# Az Európai Unió L 41/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 41 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. február 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 41

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. február 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 10. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek elektromágneses összeférhetőségük tekintetében történő jóváhagyásáról [2017/260] | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 10. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek elektromágneses összeférhetőségük tekintetében történő jóváhagyásáról [2017/260]

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2017.2.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/1

---

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) 10. számú előírása – Egységes rendelkezések gépjárművek elektromágneses összeférhetőségük tekintetében történő jóváhagyásáról [2017/260]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 05. módosítássorozat 01. kiegészítése – Hatálybalépés időpontja: 2016. október 8.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

| 1. | Alkalmazási kör |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jóváhagyási kérelem |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jóváhagyás |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jelölések |
| --- | --- |

5.

| 6. | A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfigurációra vonatkozó előírások |
| --- | --- |

6.

| 7. | A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjára vonatkozó kiegészítő előírások |
| --- | --- |

7.

| 8. | Jármű-típusjóváhagyás módosítása vagy kiterjesztése elektromos/elektronikus részegység (ERE) hozzáadását vagy cseréjét követően |
| --- | --- |

8.

| 9. | A gyártás megfelelősége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Szankciók nem megfelelő gyártás esetén |
| --- | --- |

10.

| 11. | A gyártás végleges leállítása |
| --- | --- |

11.

| 12. | Adott jármű vagy elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyásának módosítása vagy kiterjesztése |
| --- | --- |

12.

| 13. | Átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

13.

| 14. | A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe |
| --- | --- |

14.

| 1. függelék | Az előírásban említett szabványok jegyzéke |
| --- | --- |

1. függelék

| 2. függelék | A járművek széles sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 10 m |
| --- | --- |

2. függelék

| 3. függelék | A járművek széles sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 3 m |
| --- | --- |

3. függelék

| 4. függelék | A járművek keskeny sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 10 m |
| --- | --- |

4. függelék

| 5. függelék | A járművek keskeny sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 3 m |
| --- | --- |

5. függelék

| 6. függelék | Elektromos/elektronikus részegységek – Széles sávú vonatkoztatási határértékek |
| --- | --- |

6. függelék

| 7. függelék | Elektromos/elektronikus részegységek – Keskeny sávú vonatkoztatási határértékek |
| --- | --- |

7. függelék

| 8. függelék | Nagyfeszültségű mesterséges hálózat |
| --- | --- |

8. függelék

Mellékletek

| 1. | Példák a jóváhagyási jelekre |
| --- | --- |

1.

| 2A. | Adatközlő lap gépjármű elektromágneses összeférhetősége tekintetében történő típusjóváhagyásához |
| --- | --- |

2A.

| 2B. | Adatközlő lap elektromos/elektronikus részegység elektromágneses összeférhetősége tekintetében történő típusjóváhagyásához |
| --- | --- |

2B.

| 3A. | Értesítés jármű/alkatrész/önálló műszaki egység adott típusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 10. számú előírás alapján |
| --- | --- |

3A.

| 3B. | Értesítés elektromos/elektronikus részegység adott típusa jóváhagyásának megadásáról, kiterjesztéséről, elutasításáról, visszavonásáról vagy gyártásának végleges leállításáról, a 10. számú előírás alapján |
| --- | --- |

3B.

| 4. | Módszer a járművek széles sávú elektromágneses kibocsátásának mérésére |
| --- | --- |

4.

| 5. | Módszer a járművek keskeny sávú elektromágneses kibocsátásának mérésére |
| --- | --- |

5.

| 6. | Módszer a járművek elektromágneses sugárzással szembeni zavartűrésének vizsgálatára |
| --- | --- |

6.

| 7. | Módszer az elektromos/elektronikus részegységek (ERE-k) széles sávú elektromágneses kibocsátásának mérésére |
| --- | --- |

7.

| 8. | Módszer az elektromos/elektronikus részegységek (ERE-k) keskeny sávú elektromágneses kibocsátásának mérésére |
| --- | --- |

8.

| 9. | Módszer(ek) az elektromos/elektronikus részegységek elektromágneses sugárzással szembeni zavartűrésének vizsgálatára |
| --- | --- |

9.

| 10. | Módszer(ek) az elektromos/elektronikus részegységek tranziensekkel szembeni zavartűrésének és tranzienskibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

10.

| 11. | Módszer(ek) a járművek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben kialakuló harmonikusok kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

11.

| 12. | Módszer(ek) a járművek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben bekövetkező feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

12.

| 13. | Módszer(ek) a járművek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

13.

| 14. | Módszer(ek) a járművek hálózati vagy távközlési csatlakozásaik által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

14.

| 15. | Módszer a járművek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett gyors villamos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrésének vizsgálatára |
| --- | --- |

15.

| 16. | Módszer a járművek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett lökőfeszültséggel szembeni zavartűrésének vizsgálatára |
| --- | --- |

16.

| 17. | Módszer(ek) az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben kialakuló harmonikusok kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

17.

| 18. | Módszer(ek) az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben bekövetkező feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

18.

| 19. | Módszer(ek) az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

19.

| 20. | Módszer(ek) az elektromos/elektronikus részegységek hálózati vagy távközlési csatlakozásai által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátásának vizsgálatára |
| --- | --- |

20.

| 21. | Módszer az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett gyors villamos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrésének vizsgálatára |
| --- | --- |

21.

| 22. | Módszer az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett lökőfeszültséggel szembeni zavartűrésének vizsgálatára |
| --- | --- |

22.

1.   ALKALMAZÁSI KÖR

Ezen előírás a következőkre vonatkozik:

| 1.1. | L, M, N és O kategóriájú gépjárművek (1) elektromágneses összeférhetőségük tekintetében; |
| --- | --- |

1.1.

L, M, N és O kategóriájú gépjárművek (1) elektromágneses összeférhetőségük tekintetében;

1

| 1.2. | az említett gépjárművekbe szánt alkatrészek és önálló műszaki egységek a 3.2.1. szakaszban meghatározott korlátozásokkal, elektromágneses összeférhetőségük tekintetében. |
| --- | --- |

1.2.

az említett gépjárművekbe szánt alkatrészek és önálló műszaki egységek a 3.2.1. szakaszban meghatározott korlátozásokkal, elektromágneses összeférhetőségük tekintetében.

