) nr 1104/2006, 18. juuli 2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3); |
| --- | --- | --- |

—

32002 R 0831: komisjoni määrus (EÜ) nr 831/2002, 17. mai 2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32006 R 1104: komisjoni määrus (EÜ) nr 1104/2006, 18. juuli 2006 (ELT L 197, 19.7.2006, lk 3);

| — | 32007 R 1000: komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2007, 29. august 2007 (ELT L 226, 30.8.2007, lk 7); |
| --- | --- |

—

32007 R 1000: komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2007, 29. august 2007 (ELT L 226, 30.8.2007, lk 7);

| — | 32008 R 0606: komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2008, 26. juuni 2008 (ELT L 166, 27.6.2008, lk 16); |
| --- | --- |

—

32008 R 0606: komisjoni määrus (EÜ) nr 606/2008, 26. juuni 2008 (ELT L 166, 27.6.2008, lk 16);

| — | 32010 R 0520: komisjoni määrus (EL) nr 520/2010, 16. juuni 2010 (ELT L 151, 17.6.2010, lk 14). |
| --- | --- |

—

32010 R 0520: komisjoni määrus (EL) nr 520/2010, 16. juuni 2010 (ELT L 151, 17.6.2010, lk 14).

| — | 32004 D 0452: komisjoni otsus 2004/452/EÜ, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (ELT L 156, 30.4.2004, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32005 D 0412: komisjoni otsus 2005/412/EÜ, 25. mai 2005 (ELT L 140, 3.6.2005, lk 11); |
| --- | --- | --- |

—

32004 D 0452: komisjoni otsus 2004/452/EÜ, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil (ELT L 156, 30.4.2004, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32005 D 0412: komisjoni otsus 2005/412/EÜ, 25. mai 2005 (ELT L 140, 3.6.2005, lk 11);

| — | 32005 D 0746: komisjoni otsus 2005/746/EÜ, 20. oktoober 2005 (ELT L 280, 25.10.2005, lk 16); |
| --- | --- |

—

32005 D 0746: komisjoni otsus 2005/746/EÜ, 20. oktoober 2005 (ELT L 280, 25.10.2005, lk 16);

| — | 32006 D 0429: komisjoni otsus 2006/429/EÜ, 22. juuni 2006 (ELT L 172, 24.6.2006, lk 17); |
| --- | --- |

—

32006 D 0429: komisjoni otsus 2006/429/EÜ, 22. juuni 2006 (ELT L 172, 24.6.2006, lk 17);

| — | 32006 D 0699: komisjoni otsus 2006/699/EÜ, 17. oktoober 2006 (ELT L 287, 18.10.2006, lk 36); |
| --- | --- |

—

32006 D 0699: komisjoni otsus 2006/699/EÜ, 17. oktoober 2006 (ELT L 287, 18.10.2006, lk 36);

| — | 32007 D 0081: komisjoni otsus 2007/81/EÜ, 2. veebruar 2007 (ELT L 28, 3.2.2007, lk 23); |
| --- | --- |

—

32007 D 0081: komisjoni otsus 2007/81/EÜ, 2. veebruar 2007 (ELT L 28, 3.2.2007, lk 23);

| — | 32007 D 0229: komisjoni otsus 2007/229/EÜ, 11. aprill 2007 (ELT L 99, 14.4.2007, lk 11); |
| --- | --- |

—

32007 D 0229: komisjoni otsus 2007/229/EÜ, 11. aprill 2007 (ELT L 99, 14.4.2007, lk 11);

| — | 32007 D 0439: komisjoni otsus 2007/439/EÜ, 25. juuni 2007 (ELT L 164, 26.6.2007, lk 30); |
| --- | --- |

—

32007 D 0439: komisjoni otsus 2007/439/EÜ, 25. juuni 2007 (ELT L 164, 26.6.2007, lk 30);

| — | 32007 D 0678: komisjoni otsus 2007/678/EÜ, 16. oktoober 2007 (ELT L 280, 24.10.2007, lk 22); |
| --- | --- |

—

32007 D 0678: komisjoni otsus 2007/678/EÜ, 16. oktoober 2007 (ELT L 280, 24.10.2007, lk 22);

| — | 32008 D 0052: komisjoni otsus 2008/52/EÜ, 20. detsember 2007 (ELT L 13, 16.1.2008, lk 29); |
| --- | --- |

—

32008 D 0052: komisjoni otsus 2008/52/EÜ, 20. detsember 2007 (ELT L 13, 16.1.2008, lk 29);

| — | 32008 D 0291: komisjoni otsus 2008/291/EÜ, 18. märts 2008 (ELT L 98, 10.4.2008, lk 11); |
| --- | --- |

—

32008 D 0291: komisjoni otsus 2008/291/EÜ, 18. märts 2008 (ELT L 98, 10.4.2008, lk 11);

| — | 32008 D 0595: komisjoni otsus 2008/595/EÜ, 25. juuni 2008 (ELT L 192, 19.7.2008, lk 60); |
| --- | --- |

—

32008 D 0595: komisjoni otsus 2008/595/EÜ, 25. juuni 2008 (ELT L 192, 19.7.2008, lk 60);

| — | 32008 D 0876: komisjoni otsus 2008/876/EÜ, 6. november 2008 (ELT L 310, 21.11.2008, lk 28); |
| --- | --- |

—

32008 D 0876: komisjoni otsus 2008/876/EÜ, 6. november 2008 (ELT L 310, 21.11.2008, lk 28);

| — | 32009 D 0411: komisjoni otsus 2009/411/EÜ, 25. mai 2009 (ELT L 132, 29.5.2009, lk 16); |
| --- | --- |

—

32009 D 0411: komisjoni otsus 2009/411/EÜ, 25. mai 2009 (ELT L 132, 29.5.2009, lk 16);

| — | 32010 D 0373: komisjoni otsus 2010/373/EL, 1. juuli 2010 (ELT L 169, 3.7.2010, lk 19); |
| --- | --- |

—

32010 D 0373: komisjoni otsus 2010/373/EL, 1. juuli 2010 (ELT L 169, 3.7.2010, lk 19);

| — | 32011 D 0511: komisjoni otsus 2011/511/EL, 17. august 2011 (ELT L 214, 19.8.2011, lk 19); |
| --- | --- |

—

32011 D 0511: komisjoni otsus 2011/511/EL, 17. august 2011 (ELT L 214, 19.8.2011, lk 19);

| — | 32012 D 0200: komisjoni otsus 2012/200/EL, 18. aprill 2012 (ELT L 108, 20.4.2012, lk 37). |
| --- | --- |

—

32012 D 0200: komisjoni otsus 2012/200/EL, 18. aprill 2012 (ELT L 108, 20.4.2012, lk 37).

Õigusaktid, mida lepinguosalised arvesse võtavad

Lepinguosalised võtavad arvesse järgmisi soovitusi, mis ei ole siduvad:

| — | 52005 PC 0217: komisjoni soovitus KOM(2005) 217, 25. mai 2005, siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (ELT C 172, 12.7.2005, lk 22). |
| --- | --- |

—

52005 PC 0217: komisjoni soovitus KOM(2005) 217, 25. mai 2005, siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (ELT C 172, 12.7.2005, lk 22).

| — | 32009 H 0498: komisjoni soovitus 2009/498/EÜ, 23. juuni 2009, Euroopa statistikasüsteemi viitamismetaandmete kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 50). |
| --- | --- |

—

32009 H 0498: komisjoni soovitus 2009/498/EÜ, 23. juuni 2009, Euroopa statistikasüsteemi viitamismetaandmete kohta (ELT L 168, 30.6.2009, lk 50).