| 1.3. | Az alábbiakat szabályozza:






  a) | a jármű közvetlen irányításával összefüggő funkciók működését befolyásoló, a vezető, az utas és más közlekedők védelmét érintő sugárzott és vezetett zavarokkal összefüggő zavartűrésre vonatkozó követelmények, valamint olyan zavarokkal összefüggő zavartűrésre vonatkozó követelmények, amelyek megzavarnák a vezetőt vagy más közlekedőket, továbbá a jármű adatbuszának működőképességét érintő, valamint a jármű állapotára vonatkozó adatokat befolyásoló zavarokkal összefüggő zavartűrésre vonatkozó követelmények; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Az alábbiakat szabályozza:

a)

a jármű közvetlen irányításával összefüggő funkciók működését befolyásoló, a vezető, az utas és más közlekedők védelmét érintő sugárzott és vezetett zavarokkal összefüggő zavartűrésre vonatkozó követelmények, valamint olyan zavarokkal összefüggő zavartűrésre vonatkozó követelmények, amelyek megzavarnák a vezetőt vagy más közlekedőket, továbbá a jármű adatbuszának működőképességét érintő, valamint a jármű állapotára vonatkozó adatokat befolyásoló zavarokkal összefüggő zavartűrésre vonatkozó követelmények;

| b) | a saját vagy a szomszédos járművekben vagy a közelben lévő elektromos vagy elektronikus berendezések rendeltetésszerű használatának védelmében a nem kívánatos sugárzott vagy vezetett kibocsátások csökkentésére, valamint a járműbe utólag beépíthető, kiegészítő berendezésekből eredő zavarok csökkentésére vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

b)

a saját vagy a szomszédos járművekben vagy a közelben lévő elektromos vagy elektronikus berendezések rendeltetésszerű használatának védelmében a nem kívánatos sugárzott vagy vezetett kibocsátások csökkentésére, valamint a járműbe utólag beépíthető, kiegészítő berendezésekből eredő zavarok csökkentésére vonatkozó követelmények;

| c) | az újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltésére szolgáló csatlakozórendszerrel felszerelt járművekre és elektromos/elektronikus részegységekre a jármű és az elektromos hálózat közötti csatlakozással összefüggő kibocsátás csökkentése, valamint a zavartűrés tekintetében vonatkozó kiegészítő előírások. |
| --- | --- |

c)

az újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltésére szolgáló csatlakozórendszerrel felszerelt járművekre és elektromos/elektronikus részegységekre a jármű és az elektromos hálózat közötti csatlakozással összefüggő kibocsátás csökkentése, valamint a zavartűrés tekintetében vonatkozó kiegészítő előírások.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1.   „elektromágneses összeférhetőség”: a járműnek, alkatrész(ek)nek vagy önálló műszaki egység(ek)nek azon tulajdonsága, hogy az elektromágneses környezetben kielégítően működik (működnek) anélkül, hogy az adott környezetben elviselhetetlen mértékű elektromágneses zavart keltene (keltenének);

„elektromágneses összeférhetőség”

2.2.   „elektromágneses zavar”: minden olyan elektromágneses jelenség, amely ronthatja a jármű közelében működtetett jármű, alkatrész(ek), önálló műszaki egység(ek) vagy bármely más eszköz, berendezési egység vagy rendszer teljesítményét. Az elektromágneses zavar lehet elektromágneses zaj, nemkívánatos jel vagy magának a terjedési közegnek a változása.

„elektromágneses zavar”

2.3.   „elektromágneses zavartűrés”: a jármű, az alkatrész(ek) vagy önálló műszaki egység(ek) azon képessége, hogy a teljesítmény leromlása nélkül működik (működnek) (meghatározott) elektromágneses zavarok, többek között a rádióadókból származó, venni kívánt rádiófrekvenciás jelek vagy akár a jármű belsejében, akár azon kívül működő ipari, tudományos, orvosi készülékek sávon belül kiadott kibocsátása jelenlétében;

„elektromágneses zavartűrés”

2.4.   „elektromágneses környezet”: egy adott helyen előforduló elektromágneses jelenségek összessége;

„elektromágneses környezet”

2.5.   „széles sávú sugárzás”: adott mérőkészülék vagy vevőkészülék sávszélességénél nagyobb sávszélességű sugárzás (Rádiófrekvenciás zavarok nemzetközi különbizottsága [CISPR] 25. szabványa);

„széles sávú sugárzás”

2.6.   „keskeny sávú sugárzás”: adott mérőkészülék vagy vevőkészülék sávszélességénél kisebb sávszélességű sugárzás (CISPR 25. szabvány);

„keskeny sávú sugárzás”

2.7.   „elektromos/elektronikus rendszer”: elektromos és/vagy elektronikus készülék(ek) vagy készülékcsoport(ok) az összes kapcsolódó elektromos csatlakozással együtt, amely(ek) a jármű részét képezi(k), amely(ek)re azonban nem kell külön típusjóváhagyás.

„elektromos/elektronikus rendszer”

2.8.   „elektromos/elektronikus részegység” (ERE): a jármű részét képező elektromos és/vagy elektronikus készülék vagy készülékcsoport(ok) az összes kapcsolódó elektromos csatlakozással és kábellel együtt, amely(ek) egy vagy több sajátos funkciót végeznek. Az elektromos/elektronikus részegység a gyártó vagy meghatalmazott képviselője kérésére „alkatrészként” vagy „önálló műszaki egységként” típusjóváhagyást kaphat;

„elektromos/elektronikus részegység” (ERE)

2.9.   „járműtípus”: az elektromágneses összeférhetőség tekintetében olyan járműveket jelent, amelyek az alábbi vonatkozásokban nem különböznek lényegesen egymástól:

„járműtípus”

| 2.9.1. | a motortér külső főméretei és alakja; |
| --- | --- |

2.9.1.

a motortér külső főméretei és alakja;

| 2.9.2. | az elektromos és/vagy elektronikus alkatrészek és a vezetékek általános elrendezése; |
| --- | --- |

2.9.2.

az elektromos és/vagy elektronikus alkatrészek és a vezetékek általános elrendezése;

| 2.9.3. | az alapanyag, amelyből a karosszéria vagy a külső burkolat készült (pl. acél, alumínium vagy üvegszálas burkolat). A különböző anyagú lemezek jelenléte nem változtatja meg a jármű típusát, amennyiben a karosszéria alapanyaga változatlan. Az ilyen eltéréseket azonban be kell jelenteni; |
| --- | --- |

2.9.3.

az alapanyag, amelyből a karosszéria vagy a külső burkolat készült (pl. acél, alumínium vagy üvegszálas burkolat). A különböző anyagú lemezek jelenléte nem változtatja meg a jármű típusát, amennyiben a karosszéria alapanyaga változatlan. Az ilyen eltéréseket azonban be kell jelenteni;

2.10.   „elektromos/elektronikus részegység típusa”: az elektromágneses összeférhetőség tekintetében olyan elektromos/elektronikus részegységek, amelyek az alábbi főbb vonatkozásokban nem különböznek egymástól:

„elektromos/elektronikus részegység típusa”

| 2.10.1. | az elektromos/elektronikus részegység által betöltött funkció; |
| --- | --- |

2.10.1.

az elektromos/elektronikus részegység által betöltött funkció;

| 2.10.2. | adott esetben az elektromos és/vagy elektronikus alkatrészek általános elrendezése; |
| --- | --- |

2.10.2.

adott esetben az elektromos és/vagy elektronikus alkatrészek általános elrendezése;

2.11.   „járművezeték-rendszer”: a tápfeszültség-, buszrendszer (pl. CAN), jelkábelek vagy aktív antennakábelek, amelyeket a jármű gyártója szerelt be;

„járművezeték-rendszer”

2.12.   „zavartűréssel összefüggő funkciók”:

„zavartűréssel összefüggő funkciók”

| a) | a jármű közvetlen irányításával összefüggő funkciók:






  i. | a következők romlása vagy megváltozása miatt: pl. motor, sebességváltó, fék, felfüggesztés, szervokormány, sebességkorlátozó eszközök; |
| --- | --- | --- |

a)

a jármű közvetlen irányításával összefüggő funkciók:

i.

a következők romlása vagy megváltozása miatt: pl. motor, sebességváltó, fék, felfüggesztés, szervokormány, sebességkorlátozó eszközök;

| ii. | a vezető helyzetére gyakorolt hatás miatt: pl. ülés vagy kormánykerék helyzete; |
| --- | --- |

ii.

a vezető helyzetére gyakorolt hatás miatt: pl. ülés vagy kormánykerék helyzete;

| iii. | a vezető látási viszonyaira gyakorolt hatás miatt: pl. tompított fényszóró, ablaktörlő; |
| --- | --- |

iii.

a vezető látási viszonyaira gyakorolt hatás miatt: pl. tompított fényszóró, ablaktörlő;

| b) | a vezető, az utas vagy más közlekedők védelmével összefüggő funkciók:
  pl. légzsák- és utasbiztonsági rendszerek; |
| --- | --- |

b)

a vezető, az utas vagy más közlekedők védelmével összefüggő funkciók:

pl. légzsák- és utasbiztonsági rendszerek;

| c) | olyan funkciók, amelyek nem megfelelő működése megzavarja a vezetőt vagy más közlekedőt:






  i. | optikai zavarok: pl. a következők helytelen működése: irányjelzők, féklámpák, méretjelző lámpák, hátsó helyzetjelző lámpa, a vészhelyzeti rendszerhez tartozó fénysávok; a vezető közvetlen látóterében megfigyelhető figyelmeztető rendszertől, illetve az a) vagy b) alpontban szereplő funkciókkal összefüggő lámpáktól vagy kijelzőktől származó téves információ; |
| --- | --- | --- |

c)

olyan funkciók, amelyek nem megfelelő működése megzavarja a vezetőt vagy más közlekedőt:

i.

optikai zavarok: pl. a következők helytelen működése: irányjelzők, féklámpák, méretjelző lámpák, hátsó helyzetjelző lámpa, a vészhelyzeti rendszerhez tartozó fénysávok; a vezető közvetlen látóterében megfigyelhető figyelmeztető rendszertől, illetve az a) vagy b) alpontban szereplő funkciókkal összefüggő lámpáktól vagy kijelzőktől származó téves információ;

| ii. | akusztikus zavarok: pl. lopásgátló riasztórendszer, kürt helytelen működése; |
| --- | --- |

ii.

akusztikus zavarok: pl. lopásgátló riasztórendszer, kürt helytelen működése;

| d) | a jármű adatbuszának működőképességével összefüggő funkciók:
  az adatátvitel blokkolása a jármű adattovábbításra szolgáló adatbuszrendszerében, ami a többi, zavartűréssel összefüggő funkció helyes működésének biztosításához szükséges; |
| --- | --- |

d)

a jármű adatbuszának működőképességével összefüggő funkciók:

az adatátvitel blokkolása a jármű adattovábbításra szolgáló adatbuszrendszerében, ami a többi, zavartűréssel összefüggő funkció helyes működésének biztosításához szükséges;

| e) | olyan funkciók, amelyek zavara befolyásolja a jármű állapotára vonatkozó adatokat: pl. tachográf, kilométer-számláló; |
| --- | --- |

e)

olyan funkciók, amelyek zavara befolyásolja a jármű állapotára vonatkozó adatokat: pl. tachográf, kilométer-számláló;

| f) | az elektromos hálózathoz csatlakoztatva a töltés üzemmódhoz kapcsolódó funkciók:






  i. | járművizsgálat esetében: ha váratlan járműmozgáshoz vezet; |
| --- | --- | --- |

f)

az elektromos hálózathoz csatlakoztatva a töltés üzemmódhoz kapcsolódó funkciók:

i.

járművizsgálat esetében: ha váratlan járműmozgáshoz vezet;

| ii. | elektromos/elektronikus részegység vizsgálata esetében: ha helytelen töltési körülményhez (pl. túláramhoz, túlfeszültséghez) vezet; |
| --- | --- |

ii.

elektromos/elektronikus részegység vizsgálata esetében: ha helytelen töltési körülményhez (pl. túláramhoz, túlfeszültséghez) vezet;

2.13.   „REESS”: az újratölthető energiatároló rendszer, amely elektromos energiát biztosít a jármű elektromos meghajtásához;

„REESS”

2.14.   „a REESS töltéséhez használt csatlakozórendszer”: a járműbe beépített és a REESS töltéséhez használt elektromos áramkör;

„a REESS töltéséhez használt csatlakozórendszer”

2.15.   „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)”: a jármű és/vagy a töltőrendszer rendes töltés üzemmódja;

„töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)”

3.   JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1.   Járműtípus jóváhagyása

3.1.1.   A járműtípus elektromágneses összeférhetősége tekintetében történő jóváhagyására vonatkozó kérelmet a jármű gyártójának kell benyújtania.

3.1.2.   Az adatközlő lap mintája a 2A. mellékletben található.

3.1.3.   A jármű gyártója jegyzéket készít, amely megnevezi a jármű összes lényeges elektromos/elektronikus rendszerét vagy elektromos/elektronikus részegységét, a karosszériaváltozatokat, a karosszéria anyagának változatait, a vezetékek általános elrendezését, a motorváltozatokat, a balkormányos vagy jobbkormányos változatokat és a tengelytávolság-változatokat. A jármű lényeges elektromos/elektronikus rendszerei vagy elektromos/elektronikus részegységei azok, amelyek jelentős széles sávú vagy keskeny sávú sugárzást bocsáthatnak ki és/vagy azok, amelyek összefüggenek a jármű zavartűréssel összefüggő funkcióival (lásd a 2.12. szakaszt), továbbá azok, amelyek a csatlakozást biztosítják a REESS töltéséhez.

3.1.4.   E jegyzékből a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság kölcsönös megállapodása alapján ki kell választani egy, a jóváhagyásra benyújtandó típust képviselő járműpéldányt. A jármű kiválasztása a gyártó által kínált elektromos/elektronikus rendszerek alapján történik. Az említett jegyzékből több járművet is ki lehet választani, ha a gyártó és a típusjóváhagyó hatóság egyaránt úgy ítéli meg, hogy a járművek különböző elektromos/elektronikus rendszereket foglalnak magukban, amelyek feltehetően jelentős hatást gyakorolnak a jármű elektromágneses összeférhetőségére az első reprezentatív járműhöz képest.

3.1.5.   Olyan járműv(ek)et kell a fenti 3.1.4. szakasz szerint kiválasztani, amelyek elektromos/elektronikus rendszerrel való kombinációit ténylegesen gyártásra szánják.

3.1.6.   A gyártó mellékelheti a kérelemhez az elvégzett vizsgálatokról szóló jelentést. A típusjóváhagyó hatóság minden ilyen rendelkezésre bocsátott adatot felhasználhat a típusjóváhagyásra vonatkozó értesítés összeállításához.

3.1.7.   Ha a típus-jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat maga végzi el a vizsgálatot, akkor a fenti 3.1.4. szakasz szerint rendelkezésére kell bocsátani egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő járműpéldányt.