RAHVASTIKU- JA SOTSIAALSTATISTIKA

| — | 31998 R 0577: nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32002 R 1991: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1991/2002, 8. oktoober 2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 0577: nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98, 9. märts 1998, tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32002 R 1991: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1991/2002, 8. oktoober 2002 (EÜT L 308, 9.11.2002, lk 1);

| — | 32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14); |
| --- | --- |

—

32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14);

| — | 32003 R 2257: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2003, 25. november 2003 (ELT L 336, 23.12.2003, lk 6); |
| --- | --- |

—

32003 R 2257: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2003, 25. november 2003 (ELT L 336, 23.12.2003, lk 6);

| — | 32007 R 1372: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1372/2007, 23. oktoober 2007 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 42). |
| --- | --- |

—

32007 R 1372: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1372/2007, 23. oktoober 2007 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 42).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artikli 2 lõike 4 sätetest olenemata on Šveitsi puhul uuritav objekt üksikisik ja teisi leibkonna liikmeid käsitlev teave võib sisaldada vähemalt artikli 4 lõikes 1 nimetatud andmeid.

| — | 32000 R 1575: nõukogu määrus (EÜ) nr 1575/2000, 19. juuli 2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses alates aastast 2001 edastatavate andmete kodifitseerimise osas (EÜT L 181, 20.7.2000, lk 16). |
| --- | --- |

—

32000 R 1575: nõukogu määrus (EÜ) nr 1575/2000, 19. juuli 2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses alates aastast 2001 edastatavate andmete kodifitseerimise osas (EÜT L 181, 20.7.2000, lk 16).

| — | 32000 R 1897: komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2000, 7. september 2000, millega kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) tööpuuduse mõiste osas (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 18). |
| --- | --- |

—

32000 R 1897: komisjoni määrus (EÜ) nr 1897/2000, 7. september 2000, millega kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) tööpuuduse mõiste osas (EÜT L 228, 8.9.2000, lk 18).

| — | 32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002, millega kohandatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1575/2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 hariduse ja koolituse muutujate nimekirja ja alates aastast 2003 andmeedastuses kasutatava kõnealuste muutujate kodifitseerimise osas (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14). |
| --- | --- |

—

32002 R 2104: komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2002, 28. november 2002, millega kohandatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1575/2000, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 hariduse ja koolituse muutujate nimekirja ja alates aastast 2003 andmeedastuses kasutatava kõnealuste muutujate kodifitseerimise osas (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 14).

| — | 32003 R 0246: komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2003, 10. veebruar 2003, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006 (ELT L 34, 11.2.2003, lk 3). |
| --- | --- |

—

32003 R 0246: komisjoni määrus (EÜ) nr 246/2003, 10. veebruar 2003, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006 (ELT L 34, 11.2.2003, lk 3).

| — | 32005 R 0384: komisjoni määrus (EÜ) nr 384/2005, 7. märts 2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2007–2009 (ELT L 61, 8.3.2005, lk 23).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  artikli 1 sätetest olenemata on Šveits vabastatud 2007. aasta lisaküsimustiku rakendamisest. |
| --- | --- |

—

32005 R 0384: komisjoni määrus (EÜ) nr 384/2005, 7. märts 2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2007–2009 (ELT L 61, 8.3.2005, lk 23).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artikli 1 sätetest olenemata on Šveits vabastatud 2007. aasta lisaküsimustiku rakendamisest.

| — | 32007 R 0102: komisjoni määrus (EÜ) nr 102/2007, 2. veebruar 2007, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud ning võõrtööliste ja nende otseste järeltulijate olukorda tööturul käsitleva lisaküsimustiku täpsustused aastaks 2008 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 430/2005 (ELT L 28, 3.2.2007, lk 3), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32008 R 0391: komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2008, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 15).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  artikli 2 sätetest olenemata on Šveits vabastatud lisa veergudes 211/212 ja 215 nimetatud muutujate esitamisest. |
| --- | --- | --- |

—

32007 R 0102: komisjoni määrus (EÜ) nr 102/2007, 2. veebruar 2007, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud ning võõrtööliste ja nende otseste järeltulijate olukorda tööturul käsitleva lisaküsimustiku täpsustused aastaks 2008 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 430/2005 (ELT L 28, 3.2.2007, lk 3), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32008 R 0391: komisjoni määrus (EÜ) nr 391/2008, 30. aprill 2008 (ELT L 117, 1.5.2008, lk 15).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artikli 2 sätetest olenemata on Šveits vabastatud lisa veergudes 211/212 ja 215 nimetatud muutujate esitamisest.

| — | 32008 R 0207: komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008, 5. märts 2008, millega võetakse vastu nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 ette nähtud noorte tööturule kaasamist käsitleva lisaküsimustiku täpsustused 2009. aastaks (ELT L 62, 6.3.2008, lk 4.) |
| --- | --- |

—

32008 R 0207: komisjoni määrus (EÜ) nr 207/2008, 5. märts 2008, millega võetakse vastu nõukogu määrusega (EÜ) nr 577/98 ette nähtud noorte tööturule kaasamist käsitleva lisaküsimustiku täpsustused 2009. aastaks (ELT L 62, 6.3.2008, lk 4.)

| — | 32008 R 0365: komisjoni määrus (EÜ) nr 365/2008, 23. aprill 2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012 (ELT L 112, 24.4.2008, lk 22). |
| --- | --- |

—

32008 R 0365: komisjoni määrus (EÜ) nr 365/2008, 23. aprill 2008, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2010, 2011 ja 2012 (ELT L 112, 24.4.2008, lk 22).

| — | 32008 R 0377: komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2008, 25. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes (ELT L 114, 26.4.2008, lk 57), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32009 R 1022: komisjoni määrus (EÜ) nr 1022/2009, 29. oktoober 2009 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 3). |
| --- | --- | --- |

—

32008 R 0377: komisjoni määrus (EÜ) nr 377/2008, 25. aprill 2008, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 (tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses) alates 2009. aastast andmeedastuses kasutatavate koodide, struktuuriliste muutujate kohta andmete kogumiseks kasutatava alavalimi ja vaatluskvartalite kindlaksmääramise suhtes (ELT L 114, 26.4.2008, lk 57), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32009 R 1022: komisjoni määrus (EÜ) nr 1022/2009, 29. oktoober 2009 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 3).

| — | 32009 R 0020: komisjoni määrus (EÜ) nr 20/2009, 13. jaanuar 2009, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töö- ja pereelu kokkusobitamist käsitleva lisaküsimustiku kirjeldus 2010. aastaks (ELT L 9, 14.1.2009, lk 7). |
| --- | --- |

—

32009 R 0020: komisjoni määrus (EÜ) nr 20/2009, 13. jaanuar 2009, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töö- ja pereelu kokkusobitamist käsitleva lisaküsimustiku kirjeldus 2010. aastaks (ELT L 9, 14.1.2009, lk 7).

| — | 32010 R 0220: komisjoni määrus (EL) nr 220/2010, 16. märts 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2013–2015 (ELT L 67, 17.3.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

32010 R 0220: komisjoni määrus (EL) nr 220/2010, 16. märts 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2013–2015 (ELT L 67, 17.3.2010, lk 1).

| — | 32010 R 0317: komisjoni määrus (EL) nr 317/2010, 16. aprill 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse puuetega inimeste tööhõivet käsitleva lisaküsimustiku kirjeldus aastaks 2011 (ELT L 97, 17.4.2010, lk 3). |
| --- | --- |

—

32010 R 0317: komisjoni määrus (EL) nr 317/2010, 16. aprill 2010, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse puuetega inimeste tööhõivet käsitleva lisaküsimustiku kirjeldus aastaks 2011 (ELT L 97, 17.4.2010, lk 3).

| — | 32011 R 0249: komisjoni määrus (EL) nr 249/2011, 14. märts 2011, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töölt pensionile üleminekut käsitlev lisaküsimustik 2012. aastaks (ELT L 67, 15.3.2011, lk 18). |
| --- | --- |

—

32011 R 0249: komisjoni määrus (EL) nr 249/2011, 14. märts 2011, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töölt pensionile üleminekut käsitlev lisaküsimustik 2012. aastaks (ELT L 67, 15.3.2011, lk 18).

| — | 31999 R 0530: nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 31999 R 1726: komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/1999, 27. juuli 1999 (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10); |
| --- | --- | --- | --- |

—

31999 R 0530: nõukogu määrus (EÜ) nr 530/1999, 9. märts 1999, töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta (EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

31999 R 1726: komisjoni määrus (EÜ) nr 1726/1999, 27. juuli 1999 (EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10);

| — | 32005 R 1737: komisjoni määrus (EÜ) nr 1737/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 11); |
| --- | --- |