3.1.8.   Az M, N és O kategóriájú járművek esetében a jármű gyártójának nyilatkozatot kell benyújtania a frekvenciasávokról, teljesítményszintekről, antennahelyzetekről és beszerelési utasításokról a rádiófrekvenciás adókészülékek (a továbbiakban: RF-adókészülék) üzembe állításához még akkor is, ha a jármű a típusjóváhagyás idején nincs felszerelve RF-adókészülékkel. A nyilatkozatnak az összes olyan mobil rádiókészülékre ki kell térnie, amelyeket rendes körülmények között járművekben használnak. Ezt az információt a típusjóváhagyást követően nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

A járműgyártóknak bizonyítaniuk kell, hogy az ilyen adókészülékek nem gyakorolnak kedvezőtlen hatást a jármű teljesítményére.

3.1.9.   A jármű típusjóváhagyását mind a REESS, mind a REESS töltéséhez használt csatlakozórendszer tekintetében kérelmezni kell, mivel ezek egyaránt elektromos/elektronikus rendszernek minősülnek.

3.2.   Elektromos/elektronikus részegység típusának jóváhagyása

3.2.1.   Ezen előírás alkalmazhatósága az elektromos/elektronikus részegységekre:

Ezen előírás módosítása szerint típus-jóváhagyással rendelkező interfészen keresztül van csatlakoztatva?

Az elektromos/elektronikus részegységet járműbe történő beépítésre szánták?

Állandó vagy ideiglenes jelleggel csatlakoztatva van a jármű vezetékrendszeréhez?

Az REESS töltésére szolgáló csatlakozórendszer biztosított?

Nem vonatkozik rá

Nincs jelölés

Nincs típusjóváhagyás

Nem kell alkalmazni a 10. sz. előírást

A 10. sz. előírást alkalmazni kell

Mechanikusan a járműhöz van rögzítve úgy, hogy nem szerelhető szét vagy távolítható el szerszám használata nélkül?

Használata műszaki eszközökkel a nem mozgó járműre van korlátozva?

Passzív ERE vagy rendszer (pl. gyújtógyertyák, kábelek, passzív antenna)?

Nem

Nem

Nem

Nem

Nem

Nem

Nem

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

Elektromos/elektronikus részegység (ERE) osztályozása

3.2.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet annak elektromágneses összeférhetősége tekintetében a jármű vagy az elektromos/elektronikus részegység gyártójának kell benyújtania.

3.2.3.   Az adatközlő lap mintája a 2B. mellékletben található.

3.2.4.   A gyártó mellékelheti a kérelemhez az elvégzett vizsgálatokról szóló jelentést. A típusjóváhagyó hatóság minden ilyen rendelkezésre bocsátott adatot felhasználhat a típusjóváhagyásra vonatkozó értesítés összeállításához.

3.2.5.   Ha a típus-jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat maga végzi el a vizsgálatot, akkor a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő elektromos/elektronikus részegység egy mintapéldányát szükség esetén rendelkezésére kell bocsátani, miután egyeztettek a gyártóval az elrendezésben, az alkatrészek, illetve az érzékelők számában mutatkozó lehetséges eltérésekről. Ha a műszaki szolgálat szükségesnek tartja, további mintapéldányt is kiválaszthat.

3.2.6.   A mintá(ko)n jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó márkanevét vagy védjegyét és a típusjelölést.

3.2.7.   Adott esetben a használatra vonatkozó korlátozásokat is fel kell tüntetni. Minden ilyen korlátozást a 2B. és/vagy 3B. mellékletben kell megadni.

3.2.8.   Azon elektromos/elektronikus részegységek esetében, amelyeket tartalék alkatrészként hoznak forgalomba, nincs szükség típusjóváhagyásra, ha azonosító számuk nyilvánvalóan tartalék alkatrészként jelöli meg őket, és megegyeznek egy már típusjóváhagyást kapott járműhöz való, az eredetiberendezés-gyártó által előállított, megfelelő alkatrésszel, továbbá ugyanattól a gyártótól származnak.

3.2.9.   Azon alkatrészek esetében, amelyeket utángyártott alkatrészként gépjárművekbe történő beépítés céljából értékesítenek, nincs szükség típusjóváhagyásra, ha nem függnek össze zavartűréssel összefüggő funkciókkal (lásd a 2.12. szakaszt). Ilyen esetben a gyártónak nyilatkozatot kell adnia arról, hogy az elektromos/elektronikus részegység megfelel az ezen előírásban foglalt követelményeknek és különösen az ezen előírás 6.5., 6.6., 6.7., 6.8. és 6.9. szakaszában előírt határértékeknek.

3.2.10.   Amennyiben az elektromos/elektronikus részegység egy fényforrás (része), a kérelmező köteles:

| a) | megadni a szóban forgó elektromos/elektronikus részegységhez a 37., a 99. vagy a 128. számú előírás szerint hozzárendelt jóváhagyási számot;
  vagy |
| --- | --- |

a)

megadni a szóban forgó elektromos/elektronikus részegységhez a 37., a 99. vagy a 128. számú előírás szerint hozzárendelt jóváhagyási számot;

vagy

| b) | rendelkezésre bocsátani egy, a típusjóváhagyó hatóság által kijelölt műszaki szolgálat által készített vizsgálati jegyzőkönyvet, amely kijelenti, hogy a szóban forgó elektromos/elektronikus részegység mechanikusan nem cserélhető fel egy, a 37., a 99. vagy a 128. számú előírás szerinti fényforrással. |
| --- | --- |

b)

rendelkezésre bocsátani egy, a típusjóváhagyó hatóság által kijelölt műszaki szolgálat által készített vizsgálati jegyzőkönyvet, amely kijelenti, hogy a szóban forgó elektromos/elektronikus részegység mechanikusan nem cserélhető fel egy, a 37., a 99. vagy a 128. számú előírás szerinti fényforrással.

4.   JÓVÁHAGYÁS

4.1.   Típus-jóváhagyási eljárás

4.1.1.   Jármű típusjóváhagyása

Jármű típusjóváhagyására a következő lehetséges eljárásokat lehet alkalmazni a jármű gyártójának megítélése szerint.

4.1.1.1.   Teljes jármű jóváhagyása

Teljes jármű tekintetében a típusjóváhagyást közvetlenül is meg lehet szerezni ezen előírás 6. szakaszának és adott esetben 7. szakaszának rendelkezéseit követve. Ha a jármű gyártója ezt az eljárást választja, akkor nincs szükség az elektromos/elektronikus rendszerek vagy az elektromos/elektronikus részegységek egyedi vizsgálatára.

4.1.1.2.   Jármű típusjóváhagyása az egyes elektromos/elektronikus részegységek vizsgálatával

A jármű gyártója úgy is megkaphatja a jóváhagyást a járműre, ha bizonyítja a típusjóváhagyó hatóságnak, hogy valamennyi vonatkozó elektromos/elektronikus rendszert vagy részegységet (lásd ezen előírás 3.1.3. szakaszát) ezen előírás szerint jóváhagyták, és valamennyi rá vonatkozó feltétellel összhangban helyezték üzembe.

4.1.1.3.   A gyártó jóváhagyást kaphat ezen előírás szerint, ha a járműnek nincs olyan típusú berendezése, amelyen zavartűrési vagy kibocsátási vizsgálatot kellene végezni. Az ilyen jóváhagyásokhoz nem szükséges vizsgálat.

4.1.2.   Elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyása

Elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyását vagy bármely járműtípusba történő beépítésre (alkatrész-jóváhagyás), vagy az elektromos/elektronikus részegység gyártója által kért meghatározott járműtípusba vagy típusokba (önálló műszaki egység jóváhagyása) történő beépítésre lehet megadni.

4.1.3.   Azokat az elektromos/elektronikus részegységeket, amelyeket RF-adókészüléknek szántak, és amelyek még nem kaptak típusjóváhagyást egy járműgyártó közreműködésével, megfelelő szerelési útmutatóval kell ellátni.

4.2.   A típusjóváhagyás megadása

4.2.1.   Jármű

4.2.1.1.   Ha a reprezentatív jármű kielégíti az ezen előírás 6. szakaszában és adott esetben 7. szakaszában foglalt követelményeit, úgy a típusjóváhagyást meg kell adni.

4.2.1.2.   A típusjóváhagyásra vonatkozó értesítés mintája a 3A. mellékletben található.

4.2.2.   Elektromos/elektronikus részegység

4.2.2.1.   Ha a reprezentatív elektromos/elektronikus részegységrendszer(ek) kielégíti(k) ezen előírás 6. szakaszának és adott esetben 7. szakaszának követelményeit, úgy a típusjóváhagyást meg kell adni.

4.2.2.2.   A típusjóváhagyásra vonatkozó értesítés mintája a 3B. mellékletben található.

4.2.3.   A fenti 4.2.1.2. vagy 4.2.2.2. szakasz szerinti értesítés összeállításához a szerződő fél jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatósága egy elismert laboratórium által vagy az ezen előírás rendelkezéseivel összhangban elkészített vagy jóváhagyott jelentést felhasználhat.

4.2.4.   Amennyiben az elektromos/elektronikus részegység egy fényforrás (része), és a fenti 3.2.10. szakaszban meghatározott dokumentáció hiányzik, a szóban forgó elektromos/elektronikus részegység nem kaphat a 10. számú előírás szerinti jóváhagyást.

4.3.   Jármű vagy elektromos/elektronikus részegység típusának ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy jóváhagyásának elutasításáról értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket az előírás 3A. vagy 3B. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon, melyhez mellékelni kell a kérelmező által rendelkezésre bocsátott fényképeket és/vagy megfelelő méretarányú ábrákat vagy rajzokat, az A4-es méretet (210 × 297 mm) nem meghaladó formátumban vagy ilyen méretre összehajtva.

5.   JELÖLÉSEK

5.1.   Mindegyik jóváhagyott jármű vagy elektromos/elektronikus részegység típusához jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez 05). A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a jóváhagyási számot jármű vagy elektromos/elektronikus részegység másik típusához.

5.2.   A jelölések helye

5.2.1.   Jármű

Az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő összes járművön fel kell tüntetni az alábbi 5.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet.

5.2.2.   Részegység

Az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő összes elektromos/elektronikus részegységen fel kell tüntetni az alábbi 5.3. szakaszban leírt jóváhagyási jelet.

Nincs szükség jelölésre olyan, járműbe épített elektromos/elektronikus rendszerek esetében, amelyeket egységként hagytak jóvá.

5.3.   Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet. Ez a jel a következőkből áll:

| 5.3.1. | egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2); |
| --- | --- |

5.3.1.

egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (2);

2

| 5.3.2. | a fenti 5.3.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán az előírás száma, amelyet egy „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ. |
| --- | --- |

5.3.2.

a fenti 5.3.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán az előírás száma, amelyet egy „R” betűjel, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ.

5.4.   Az előírás 1. mellékletében található példa a típus-jóváhagyási jelre.

5.5.   Az elektromos/elektronikus részegységeken az 5.3. szakasznak megfelelően elhelyezett jelöléseknek nem kell láthatónak lenniük, ha az elektromos/elektronikus részegység be van építve egy járműbe.

6.   A „TÖLTÉS ÜZEMMÓDBAN AZ ELEKTROMOS HÁLÓZATHOZ CSATLAKOZTATOTT ÚJRATÖLTHETŐ ENERGIATÁROLÓ RENDSZER (REESS)” KONFIGURÁCIÓJÁTÓL ELTÉRŐ KONFIGURÁCIÓRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

6.1.   Általános előírások

6.1.1.   A járművet és elektromos/elektronikus rendszerét (rendszereit) vagy elektromos/elektronikus részegységét (részegységeit) úgy kell megtervezni, kialakítani és felszerelni, hogy a jármű – rendes használati körülmények között – eleget tegyen ezen előírás követelményeinek.

6.1.1.1.   A járművet a kibocsátott sugárzás és a sugárzott zavarokkal összefüggő zavartűrés szempontjából vizsgálatnak kell alávetni. Vezetett sugárzás vagy vezetett zavarokkal összefüggő zavartűrés szempontjából végzett vizsgálatokra azonban nincs szükség járműtípus jóváhagyásához.

6.1.1.2.   Az elektromos/elektronikus részegység(ek)et a kibocsátott és vezetett sugárzás, valamint a sugárzott és vezetett zavarokkal összefüggő zavartűrés szempontjából vizsgálatnak kell alávetni.

6.1.2.   A vizsgálat előtt a műszaki szolgálatnak vizsgálati tervet kell készítenie a gyártóval egyetértésben, amely legalább az üzemmódot, az indukált funkció(ka)t, a monitorozott funkció(ka)t, a vizsgálat sikerét/sikertelenségét eldöntő kritériumo(ka)t és az előirányzott sugárzásokat tartalmazza.

6.2.   A járművekből eredő széles sávú elektromágneses sugárzásra vonatkozó előírások

6.2.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív jármű által kibocsátott elektromágneses sugárzást a 4. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a jármű gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

6.2.2.   A jármű típusjóváhagyásához előírt széles sávú határértékek

6.2.2.1.   Ha a méréseket a 4. mellékletben leírt módszerrel végzik 10,0 ± 0,2 m távolságot tartva a jármű és az antenna között, a határérték 32 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, és 32-43 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, míg 75 MHz fölötti frekvenciákon ezek a határértékek logaritmikusan növekednek, ahogyan az ezen előírás 2. függeléke mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 43 dBμV/m-en állandó marad.

6.2.2.2.   Ha a méréseket a 4. mellékletben leírt módszerrel végzik 3,0 ± 0,05 m távolságot tartva a jármű és az antenna között, a határérték 42 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, és 42-53 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, míg 75 MHz fölötti frekvenciákon ezek a határértékek logaritmikusan növekednek, ahogyan a 3. függelék mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 53 dBμV/m-en állandó marad.

6.2.2.3.   A típusára nézve reprezentatív jármű esetében a dBμV/m egységben kifejezett mért értékeknek a típus-jóváhagyási határértékek alatt kell lenniük.

6.3.   A járművekből eredő keskeny sávú elektromágneses sugárzásra vonatkozó előírások

6.3.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív jármű által kibocsátott elektromágneses sugárzást az 5. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a jármű gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

6.3.2.   A jármű típusjóváhagyásához előírt keskeny sávú határértékek

6.3.2.1.   Ha a méréseket az 5. mellékletben leírt módszerrel végzik 10,0 ± 0,2 m távolságot tartva a jármű és az antenna között, a határérték 22 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, és 22-33 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, míg 75 MHz fölötti frekvenciákon ezek a határértékek logaritmikusan növekednek, ahogyan a 4. függelék mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 33 dBμV/m-en állandó marad.