—

32005 R 1737: komisjoni määrus (EÜ) nr 1737/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 11);

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | töötasude struktuuri ja jaotumise statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 nõutavaid andmeid esimest korda 2010. aastal; |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

töötasude struktuuri ja jaotumise statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 nõutavaid andmeid esimest korda 2010. aastal;

| b) | tööjõukulude taseme ja koosseisu statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 nõutavaid andmeid 2008. aastal üksnes teatavate muutujate kohta ning kõigi muutujate kohta esimest korda 2012. aastal; |
| --- | --- |

b)

tööjõukulude taseme ja koosseisu statistika puhul kogub Šveits kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 nõutavaid andmeid 2008. aastal üksnes teatavate muutujate kohta ning kõigi muutujate kohta esimest korda 2012. aastal;

| c) | 2008. aasta puhul lubatakse Šveitsil:






  — | esitada artikli 6 lõike 1 punktis a nõutav teave ettevõtete põhjal (mitte kohalike üksuste põhjal) riiklikul tasemel, vastavalt NACE Rev. 1.1 klassifikaatorile jagude ja nende koondtasemel, ilma andmeid ettevõtete suuruse järgi jaotamata; |
| --- | --- | --- |

c)

2008. aasta puhul lubatakse Šveitsil:

—

esitada artikli 6 lõike 1 punktis a nõutav teave ettevõtete põhjal (mitte kohalike üksuste põhjal) riiklikul tasemel, vastavalt NACE Rev. 1.1 klassifikaatorile jagude ja nende koondtasemel, ilma andmeid ettevõtete suuruse järgi jaotamata;

| — | edastada tulemused 24 kuu jooksul (mitte 18 kuu jooksul, nagu on sätestatud artiklis 9) alates vaatlusaasta lõpust. |
| --- | --- |

—

edastada tulemused 24 kuu jooksul (mitte 18 kuu jooksul, nagu on sätestatud artiklis 9) alates vaatlusaasta lõpust.

| — | 32000 R 1916: komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2000, 8. september 2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32005 R 1738: komisjoni määrus (EÜ) nr 1738/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 32), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32009 R 1022: komisjoni määrus (EÜ) nr 1022/2009, 29. oktoober 2009 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 3); |
| --- | --- | --- | --- |

—

32000 R 1916: komisjoni määrus (EÜ) nr 1916/2000, 8. september 2000, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 530/1999 (töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta) rakendamine seoses töötasu struktuuri käsitleva informatsiooni määratlemise ja edastamisega (EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32005 R 1738: komisjoni määrus (EÜ) nr 1738/2005, 21. oktoober 2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 32), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32009 R 1022: komisjoni määrus (EÜ) nr 1022/2009, 29. oktoober 2009 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 3);

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32006 R 0698: komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (ELT L 121, 6.5.2006, lk 30), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32009 R 1022: komisjoni määrus (EÜ) nr 1022/2009, 29. oktoober 2009 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 3). |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 0698: komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (ELT L 121, 6.5.2006, lk 30), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32009 R 1022: komisjoni määrus (EÜ) nr 1022/2009, 29. oktoober 2009 (ELT L 283, 30.10.2009, lk 3).

| — | 32003 R 0450: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits koostab ja esitab kvartali tööjõukuluindeksi alates 2015. aasta esimesest kvartalist (vaatlusperioodist). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0450: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 450/2003, 27. veebruar 2003, tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 69, 13.3.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits koostab ja esitab kvartali tööjõukuluindeksi alates 2015. aasta esimesest kvartalist (vaatlusperioodist).

| — | 32003 R 1216: komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 169, 8.7.2003, lk 37), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1216: komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 169, 8.7.2003, lk 37), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32003 R 1177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (ELT L 165, 3.7.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32005 R 1553: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1553/2005, 7. september 2005 (ELT L 255, 30.9.2005, lk 6). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1177: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003, 16. juuni 2003, tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta (ELT L 165, 3.7.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32005 R 1553: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1553/2005, 7. september 2005 (ELT L 255, 30.9.2005, lk 6).

| — | 32003 R 1980: komisjoni määrus (EÜ) nr 1980/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32006 R 0676: komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006 (ELT L 118, 3.5.2006, lk 3). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1980: komisjoni määrus (EÜ) nr 1980/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses mõistete ja ajakohastatud mõistetega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32006 R 0676: komisjoni määrus (EÜ) nr 676/2006, 2. mai 2006 (ELT L 118, 3.5.2006, lk 3).

| — | 32003 R 1981: komisjoni määrus (EÜ) nr 1981/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses välitöö aspektidega ja arvestamise menetlustega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 23). |
| --- | --- |

—

32003 R 1981: komisjoni määrus (EÜ) nr 1981/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses välitöö aspektidega ja arvestamise menetlustega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 23).

| — | 32003 R 1982: komisjoni määrus (EÜ) nr 1982/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses valimi võtmise ja jälgimise eeskirjadega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 29). |
| --- | --- |

—

32003 R 1982: komisjoni määrus (EÜ) nr 1982/2003, 21. oktoober 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses valimi võtmise ja jälgimise eeskirjadega (ELT L 298, 17.11.2003, lk 29).

| — | 32003 R 1983: komisjoni määrus (EÜ) nr 1983/2003, 7. november 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses esmaste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 298, 17.11.2003, lk 34), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1983: komisjoni määrus (EÜ) nr 1983/2003, 7. november 2003, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses esmaste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 298, 17.11.2003, lk 34), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).

| — | 32004 R 0028: komisjoni määrus (EÜ) nr 28/2004, 5. jaanuar 2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses kvaliteedi vahe- ja lõpparuande üksikasjaliku sisuga (ELT L 5, 9.1.2004, lk 42). |
| --- | --- |

—

32004 R 0028: komisjoni määrus (EÜ) nr 28/2004, 5. jaanuar 2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses kvaliteedi vahe- ja lõpparuande üksikasjaliku sisuga (ELT L 5, 9.1.2004, lk 42).

| — | 32006 R 0315: komisjoni määrus (EÜ) nr 315/2006, 22. veebruar 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses elamistingimusi käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 52, 23.2.2006, lk 16). |
| --- | --- |

—

32006 R 0315: komisjoni määrus (EÜ) nr 315/2006, 22. veebruar 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses elamistingimusi käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 52, 23.2.2006, lk 16).

| — | 32007 R 0215: komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2007, 28. veebruar 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses ülemäärast võlgnevust ja majanduslikku tõrjutust käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 62, 1.3.2007, lk 8). |
| --- | --- |

—

32007 R 0215: komisjoni määrus (EÜ) nr 215/2007, 28. veebruar 2007, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses ülemäärast võlgnevust ja majanduslikku tõrjutust käsitleva teiseste sihtmuutujate loeteluga (ELT L 62, 1.3.2007, lk 8).

| — | 32008 R 0362: nõukogu määrus (EÜ) nr 362/2008, 14. aprill 2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga (ELT L 112, 24.4.2008, lk 1). |
| --- | --- |

—

32008 R 0362: nõukogu määrus (EÜ) nr 362/2008, 14. aprill 2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta seoses materiaalset puudust käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2009. aasta loeteluga (ELT L 112, 24.4.2008, lk 1).

| — | 32009 R 0646: komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2009, 23. juuli 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta leibkonnasisest ressursside jagamist käsitlevate 2010. aasta teiseste sihtmuutujate loetelu osas (ELT L 192, 24.7.2009, lk 3). |
| --- | --- |

—

32009 R 0646: komisjoni määrus (EÜ) nr 646/2009, 23. juuli 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta leibkonnasisest ressursside jagamist käsitlevate 2010. aasta teiseste sihtmuutujate loetelu osas (ELT L 192, 24.7.2009, lk 3).

| — | 32010 R 0481: komisjoni määrus (EL) nr 481/2010, 1. juuni 2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta ebasoodsate asjaolude põlvkondadevahelist edasikandumist käsitlevate 2011. aasta teiseste sihtmuutujate loetelu osas (ELT L 135, 2.6.2010, lk 38). |
| --- | --- |