6.3.2.2.   Ha a méréseket az 5. mellékletben leírt módszerrel végzik 3,0 ± 0,05 m távolságot tartva a jármű és az antenna között, a határérték 32 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, és 32-43 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, míg 75 MHz fölötti frekvenciákon ezek a határértékek logaritmikusan növekednek, ahogyan az 5. függelék mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 43 dBμV/m-en állandó marad.

6.3.2.3.   A típusára nézve reprezentatív jármű esetében a dBμV/m egységben kifejezett mért értékeknek a típus-jóváhagyási határértékek alatt kell lenniük.

6.3.2.4.   Az ezen előírás 6.3.2.1., 6.3.2.2. és 6.3.2.3. szakaszában megállapított határértékek ellenére úgy kell tekinteni, hogy a jármű eleget tesz a keskeny sávú sugárzás határértékeinek, és nem kell tovább vizsgálni, ha az 5. melléklet 1.3. szakasza szerinti első vizsgálati lépés során a jármű rádióadó antennájánál mért jel erőssége egy átlagoló mérőérzékelővel mérve kisebb mint 20 dBμV/m a 76–108 MHz frekvenciatartományban.

6.4.   A járművek elektromágneses mezőkkel szembeni zavartűrésére vonatkozó előírások

6.4.1.   Vizsgálati módszer

A típusára nézve reprezentatív járműnek az elektromágneses sugárzással szembeni zavartűrését a 6. mellékletben leírt módszerrel kell megvizsgálni.

6.4.2.   A jármű típusjóváhagyásának zavartűréssel kapcsolatos határértékei

6.4.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 6. mellékletben leírt módszerrel végzik, a térerősségnek 30 V/m rms (négyzetes középérték) értékűnek kell lennie a 20–2 000 MHz frekvenciasáv több mint 90 %-ában, és legalább 25 V/m rms (négyzetes középérték) értékűnek a teljes 20–2 000 MHz frekvenciasávban.

6.4.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív jármű eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 6. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során a 6. melléklet 2.1. pontja szerint nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

6.5.   Az elektromos/elektronikus részegységek által keltett széles sávú elektromágneses zavarra vonatkozó előírások.

6.5.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység által kibocsátott elektromágneses sugárzást a 7. mellékletben leírt módszerrel kell mérni.

6.5.2.   Az elektromos/elektronikus részegységek típusjóváhagyásához előírt széles sávú határértékek

6.5.2.1.   Ha a méréseket a 7. mellékletben leírt módszerrel végzik, a határérték 62–52 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, úgy, hogy ez a határérték a 30 MHz fölötti frekvenciákon logaritmikusan csökken, és 52–63 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, úgy, hogy ez a határérték a 75 MHz fölötti frekvenciákon logaritmikusan nő, ahogyan az ezen előírás 6. függeléke mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 63 dBμV/m-en állandó marad.

6.5.2.2.   A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység esetében a dBμV/m egységben kifejezett mért értékeknek a típus-jóváhagyási határértékek alatt kell lenniük.

6.6.   Az elektromos/elektronikus részegységek által keltett keskeny sávú elektromágneses zavarra vonatkozó előírások

6.6.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység által kibocsátott elektromágneses sugárzást a 8. mellékletben leírt módszerrel kell mérni.

6.6.2.   Az elektromos/elektronikus részegységek típusjóváhagyásának keskeny sávú határértékei

6.6.2.1.   Ha a méréseket a 8. mellékletben leírt módszerrel végzik, a határérték 52–42 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, úgy, hogy ez a határérték a 30 MHz fölötti frekvenciákon logaritmikusan csökken, és 42–53 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, úgy, hogy ez a határérték a 75 MHz fölötti frekvenciákon logaritmikusan nő, ahogyan a 7. függelék mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 53 dBμV/m-en állandó marad.

6.6.2.2.   A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység esetében a dBμV/m egységben kifejezett mért értékeknek a típus-jóváhagyási határértékek alatt kell lenniük.

6.7.   A 12/24 V-os tápvezetékben az elektromos/elektronikus részegységek által keltett vezetett tranziens zavarok kibocsátására vonatkozó előírások

6.7.1.   Vizsgálati módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység sugárzását az ISO 7637-2 szabvány szerinti módszerrel (módszerekkel) kell vizsgálni a 10. mellékletben leírtaknak megfelelően, az 1. táblázatban megadott vizsgálati szintekkel.

1. táblázat

1. táblázat

A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó

A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó

| (V) |
| --- |
| | A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó |
| Az impulzusamplitúdó polaritása | 12 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében | 24 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében |
| Pozitív | + 75 | + 150 |
| Negatív | – 100 | – 450 |

(V)

A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó

Az impulzusamplitúdó polaritása

12 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében

24 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében

Pozitív

- 75

- 150

Negatív

– 100

– 450

6.8.   Az elektromos/elektronikus részegységek elektromágneses zavartűrésére vonatkozó előírások

6.8.1.   Vizsgálati módszer(ek)

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegységnek az elektromágneses sugárzással szembeni zavartűrését a 9. mellékletben leírt módszerek közül választott módszerrel (módszerekkel) kell megvizsgálni.

6.8.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyásához előírt zavartűrési határértékek

6.8.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 9. mellékletben leírt módszerekkel végzik, a zavartűrési vizsgálat határértéke 60 V/m rms (négyzetes középérték) a 150 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 15 V/m rms a 800 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 75 V/m rms a TEM-cellás vizsgálati módszernél, 60 mA rms az árambetáplálásos (bulk current injection, BCI) vizsgálati módszernél és 30 V/m rms a szabad tér vizsgálati módszernél a 20–2 000 MHz frekvenciasáv több mint 90 %-ában, valamint legalább 50 V/m rms a 150 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 12,5 V/m rms a 800 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 62,5 V/m rms a TEM-cellás vizsgálati módszernél, 50 mA rms az árambetáplálásos (BCI) vizsgálati módszernél és 25 V/m rms a szabad tér vizsgálati módszernél a teljes 20–2 000 MHz frekvenciasávban.

6.8.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 9. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

6.9.   Az elektromos/elektronikus részegységek 12/24 V-os tápvezetékben vezetett tranziens zavarokkal összefüggő zavartűrésére vonatkozó előírások

6.9.1.   Vizsgálati módszer

Az erre a típusra nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység zavartűrését az ISO 7637-2 szabvány szerinti módszerrel (módszerekkel) kell vizsgálni a 10. mellékletben leírtaknak megfelelően, a 2. táblázatban megadott vizsgálati szintekkel.