—

32010 R 0481: komisjoni määrus (EL) nr 481/2010, 1. juuni 2010, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) rakendamise kohta ebasoodsate asjaolude põlvkondadevahelist edasikandumist käsitlevate 2011. aasta teiseste sihtmuutujate loetelu osas (ELT L 135, 2.6.2010, lk 38).

| — | 32010 R 1157: komisjoni määrus (EL) nr 1157/2010, 9. detsember 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) seoses majutustingimusi käsitleva teiseste sihtmuutujate 2012. aasta loeteluga (ELT L 326, 10.12.2010, lk 3). |
| --- | --- |

—

32010 R 1157: komisjoni määrus (EL) nr 1157/2010, 9. detsember 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta) seoses majutustingimusi käsitleva teiseste sihtmuutujate 2012. aasta loeteluga (ELT L 326, 10.12.2010, lk 3).

| — | 32012 R 0062: komisjoni määrus (EL) nr 62/2012, 24. jaanuar 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU–SILC) kohta) seoses heaolu käsitleva teiseste sihtmuutujate 2013. aasta loeteluga (ELT L 22, 25.1.2012, lk 9). |
| --- | --- |

—

32012 R 0062: komisjoni määrus (EL) nr 62/2012, 24. jaanuar 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1177/2003 (tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU–SILC) kohta) seoses heaolu käsitleva teiseste sihtmuutujate 2013. aasta loeteluga (ELT L 22, 25.1.2012, lk 9).

| — | 32007 R 0862: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 862/2007, 11. juuli 2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta (ELT L 199, 31.7.2007, lk 23). |
| --- | --- |

—

32007 R 0862: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 862/2007, 11. juuli 2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 311/76 võõrtöötajaid käsitleva statistika koostamise kohta (ELT L 199, 31.7.2007, lk 23).

| — | 32010 R 0216: komisjoni määrus (EL) nr 216/2010, 15. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) seoses elamisloa andmise põhjuste kategooriate määratlustega (ELT L 66, 16.3.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

32010 R 0216: komisjoni määrus (EL) nr 216/2010, 15. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) seoses elamisloa andmise põhjuste kategooriate määratlustega (ELT L 66, 16.3.2010, lk 1).

| — | 32010 R 0351: komisjoni määrus (EL) nr 351/2010, 23. aprill 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) sünniriigi rühmade, eelmise või järgmise alalise elukohariigi rühmade ja kodakondsuse rühmade kategooriate määratlemise osas (ELT L 104, 24.4.2010, lk 37).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmise kohandusega.
  Lisas esitatud andmeühikute 1.2 (sünniriigi rühmad), 1.3 (eelmise alalise elukohariigi rühmad) ja 1.4 (järgmise alalise elukohariigi rühmad) suhtes kohaldatav esimene vaatlusaasta Šveitsi jaoks on 2011. |
| --- | --- |

—

32010 R 0351: komisjoni määrus (EL) nr 351/2010, 23. aprill 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) sünniriigi rühmade, eelmise või järgmise alalise elukohariigi rühmade ja kodakondsuse rühmade kategooriate määratlemise osas (ELT L 104, 24.4.2010, lk 37).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmise kohandusega.

Lisas esitatud andmeühikute 1.2 (sünniriigi rühmad), 1.3 (eelmise alalise elukohariigi rühmad) ja 1.4 (järgmise alalise elukohariigi rühmad) suhtes kohaldatav esimene vaatlusaasta Šveitsi jaoks on 2011.

| — | 32008 R 0453: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta (ELT L 145, 4.6.2008, lk 234). |
| --- | --- |

—

32008 R 0453: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2008, 23. aprill 2008, ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta (ELT L 145, 4.6.2008, lk 234).

| — | 32008 R 1062: komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2008, 28. oktoober 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) sesoonse korrigeerimise menetluste ja kvaliteediaruannete osas (ELT L 285, 29.10.2008, lk 3). |
| --- | --- |

—

32008 R 1062: komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2008, 28. oktoober 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) sesoonse korrigeerimise menetluste ja kvaliteediaruannete osas (ELT L 285, 29.10.2008, lk 3).

| — | 32009 R 0019: komisjoni määrus (EÜ) nr 19/2009, 13. jaanuar 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) vaba ametikoha, andmete kogumise võrdluskuupäevade, andmete edastamisele esitatavate nõuete ja otstarbekusuuringute määratlemise osas (ELT L 9, 14.1.2009, lk 3). |
| --- | --- |

—

32009 R 0019: komisjoni määrus (EÜ) nr 19/2009, 13. jaanuar 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 453/2008 (ühenduse vabade ametikohtade kvartalistatistika kohta) vaba ametikoha, andmete kogumise võrdluskuupäevade, andmete edastamisele esitatavate nõuete ja otstarbekusuuringute määratlemise osas (ELT L 9, 14.1.2009, lk 3).

Õigusaktid, mida lepinguosalised arvesse võtavad

Lepinguosalised võtavad arvesse järgmisi soovitusi, mis ei ole siduvad:

| — | 32009 H 0824: komisjoni soovitus 2009/824/EÜ, 29. oktoober 2009, ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-08) kasutamise kohta (ELT L 292, 10.11.2009, lk 31). |
| --- | --- |

—

32009 H 0824: komisjoni soovitus 2009/824/EÜ, 29. oktoober 2009, ametialade rahvusvahelise standardklassifikaatori (ISCO-08) kasutamise kohta (ELT L 292, 10.11.2009, lk 31).

MAJANDUSSTATISTIKA

| — | 31995 R 2494: nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).
  Šveitsi puhul kohaldatakse kõnealust määrust tarbijahinnaindeksite ühtlustamiseks rahvusvahelise võrdluse eesmärgil.
  See ei ole asjakohane harmoneeritud tarbijahinnaindeksi arvutamisel konkreetselt majandus- ja rahaliidu tarbeks.
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses;






  a) | artikli 2 punkti c, samuti artikli 8 lõikes 1 ja artiklis 11 esinevaid viiteid rahaliidu tarbijahinnaindeksile ei kohaldata; |
| --- | --- | --- |

—

31995 R 2494: nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).

Šveitsi puhul kohaldatakse kõnealust määrust tarbijahinnaindeksite ühtlustamiseks rahvusvahelise võrdluse eesmärgil.

See ei ole asjakohane harmoneeritud tarbijahinnaindeksi arvutamisel konkreetselt majandus- ja rahaliidu tarbeks.

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses;

a)

artikli 2 punkti c, samuti artikli 8 lõikes 1 ja artiklis 11 esinevaid viiteid rahaliidu tarbijahinnaindeksile ei kohaldata;

| b) | artikli 5 lõike 1 punkti a ei kohaldata; |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõike 1 punkti a ei kohaldata;

| c) | artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata;

| d) | artikli 5 lõikes 3 nimetatud Euroopa Rahainstituudiga nõupidamise kohustust ei kohaldata. |
| --- | --- |

d)

artikli 5 lõikes 3 nimetatud Euroopa Rahainstituudiga nõupidamise kohustust ei kohaldata.

| — | 31996 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/96, 9. september 1996, tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta (EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 31998 R 1687: nõukogu määrus (EÜ) nr 1687/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 12); |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/96, 9. september 1996, tarbijahindade harmoneeritud indekseid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 esialgsete rakendusmeetmete kohta (EÜT L 229, 10.9.1996, lk 3), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

31998 R 1687: nõukogu määrus (EÜ) nr 1687/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 12);

| — | 31998 R 1688: nõukogu määrus (EÜ) nr 1688/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 23); |
| --- | --- |

—

31998 R 1688: nõukogu määrus (EÜ) nr 1688/98, 20. juuli 1998 (EÜT L 214, 31.7.1998, lk 23);

| — | 32007 R 1334: komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2007, 14. november 2007 (ELT L 296, 15.11.2007, lk 22). |
| --- | --- |

—

32007 R 1334: komisjoni määrus (EÜ) nr 1334/2007, 14. november 2007 (ELT L 296, 15.11.2007, lk 22).

| — | 31996 R 2214: komisjoni määrus (EÜ) nr 2214/96, 20. november 1996, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta: THHI osaindeksite edastamine ja levitamine (EÜT L 296, 21.11.1996, lk 8), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9); |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 2214: komisjoni määrus (EÜ) nr 2214/96, 20. november 1996, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta: THHI osaindeksite edastamine ja levitamine (EÜT L 296, 21.11.1996, lk 8), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9);

| — | 31999 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 214, 13.8.1999, lk 1); |
| --- | --- |

—

31999 R 1749: komisjoni määrus (EÜ) nr 1749/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 214, 13.8.1999, lk 1);

| — | 32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46); |
| --- | --- |

—

32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46);

| — | 32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9). |
| --- | --- |

—

32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9).

| — | 31998 R 2646: komisjoni määrus (EÜ) nr 2646/98, 9. detsember 1998, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksi hinnaloendite käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 335, 10.12.1998, lk 30). |
| --- | --- |

—

31998 R 2646: komisjoni määrus (EÜ) nr 2646/98, 9. detsember 1998, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksi hinnaloendite käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 335, 10.12.1998, lk 30).

| — | 31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksis kindlustuse käsitlemise miinimumstandardite osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9). |
| --- | --- |

—

31999 R 1617: komisjoni määrus (EÜ) nr 1617/1999, 23. juuli 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tarbijahindade harmoneeritud indeksis kindlustuse käsitlemise miinimumstandardite osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 192, 24.7.1999, lk 9).

| — | 31999 R 2166: nõukogu määrus (EÜ) nr 2166/1999, 8. oktoober 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitsesektori toodete tarbijahindade harmoneeritud indeksis käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 266, 14.10.1999, lk 1). |
| --- | --- |

—

31999 R 2166: nõukogu määrus (EÜ) nr 2166/1999, 8. oktoober 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 2494/95 rakendamiseks tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitsesektori toodete tarbijahindade harmoneeritud indeksis käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 266, 14.10.1999, lk 1).

| — | 32000 R 2601: komisjoni määrus (EÜ) nr 2601/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ostuhindade tarbijahindade harmoneeritud indeksisse kandmise ajastamise kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 14). |
| --- | --- |

—

32000 R 2601: komisjoni määrus (EÜ) nr 2601/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ostuhindade tarbijahindade harmoneeritud indeksisse kandmise ajastamise kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 14).

| — | 32000 R 2602: komisjoni määrus (EÜ) nr 2602/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis hinnaalanduste käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49). |
| --- | --- | --- |

—

32000 R 2602: komisjoni määrus (EÜ) nr 2602/2000, 17. november 2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis hinnaalanduste käsitlemise miinimumstandardite kohta (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 16), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49).

| — | 32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis protsendina tehingu väärtusest väljendatud teenustasude käsitlemise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46). |
| --- | --- |

—

32001 R 1920: komisjoni määrus (EÜ) nr 1920/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksis protsendina tehingu väärtusest väljendatud teenustasude käsitlemise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 46).

| — | 32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksi läbivaatamise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2602/2000 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49). |
| --- | --- |

—

32001 R 1921: komisjoni määrus (EÜ) nr 1921/2001, 28. september 2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksi läbivaatamise miinimumstandardite kohta ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2602/2000 (EÜT L 261, 29.9.2001, lk 49).

| — | 32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9). |
| --- | --- |

—

32005 R 1708: komisjoni määrus (EÜ) nr 1708/2005, 19. oktoober 2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (ELT L 274, 20.10.2005, lk 9).

| — | 32006 R 0701: nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga (ELT L 122, 9.5.2006, lk 3). |
| --- | --- |

—

32006 R 0701: nõukogu määrus (EÜ) nr 701/2006, 25. aprill 2006, millega sätestatakse määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tarbijahindade harmoneeritud indeksi jaoks hindade kogumise perioodiga (ELT L 122, 9.5.2006, lk 3).

| — | 32009 R 0330: komisjoni määrus (EÜ) nr 330/2009, 22. aprill 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahinna harmoneeritud indeksites (THHI) hooajatoodete käsitlemise miinimumstandardite kohta (ELT L 103, 23.4.2009, lk 6). |
| --- | --- |

—

32009 R 0330: komisjoni määrus (EÜ) nr 330/2009, 22. aprill 2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahinna harmoneeritud indeksites (THHI) hooajatoodete käsitlemise miinimumstandardite kohta (ELT L 103, 23.4.2009, lk 6).

| — | 32010 R 1114: komisjoni määrus (EL) nr 1114/2010, 1. detsember 2010, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHIde) kaalude kvaliteedi miinimumstandardite kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2454/97 (ELT L 316, 2.12.2010, lk 4). |
| --- | --- |

—

32010 R 1114: komisjoni määrus (EL) nr 1114/2010, 1. detsember 2010, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tarbijahindade harmoneeritud indeksite (THHIde) kaalude kvaliteedi miinimumstandardite kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2454/97 (ELT L 316, 2.12.2010, lk 4).

| — | 32007 R 1445: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad (ELT L 336, 20.12.2007, lk 1). |
| --- | --- |

—

32007 R 1445: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1445/2007, 11. detsember 2007, millega kehtestatakse ostujõu pariteetide alusandmete esitamise ning nende arvutamise ja levitamise ühiseeskirjad (ELT L 336, 20.12.2007, lk 1).

| — | 32011 R 0193: komisjoni määrus (EL) nr 193/2011, 28. veebruar 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1445/2007 ostujõu pariteetidega seotud kvaliteedikontrolli süsteemi osas (ELT L 56, 1.3.2011, lk 1). |
| --- | --- |

—

32011 R 0193: komisjoni määrus (EL) nr 193/2011, 28. veebruar 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1445/2007 ostujõu pariteetidega seotud kvaliteedikontrolli süsteemi osas (ELT L 56, 1.3.2011, lk 1).

| — | 31996 R 2223: nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 31998 R 0448: nõukogu määrus (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L 58, 27.2.1998, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 2223: nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

31998 R 0448: nõukogu määrus (EÜ) nr 448/98, 16. veebruar 1998 (EÜT L 58, 27.2.1998, lk 1);

| — | 32000 R 1500: komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2000, 10. juuli 2000 (EÜT L 172, 12.7.2000, lk 3); |
| --- | --- |

—

32000 R 1500: komisjoni määrus (EÜ) nr 1500/2000, 10. juuli 2000 (EÜT L 172, 12.7.2000, lk 3);

| — | 32000 R 2516: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2516/2000, 7. november 2000 (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 1); |
| --- | --- |

—

32000 R 2516: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2516/2000, 7. november 2000 (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 1);

| — | 32001 R 0995: komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2001, 22. mai 2001 (EÜT L 139, 23.5.2001, lk 3); |
| --- | --- |

—

32001 R 0995: komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2001, 22. mai 2001 (EÜT L 139, 23.5.2001, lk 3);

| — | 32001 R 2558: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2558/2001, 3. detsember 2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1); |
| --- | --- |

—

32001 R 2558: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2558/2001, 3. detsember 2001 (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 1);

| — | 32002 R 0113: komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2002, 23. jaanuar 2002 (EÜT L 21, 24.1.2002, lk 3); |
| --- | --- |

—

32002 R 0113: komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2002, 23. jaanuar 2002 (EÜT L 21, 24.1.2002, lk 3);

| — | 32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002 (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 1); |
| --- | --- |

—

32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002 (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 1);

| — | 32003 R 1267: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/2003, 16. juuni 2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1); |
| --- | --- |

—

32003 R 1267: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/2003, 16. juuni 2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1);

| — | 32007 R 1392: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1392/2007, 13. november 2007 (ELT L 324, 10.12.2007, lk 1); |
| --- | --- |

—

32007 R 1392: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1392/2007, 13. november 2007 (ELT L 324, 10.12.2007, lk 1);

| — | 32009 R 0400: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 400/2009, 23. aprill 2009 (ELT L 126, 21.5.2009, lk 11); |
| --- | --- |

—

32009 R 0400: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 400/2009, 23. aprill 2009 (ELT L 126, 21.5.2009, lk 11);

| — | 32010 R 0715: komisjoni määrus (EL) nr 715/2010, 10. august 2010 (ELT L 210, 11.8.2010, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits võib koguda andmeid institutsiooniliste üksuste kaupa, kui kõnealuse määruse sätetes viidatakse tööstusele; |
| --- | --- | --- |