2. táblázat

2. táblázat

Az elektromos/elektronikus részegység zavartűrése

Az elektromos/elektronikus részegység zavartűrése

| Vizsgálati impulzusszám | Zavartűrési vizsgálat szintje | A rendszerek működési állapota |
| --- | --- | --- |
| Zavartűréssel összefüggő funkciókkal összefügg | Zavartűréssel összefüggő funkciókkal nem függ össze |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (olyan elektromos/elektronikus részegység esetében, amelyeknek a motor indítási szakaszában működőképesnek kell lenni)
  C
  (a többi elektromos/elektronikus részegység esetében) | D |

Vizsgálati impulzusszám

Zavartűrési vizsgálat szintje

A rendszerek működési állapota

Zavartűréssel összefüggő funkciókkal összefügg

Zavartűréssel összefüggő funkciókkal nem függ össze

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(olyan elektromos/elektronikus részegység esetében, amelyeknek a motor indítási szakaszában működőképesnek kell lenni)

C

(a többi elektromos/elektronikus részegység esetében)

D

6.10.   Kivételek

6.10.1.   Ha egy jármű vagy egy elektromos/elektronikus rendszer vagy egy elektromos/elektronikus részegység nem tartalmaz 9 kHz-nél magasabb frekvenciájú elektronikus oszcillátort, akkor úgy kell tekinteni, hogy teljesíti a 6.3.2. és 6.6.2. szakasz és az 5. és 8. melléklet követelményeit.

6.10.2.   Azokat a járműveket, amelyek nem rendelkeznek „zavartűréssel összefüggő funkciójú” elektromos/elektronikus rendszerekkel, nem szükséges vizsgálni a sugárzott zavarokkal összefüggő zavartűrés szempontjából, és úgy kell tekinteni, hogy eleget tesznek az ezen előírás 6. melléklete 6.4. pontjában előírt követelményeknek.

6.10.3.   Azokat az elektromos/elektronikus részegységeket, amelyeknek nincs zavartűréssel összefüggő funkciójuk, nem szükséges vizsgálni a sugárzott zavarokkal összefüggő zavartűrés szempontjából, és úgy kell tekinteni, hogy eleget tesznek az ezen előírás 6.8. szakaszában és a 9. mellékletében előírt követelményeknek.

6.10.4.   Elektrosztatikus kisülés

A gumiabroncsokkal felszerelt járművek esetében a jármű karosszériája/alváza elektromosan szigetelt szerkezetnek tekinthető. A jármű külső környezetéhez képest jelentős elektrosztatikus erők csak akkor lépnek fel, amikor az utasok beszállnak a járműbe vagy kiszállnak abból. Mivel a jármű ebben a pillanatban álló helyzetben van, típus-jóváhagyási vizsgálat az elektrosztatikus kisülés tekintetében nem szükséges.

6.10.5.   A 12/24 V-os tápvezetékben az elektromos/elektronikus részegységek által keltett vezetett tranziens zavarok kibocsátása

Azokat az elektromos/elektronikus részegységeket, amelyeket nem kell ki- és bekapcsolni, és amelyek nem tartalmaznak kapcsolókat, vagy nem foglalnak magukban induktív terhelést, nem szükséges vezetett tranziens sugárzás szempontjából vizsgálni, és úgy kell tekinteni, hogy eleget tesznek a 6.7. szakaszban előírt követelményeknek.

6.10.6.   A vevőkészülékek nem kielégítő működése a zavartűrési vizsgálat során, amikor a vizsgáló jel a vevőkészülék sávszélességén belül van (rádiófrekvenciás szelektív sáv) – miként a harmonizált nemzetközi EMK-szabvány a különleges rádió-szolgáltatásokra/termékekre előírja –, nem vezet szükségszerűen a vizsgálat sikertelenségét jelentő kritérium teljesüléséhez.

6.10.7.   A rádiófrekvenciás adókészülékeket az adás üzemmódban kell vizsgálni. A szükséges sávszélességből és a sávon kívülről (pl. a rádiófrekvenciás adórendszerekből) származó kívánt sugárzásoktól ezen előírás alkalmazásában el kell tekinteni. A mellékhullámú sugárzásokra ezen előírást alkalmazni kell.

6.10.7.1.   „Szükséges sávszélesség”: egy adott sugárzási osztály esetében a frekvenciasávnak az a szélessége, amely éppen elégséges ahhoz, hogy a meghatározott feltételek mellett az előírt sebességgel és minőségben biztosítsa az információ átvitelét (Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) Rádiószabályzata, 1. cikk, 1.152. pont).

„Szükséges sávszélesség”

6.10.7.2.   „Sávon kívüli sugárzás”: közvetlenül a szükséges sávszélességen kívül eső frekvencián vagy frekvenciákon történő sugárzás, amely a modulációs eljárásból ered, de nem foglalja magában a mellékhullámú sugárzásokat (Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) Rádiószabályzata, 1. cikk, 1.144. pont).

„Sávon kívüli sugárzás”

6.10.7.3.   „Mellékhullámú sugárzás”: minden modulációs eljárásban vannak járulékos, nemkívánatos jelek. Ezek a „mellékhullámú sugárzások” címszó alatt foglalhatók össze. A mellékhullámú sugárzások olyan frekvencián vagy frekvenciákon jönnek létre, amelyek kívül esnek a szükséges sávszélességen, és amelyek szintje csökkenthető anélkül, hogy a csökkentés bármilyen hatással lenne a kisugárzott információra. A mellékhullámú sugárzások közé tartoznak a harmonikus sugárzások, parazitasugárzások, a keresztmoduláció eredményei és a frekvenciaátalakítás eredményei, kivéve a sávon kívüli sugárzásokat (Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) Rádiószabályzata, 1. cikk, 1.145. pont).

„Mellékhullámú sugárzás”

7.   A „TÖLTÉS ÜZEMMÓDBAN AZ ELEKTROMOS HÁLÓZATHOZ CSATLAKOZTATOTT ÚJRATÖLTHETŐ ENERGIATÁROLÓ RENDSZER (REESS)” KONFIGURÁCIÓJÁRA VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ ELŐÍRÁSOK

7.1.   Általános előírások

7.1.1.   A járművet és elektromos/elektronikus rendszerét (rendszereit) vagy elektromos/elektronikus részegységét (részegységeit) úgy kell megtervezni, kialakítani és felszerelni, hogy a jármű – „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban – eleget tegyen ezen előírás követelményeinek.

7.1.1.1.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművet a kibocsátott sugárzás, a sugárzott zavarokkal összefüggő zavartűrés, a vezetett sugárzás és a vezetett zavarokkal összefüggő zavartűrés szempontjából vizsgálatnak kell alávetni.

7.1.1.2.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység(ek)et a kibocsátott és vezetett sugárzás, valamint a sugárzott és vezetett zavarokkal szembeni védettség szempontjából vizsgálatnak kell alávetni.

7.1.2.   A vizsgálat előtt a műszaki szolgálatnak a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációra vonatkozóan vizsgálati tervet kell készítenie a gyártóval egyetértésben, amely legalább az üzemmódot, az indukált funkció(ka)t, a monitorozott funkció(ka)t, a vizsgálat sikerét/sikertelenségét eldöntő kritériumo(ka)t és az előirányzott sugárzásokat tartalmazza.

7.1.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművet a gyártó által szállított töltőkábellel kell vizsgálni. Ebben az esetben a kábelre a jármű részeként kell típusjóváhagyást adni.

7.1.4.   Mesterséges hálózatok

A váltakozó áramú fővezetékeket a CISPR 16-1-2 szabvány 4.3. pontjában meghatározott módon, 50 μH/50 Ω mesterséges hálózat(ok)on keresztül kell csatlakoztatni a járműhöz/elektromos/elektronikus részegységhez.