—

32010 R 0715: komisjoni määrus (EL) nr 715/2010, 10. august 2010 (ELT L 210, 11.8.2010, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits võib koguda andmeid institutsiooniliste üksuste kaupa, kui kõnealuse määruse sätetes viidatakse tööstusele;

| b) | Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust; |
| --- | --- |

b)

Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses määruses nõutavat andmete piirkondlikku jaotust;

| c) | Šveitsi jaoks ei ole siduv kõnealuse määrusega nõutav teenuste ekspordi ja impordi jaotus ELi ja kolmandate riikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

Šveitsi jaoks ei ole siduv kõnealuse määrusega nõutav teenuste ekspordi ja impordi jaotus ELi ja kolmandate riikide kaupa;

| d) | B lisa jaos „Erandid liikmesriikide kaupa” lisatakse punkti 27 „ÜHENDKUNINGRIIK” järele järgmine tekst:
  „28.   ŠVEITS
  28.1.   Tabelitega seotud erandid









  Tabeli nr | Muutuja/üksus | Erand | Erandiga hõlmatav ajavahemik | Esimene edastus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kõik | Ei edastata | 1980–1989 | 1998 |
| Tööhõive | Puudub eristus töötajate / füüsilisest isikust ettevõtjate vahel | Kõik | |
| Töötajate hüvitised | Jaotus D.1 ainult aasta andmete kohta T + 9 kuu järel | Kõik | |
| 3 | Kõik | Ei edastata | 1980–1989 | 1998 |
| Jaotus A21 | 1990–1997 | |
| Jaotus A64 osalise agregeerimisega | Alates 1998. aastast | |
| Tööhõive | Puudub eristus töötajate / füüsilisest isikust ettevõtjate vahel | Kõik | |
| 5 | COICOP | Ei edastata | 1980–1989 | 1998 |
| 6–7 | Kõik | Ei edastata | 1995–1999 | 2005 |
| Edastus T + 11 kuu järel (kodumajapidamissektor) ja T + 21 kuu järel (muud sektorid) | 2000–2014 | |
| Edastus T + 9 kuu järel (kodumajapidamissektor) ja T + 11 kuu järel (muud sektorid) | Alates 2015. aastast | 2016 |
| F.51, F.7 | Ei jaotata | Kõik | |
| 8 | Kõik | Edastus T + 18 kuu järel | 1990–2014 | |
| Edastus T + 9 kuu järel | Alates 2015. aastast | 2016 |
| 10 | Kõik | Ei edastata | Kõik | |
| 11 | COFOG | Ei edastata | 1995–2004 | 2008 |
| 12–13, 15–26 | Kõik | Ei edastata | Kõik” | |

d)

B lisa jaos „Erandid liikmesriikide kaupa” lisatakse punkti 27 „ÜHENDKUNINGRIIK” järele järgmine tekst:

„28.   ŠVEITS

28.1.   Tabelitega seotud erandid

Tabeli nr

Muutuja/üksus

Erand

Erandiga hõlmatav ajavahemik

Esimene edastus

1

Kõik

Ei edastata

1980–1989

1998

Tööhõive

Puudub eristus töötajate / füüsilisest isikust ettevõtjate vahel

Kõik

Töötajate hüvitised

Jaotus D.1 ainult aasta andmete kohta T + 9 kuu järel

Kõik

3

Kõik

Ei edastata

1980–1989

1998

Jaotus A21

1990–1997

Jaotus A64 osalise agregeerimisega

Alates 1998. aastast

Tööhõive

Puudub eristus töötajate / füüsilisest isikust ettevõtjate vahel

Kõik

5

COICOP

Ei edastata

1980–1989

1998

6–7

Kõik

Ei edastata

1995–1999

2005

Edastus T + 11 kuu järel (kodumajapidamissektor) ja T + 21 kuu järel (muud sektorid)

2000–2014

Edastus T + 9 kuu järel (kodumajapidamissektor) ja T + 11 kuu järel (muud sektorid)

Alates 2015. aastast

2016

F.51, F.7

Ei jaotata

Kõik

8

Kõik

Edastus T + 18 kuu järel

1990–2014

Edastus T + 9 kuu järel

Alates 2015. aastast

2016

10

Kõik

Ei edastata

Kõik

11

COFOG

Ei edastata

1995–2004

2008

12–13, 15–26

Kõik

Ei edastata

Kõik”

| — | 31997 D 0178: komisjoni otsus 97/178/EÜ, Euratom, 10. veebruar 1997, millega määratletakse menetlused üleminekuks Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemilt (ESA teine väljaanne) Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (ESA 95) (EÜT L 75, 15.3.1997, lk 44). |
| --- | --- |

—

31997 D 0178: komisjoni otsus 97/178/EÜ, Euratom, 10. veebruar 1997, millega määratletakse menetlused üleminekuks Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemilt (ESA teine väljaanne) Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemile (ESA 95) (EÜT L 75, 15.3.1997, lk 44).

| — | 31998 D 0715: komisjoni otsus 98/715/EÜ, 30. november 1998, milles selgitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) lisa A seoses hindade ja mahtude mõõtmise põhimõtetega (EÜT L 340, 16.12.1998, lk 33).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:.
  artiklit 3 („Meetodite liigitamine toodete kaupa”) Šveitsi suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

31998 D 0715: komisjoni otsus 98/715/EÜ, 30. november 1998, milles selgitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) lisa A seoses hindade ja mahtude mõõtmise põhimõtetega (EÜT L 340, 16.12.1998, lk 33).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:.

artiklit 3 („Meetodite liigitamine toodete kaupa”) Šveitsi suhtes ei kohaldata.

| — | 32002 D 0990: komisjoni otsus 2002/990/EÜ, 17. detsember 2002, milles selgitatakse täpsemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 lisa A seoses hindade ja mahtude mõõtmise põhimõtetega rahvamajanduse arvepidamises (EÜT L 347, 20.12.2002, lk 42).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  artiklit 2 („Meetodite liigitamine toodete kaupa”) Šveitsi suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

—

32002 D 0990: komisjoni otsus 2002/990/EÜ, 17. detsember 2002, milles selgitatakse täpsemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 lisa A seoses hindade ja mahtude mõõtmise põhimõtetega rahvamajanduse arvepidamises (EÜT L 347, 20.12.2002, lk 42).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

artiklit 2 („Meetodite liigitamine toodete kaupa”) Šveitsi suhtes ei kohaldata.

| — | 32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 448/98, millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 11). |
| --- | --- |

—

32002 R 1889: komisjoni määrus (EÜ) nr 1889/2002, 23. oktoober 2002, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 448/98, millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas (EÜT L 286, 24.10.2002, lk 11).

| — | 32003 R 1287: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1). |
| --- | --- |

—

32003 R 1287: nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, 15. juuli 2003, rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus) (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).

| — | 32005 R 0116: komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005, 26. jaanuar 2005, mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul käibemaksu tagasimaksmiste käsitluse kohta nõukogu direktiivi (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta) kohaldamisel (ELT L 24, 27.1.2005, lk 6). |
| --- | --- |

—

32005 R 0116: komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 116/2005, 26. jaanuar 2005, mittemaksukohustuslastele ja maksukohustuslastele nende käibemaksust vabastatud tegevuse puhul käibemaksu tagasimaksmiste käsitluse kohta nõukogu direktiivi (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvutamise ühtlustamise kohta) kohaldamisel (ELT L 24, 27.1.2005, lk 6).

| — | 32005 R 1722: komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005, 20. oktoober 2005, eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks (ELT L 276, 21.10.2005, lk 5). |
| --- | --- |

—

32005 R 1722: komisjoni määrus (EÜ) nr 1722/2005, 20. oktoober 2005, eluasemeteenuste hindamise põhimõtete kohta, nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 (rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades) kohaldamiseks (ELT L 276, 21.10.2005, lk 5).

| — | 32000 R 0264: komisjoni määrus (EÜ) nr 264/2000, 3. veebruar 2000, nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M; |
| --- | --- | --- |

—

32000 R 0264: komisjoni määrus (EÜ) nr 264/2000, 3. veebruar 2000, nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M;

| b) | Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612; |
| --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612;

| c) | Šveits on vabastatud kapitalisiirde (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N; |
| --- | --- |

c)

Šveits on vabastatud kapitalisiirde (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N;

| d) | esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t12 (detsembri lõpp) 2012. aasta kolmanda kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist. |
| --- | --- |

d)

esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t12 (detsembri lõpp) 2012. aasta kolmanda kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist.

| — | 32002 R 1221: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2002, 10. juuni 2002, valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M; |
| --- | --- | --- |

—

32002 R 1221: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2002, 10. juuni 2002, valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse tabelite 25.1 ja 25.2 sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits on vabastatud sotsiaaltoetuste (D.60) jaotamisest kategooriatesse D.62 ja D.631M;

| b) | Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612; |
| --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud sotsiaalmaksete (D.61) jaotamisest kategooriatesse D.611 ja D.612;

| c) | Šveits on vabastatud kapitalisiirde (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N; |
| --- | --- |

c)

Šveits on vabastatud kapitalisiirde (D.9) jaotamisest kategooriatesse D.91 ja D.9N;

| d) | esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t12 (detsembri lõpp) 2012. aasta kolmanda kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist. |
| --- | --- |

d)

esimesed andmed edastatakse 2012. aastal + t12 (detsembri lõpp) 2012. aasta kolmanda kvartali kohta ning tagasiulatuvalt alates 1999. aasta 1. kvartalist.

| — | 32005 R 0184: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005, lk 23), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32006 R 0602: komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2006, 18. aprill 2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10); |
| --- | --- | --- |

—

32005 R 0184: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005, 12. jaanuar 2005, ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005, lk 23), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32006 R 0602: komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2006, 18. aprill 2006 (ELT L 106, 19.4.2006, lk 10);

| — | 32009 R 0707: komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2009, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 3).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits on vabastatud järgmiste andmete esitamisest:






  — | tabel 1 (euronäitajad): kogu tabel; |
| --- | --- | --- | --- |

—

32009 R 0707: komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2009, 5. august 2009 (ELT L 204, 6.8.2009, lk 3).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits on vabastatud järgmiste andmete esitamisest:

—

tabel 1 (euronäitajad): kogu tabel;

| — | tabel 2 (maksebilanss kvartalite kaupa): portfelliinvesteeringute jaotus riigiti; |
| --- | --- |

—

tabel 2 (maksebilanss kvartalite kaupa): portfelliinvesteeringute jaotus riigiti;

| — | tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 3 ja valitsemisteenuste alajaotus; |
| --- | --- |

—

tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 3 ja valitsemisteenuste alajaotus;

| — | tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21) ja tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): NOGA majandustegevuse haru, kolmekohalise numberkoodi tasemel; |
| --- | --- |

—

tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21) ja tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): NOGA majandustegevuse haru, kolmekohalise numberkoodi tasemel;

| b) | Šveits on vabastatud järgmiste andmete esitamisest kuni 2014. aasta lõpuni:






  — | tabel 2 (maksebilanss kvartalite kaupa): muu maksebilanss kui portfelliinvesteeringud; |
| --- | --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud järgmiste andmete esitamisest kuni 2014. aasta lõpuni:

—

tabel 2 (maksebilanss kvartalite kaupa): muu maksebilanss kui portfelliinvesteeringud;

| — | tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 2; |
| --- | --- |

—

tabel 3 (rahvusvaheline teenuskaubandus): teenused tervikuna, geograafilise jaotuse tase 2;

| — | tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 9): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3; |
| --- | --- |

—

tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 9): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3;

| — | tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3 ning NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasemel; |
| --- | --- |

—

tabel 4 (otseinvesteeringute vood T + 21): otseinvesteeringud välismaal kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis: geograafilise jaotuse tase 3 ning NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasemel;

| — | tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): välismaiste otseinvesteeringute varad kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis, kohustused kokku, geograafilise jaotuse tase 3 ja NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasandil. |
| --- | --- |

—

tabel 5 (otseinvesteeringute varud T + 21): välismaiste otseinvesteeringute varad kokku: geograafilise jaotuse tase 3 ja otseinvesteeringud koostavas riigis, kohustused kokku, geograafilise jaotuse tase 3 ja NOGA majandustegevuse haru, kahekohalise numberkoodi tasandil.

| — | 32006 R 0601: komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2006, 18. aprill 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga (ELT L 106, 19.4.2006, lk 7).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits on vabastatud andmete edastamise vormi ja korraga seotud menetluse rakendamisest kuni 2014. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

—

32006 R 0601: komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2006, 18. aprill 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 seoses andmete edastamise vormi ja korraga (ELT L 106, 19.4.2006, lk 7).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud andmete edastamise vormi ja korraga seotud menetluse rakendamisest kuni 2014. aasta lõpuni.

| — | 32008 R 1055: komisjoni määrus (EÜ) nr 1055/2008, 27. oktoober 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 maksebilansistatistika kvaliteedinõuete ja kvaliteediaruannete osas (ELT L 283, 28.10.2008, lk 3), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32010 R 1227: komisjoni määrus (EL) nr 1227/2010, 20. detsember 2010 (ELT L 336, 21.12.2010, lk 15).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits on vabastatud kvaliteediaruande esitamisest kuni 2014. aasta lõpuni. |
| --- | --- | --- |

—

32008 R 1055: komisjoni määrus (EÜ) nr 1055/2008, 27. oktoober 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 maksebilansistatistika kvaliteedinõuete ja kvaliteediaruannete osas (ELT L 283, 28.10.2008, lk 3), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32010 R 1227: komisjoni määrus (EL) nr 1227/2010, 20. detsember 2010 (ELT L 336, 21.12.2010, lk 15).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits on vabastatud kvaliteediaruande esitamisest kuni 2014. aasta lõpuni.

NOMENKLATUURID

| — | 31990 R 3037: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 31993 R 0761: komisjoni määrus (EMÜ) nr 761/93, 24. märts 1993 (EÜT L 83, 3.4.1993, lk 1); |
| --- | --- | --- |

—

31990 R 3037: nõukogu määrus (EMÜ) nr 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

31993 R 0761: komisjoni määrus (EMÜ) nr 761/93, 24. märts 1993 (EÜT L 83, 3.4.1993, lk 1);

| — | 32002 R 0029: komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2002, 19. detsember 2001 (EÜT L 6, 10.1.2002, lk 3); |
| --- | --- |

—

32002 R 0029: komisjoni määrus (EÜ) nr 29/2002, 19. detsember 2001 (EÜT L 6, 10.1.2002, lk 3);

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

| — | 31993 R 0696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 1 94 N: akt Norra Kuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21, kohandatud EÜT-s L 1, 1.1.1995, lk 1). |
| --- | --- | --- |

—

31993 R 0696: nõukogu määrus (EMÜ) nr 696/93, 15. märts 1993, statistiliste üksuste kohta ühenduse tootmissüsteemi vaatlemiseks ja analüüsimiseks (EÜT L 76, 30.3.1993, lk 1), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

1 94 N: akt Norra Kuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemistingimuste ning Euroopa Liidu asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21, kohandatud EÜT-s L 1, 1.1.1995, lk 1).

| — | 32003 R 1059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32008 R 0011: komisjoni määrus (EÜ) nr 11/2008, 8. jaanuar 2008 (ELT L 5, 9.1.2008, lk 13); |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, 26. mai 2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32008 R 0011: komisjoni määrus (EÜ) nr 11/2008, 8. jaanuar 2008 (ELT L 5, 9.1.2008, lk 13);

| — | 32008 R 0176: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 176/2008, 8. veebruar 2008 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 1); |
| --- | --- |

—

32008 R 0176: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 176/2008, 8. veebruar 2008 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 1);

| — | 32011 R 0031: komisjoni määrus (EL) nr 31/2011, 17. jaanuar 2011 (ELT L 13, 18.1.2011, lk 3). |
| --- | --- |

—

32011 R 0031: komisjoni määrus (EL) nr 31/2011, 17. jaanuar 2011 (ELT L 13, 18.1.2011, lk 3).

| — | 32008 R 0451: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (ELT L 145, 4.6.2008, lk 65). |
| --- | --- |

—

32008 R 0451: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 451/2008, 23. aprill 2008, millega kehtestatakse uus tegevusaladel põhinev toodete statistiline klassifikaator (CPA) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93 (ELT L 145, 4.6.2008, lk 65).

PÕLLUMAJANDUSSTATISTIKA

| — | 31996 L 0016: nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32003 L 0107: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/107/EÜ, 5. detsember 2003 (ELT L 7, 13.1.2004, lk 40).
  Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses direktiivis nõutavat andmete piirkondlikku jaotust. |
| --- | --- | --- |

—

31996 L 0016: nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32003 L 0107: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/107/EÜ, 5. detsember 2003 (ELT L 7, 13.1.2004, lk 40).

Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:

Šveits ei ole kohustatud järgima kõnealuses direktiivis nõutavat andmete piirkondlikku jaotust.

| — | 31997 D 0080: komisjoni otsus 97/80/EÜ, 18. detsember 1996, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 31998 D 0582: nõukogu otsus 98/582/EÜ, 6. oktoober 1998 (EÜT L 281, 17.10.1998, lk 36); |
| --- | --- | --- |

—

31997 D 0080: komisjoni otsus 97/80/EÜ, 18. detsember 1996, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ (piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta) rakendussätted (EÜT L 24, 25.1.1997, lk 26), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

31998 D 0582: nõukogu otsus 98/582/EÜ, 6. oktoober 1998 (EÜT L 281, 17.10.1998, lk 36);

| — | 32005 D 0288: komisjoni otsus 2005/288/EÜ, 18. märts 2005 (ELT L 88, 7.4.2005, lk 10); |
| --- | --- |

—

32005 D 0288: komisjoni otsus 2005/288/EÜ, 18. märts 2005 (ELT L 88, 7.4.2005, lk 10);

| — | 32011 D 0142: komisjoni otsus 2011/142/EL, 3. märts 2011 (ELT L 59, 4.3.2011, lk 66).
  Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveits ei ole kohustatud järgima andmete piirkondlikku jaotust, nagu on nõutud I lisa 1. tabelis: lehmapiima aastatoodang. |
| --- | --- |

—

32011 D 0142: komisjoni otsus 2011/142/EL, 3. märts 2011 (ELT L 59, 4.3.2011, lk 66).

Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmises kohanduses:

Šveits ei ole kohustatud järgima andmete piirkondlikku jaotust, nagu on nõutud I lisa 1. tabelis: lehmapiima aastatoodang.

| — | 32004 R 0138: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 138/2004, 5. detsember 2003, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 32005 R 0306: komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2005, 24. veebruar 2005 (ELT L 52, 25.2.2005, lk 9); |
| --- | --- | --- |

—

32004 R 0138: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 138/2004, 5. detsember 2003, põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1), mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

32005 R 0306: komisjoni määrus (EÜ) nr 306/2005, 24. veebruar 2005 (ELT L 52, 25.2.2005, lk 9);

| — | 32006 R 0909: komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2006, 20. juuni 2006 (ELT L 168, 21.6.2006, lk 14); |
| --- | --- |

—

32006 R 0909: komisjoni määrus (EÜ) nr 909/2006, 20. juuni 2006 (ELT L 168, 21.6.2006, lk 14);

| — | 32008 R 0212: komisjoni määrus (EÜ) nr 212/2008, 7. märts 2008 (ELT L 65, 8.3.2008, lk 5). |
| --- | --- |

—

32008 R 0212: komisjoni määrus (EÜ) nr 212/2008, 7. märts 2008 (ELT L 65, 8.3.2008, lk 5).

| — | 32008 R 1166: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  Šveitsi suhtes ei kohaldata kõnealuse määruse III lisa VII punkti. |
| --- | --- |

—

32008 R 1166: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

Šveitsi suhtes ei kohaldata kõnealuse määruse III lisa VII punkti.

| — | 32008 R 1242: komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2008, 8. detsember 2008, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (ELT L 335, 13.12.2008, lk 3), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32009 R 0867: komisjoni määrus (EÜ) nr 867/2009, 21. september 2009 (ELT L 248, 22.9.2009, lk 17). |
| --- | --- | --- |

—

32008 R 1242: komisjoni määrus (EÜ) nr 1242/2008, 8. detsember 2008, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (ELT L 335, 13.12.2008, lk 3), mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32009 R 0867: komisjoni määrus (EÜ) nr 867/2009, 21. september 2009 (ELT L 248, 22.9.2009, lk 17).

| — | 32009 R 1200: komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2009, 30. november 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, loomühikute koefitsientide ja karakteristikute määratluste osas (ELT L 329, 15.12.2009, lk 1). |
| --- | --- |

—

32009 R 1200: komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2009, 30. november 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, loomühikute koefitsientide ja karakteristikute määratluste osas (ELT L 329, 15.12.2009, lk 1).

| — | 32008 R 1165: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/2008, 19. november 2008, elusloomade ja liha statistika kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ (ELT L 321, 1.12.2008, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:






  a) | Šveits ei ole kohustatud järgima järgmisi kõnealuse määruse II lisas nõutavaid üksikasjalikke elusloomade statistika kategooriaid:






  — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul; |
| --- | --- | --- | --- |

—

32008 R 1165: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/2008, 19. november 2008, elusloomade ja liha statistika kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ (ELT L 321, 1.12.2008, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

a)

Šveits ei ole kohustatud järgima järgmisi kõnealuse määruse II lisas nõutavaid üksikasjalikke elusloomade statistika kategooriaid:

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapaloomade kohta vanemate kui üheaastaste, kuid nooremate kui kaheaastaste emaste veiste (mullikad, kes ei ole veel poeginud) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest muude kui tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest muude kui tapamullikate kohta kaheaastaste ja vanemate emaste veiste (mullikad) kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 50 kg või enam, ent alla 80 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 50 kg või enam, ent alla 80 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 80 kg või enam, ent alla 110 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 80 kg või enam, ent alla 110 kg nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 110 kg või enam nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest sigade kohta eluskaaluga 110 kg või enam nuumsigade, sh tapakultide ja -emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest esimest korda paaritatud emiste kohta tõusigade puhul eluskaaluga 50 kg ja enam ning paaritatud emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest esimest korda paaritatud emiste kohta tõusigade puhul eluskaaluga 50 kg ja enam ning paaritatud emiste kategooria puhul;

| — | Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest veel paaritamata nooremiste kohta tõusigade puhul eluskaaluga 50 kg ja enam ning muude emiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

—

Šveits on vabastatud II lisas („Elusloomade statistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest veel paaritamata nooremiste kohta tõusigade puhul eluskaaluga 50 kg ja enam ning muude emiste kategooria puhul;

| b) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest noorloomade kohta veiste kategooria puhul; |
| --- | --- |

b)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest noorloomade kohta veiste kategooria puhul;

| c) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest lambatallede ja muude lammaste kui lambatallede kohta lammaste kategooria puhul; |
| --- | --- |

c)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest lambatallede ja muude lammaste kui lambatallede kohta lammaste kategooria puhul;

| d) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest kitsede kohta; |
| --- | --- |

d)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest kitsede kohta;

| e) | Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest partide ja muude kodulindude kohta kodulindude kategooria puhul. |
| --- | --- |

e)

Šveits on vabastatud IV lisas („Tapastatistika kategooriad”) nõutava statistika esitamisest partide ja muude kodulindude kohta kodulindude kategooria puhul.

| — | 32009 R 0543: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 543/2009, 18. juuni 2009, põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 (ELT L 167, 29.6.2009, lk 1). |
| --- | --- |

—

32009 R 0543: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 543/2009, 18. juuni 2009, põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 (ELT L 167, 29.6.2009, lk 1).

ENERGIASTATISTIKA

| — | 31990 L 0377: nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ, 29. juuni 1990, ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16). |
| --- | --- |

—

31990 L 0377: nõukogu direktiiv 90/377/EMÜ, 29. juuni 1990, ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks (EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16).

KESKKONNASTATISTIKA

| — | 32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

| — | 32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).” |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10).”

---

(1)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

1

(2)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

2

---

23.7.2013

| 23.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 198/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 198/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---