Az egyenáramú fővezetékeket a CISPR 25 szabványban meghatározott módon, 5 μH/50 Ω mesterséges hálózat(ok)on keresztül kell csatlakoztatni a járműhöz/elektromos/elektronikus részegységhez.

Nagyfeszültségű elektromos vezetéket a 8. függelékben meghatározott módon, 5 μH/50 Ω-os nagyfeszültségű mesterséges hálózat(ok) révén kell csatlakoztatni az elektromos/elektronikus részegységhez.

7.2.   A járművekből eredő széles sávú elektromágneses sugárzásra vonatkozó előírások

7.2.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív jármű által kibocsátott elektromágneses sugárzást a 4. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a jármű gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.2.2.   A jármű típusjóváhagyásához előírt széles sávú határértékek

7.2.2.1.   Ha a méréseket a 4. mellékletben leírt módszerrel végzik 10,0 ± 0,2 m távolságot tartva a jármű és az antenna között, a határérték 32 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, és 32-43 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, míg 75 MHz fölötti frekvenciákon ezek a határértékek logaritmikusan növekednek, ahogyan a 2. függelék mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 43 dBμV/m-en állandó marad.

7.2.2.2.   Ha a méréseket a 4. mellékletben leírt módszerrel végzik 3,0 ± 0,05 m távolságot tartva a jármű és az antenna között, a határérték 42 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, és 42-53 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, míg 75 MHz fölötti frekvenciákon ezek a határértékek logaritmikusan növekednek, ahogyan a 3. függelék mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 53 dBμV/m-en állandó marad.

A típusára nézve reprezentatív jármű esetében a dBμV/m egységben kifejezett mért értékeknek a típus-jóváhagyási határértékek alatt kell lenniük.

7.3.   A járművek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben kialakuló harmonikusok kibocsátására vonatkozó előírások

7.3.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív jármű által kibocsátott, a váltakozó áramú elektromos vezetékeiben kialakuló harmonikusokat a 11. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a jármű gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.3.2.   A jármű típus-jóváhagyási határértéke

7.3.2.1.   Amennyiben a méréseket a 11. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként ≤ 16 A erősségű betáplált áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-2 szabványban meghatározott és a 3. táblázatban megadott értékek.

3. táblázat

3. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként ≤ 16 A)

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként ≤ 16 A)

| A harmonikus rendszáma
  n | Megengedett legnagyobb harmonikusáram-erősség
  A |
| --- | --- |
| Páratlan rendszámú harmonikusok |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Páros rendszámú harmonikusok |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

A harmonikus rendszáma

n

Megengedett legnagyobb harmonikusáram-erősség

A

Páratlan rendszámú harmonikusok

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Páros rendszámú harmonikusok

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.3.2.2.   Amennyiben a méréseket a 11. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként > 16 A és ≤ 75 A erősségű betáplált áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-12 szabványban meghatározott és a 4., 5. és 6. táblázatban megadott értékek.

4. táblázat

4. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülékektől eltérő készülék esetében

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülékektől eltérő készülék esetében

| Minimum Rsce | Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

  % | Az áramfelharmonikusok maximális aránya
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | Teljes harmonikustorzítás | Részleges, súlyozott harmonikustorzítás |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Minimum Rsce

sce

Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

n

1

%

Az áramfelharmonikusok maximális aránya

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

Teljes harmonikustorzítás

Részleges, súlyozott harmonikustorzítás

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

A 12-vel megegyező vagy annál kisebb rendszámú páros harmonikusok relatív értékének 16/n %-nál kisebbnek kell lennie. A 12-nél magasabb rendszámú páros harmonikusok ugyanúgy beleszámítanak a teljes harmonikustorzításba és a részleges, súlyozott harmonikustorzításba, mint a páratlan rendszámú harmonikusok.

A berendezés rövidzárási viszonyszáma (Rsce) egymást követő értékeinek lineáris interpolációja megengedett.

sce

5. táblázat

5. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében

| Minimum Rsce | Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

  % | Az áramfelharmonikusok maximális aránya
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | Teljes harmonikustorzítás | Részleges, súlyozott harmonikustorzítás |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimum Rsce

sce

Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

n

1

%

Az áramfelharmonikusok maximális aránya

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

Teljes harmonikustorzítás

Részleges, súlyozott harmonikustorzítás

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

A 12-vel megegyező vagy annál kisebb rendszámú páros harmonikusok relatív értékének 16/n %-nál kisebbnek kell lennie. A 12-nél magasabb rendszámú páros harmonikusok ugyanúgy beleszámítanak a teljes harmonikustorzításba és a részleges, súlyozott harmonikustorzításba, mint a páratlan rendszámú harmonikusok.

Az Rsce egymást követő értékeinek lineáris interpolációja megengedett.

sce

6. táblázat

6. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében meghatározott feltételek mellett

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében meghatározott feltételek mellett

| Minimum Rsce | Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

  % | Az áramfelharmonikusok maximális aránya
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | Teljes harmonikustorzítás | Részleges, súlyozott harmonikus-torzítás |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimum Rsce

sce

Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

n

1

%

Az áramfelharmonikusok maximális aránya

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

Teljes harmonikustorzítás

Részleges, súlyozott harmonikus-torzítás

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

A 12-vel megegyező vagy annál kisebb rendszámú páros harmonikusok relatív értékének 16/n %-nál kisebbnek kell lennie. A 12-nél magasabb rendszámú páros harmonikusok ugyanúgy beleszámítanak a teljes harmonikustorzításba és a részleges, súlyozott harmonikustorzításba, mint a páratlan rendszámú harmonikusok.

7.4.   A járművek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben bekövetkező feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) kibocsátására vonatkozó előírások

7.4.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív jármű által keltett, a váltakozó áramú elektromos vezetékeiben bekövetkező feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) kibocsátását a 12. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a jármű gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.4.2.   A jármű típus-jóváhagyási határértéke

7.4.2.1.   Amennyiben a méréseket a 12. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként ≤ 16 A névleges áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-3 szabvány 5. pontjában meghatározott értékek.

7.4.2.2.   Amennyiben a méréseket a 12. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként > 16 A és ≤ 75 A névleges áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-11 szabvány 5. pontjában meghatározott értékek.

7.5.   A járművek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátására vonatkozó előírások

7.5.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív jármű által kibocsátott, a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátását a 13. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a jármű gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.5.2.   A jármű típus-jóváhagyási határértéke

7.5.2.1.   Amennyiben a méréseket a 13. mellékletben leírt módszerrel végzik, a váltakozó áramú elektromos vezetékek esetében a határértékek az IEC 61000-6-3 szabványban meghatározott és a 7. táblázatban megadott értékek.

7. táblázat

7. táblázat

Megengedett legnagyobb, a váltakozó áramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

Megengedett legnagyobb, a váltakozó áramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

| Frekvencia (MHz) | Határértékek és detektor |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 66–56 dBμV (kvázicsúcs) 56–46 dBμV (átlag)
  (a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken) |
| 0,5–5 | 56 dBμV (kvázicsúcs) 46 dBμV (átlag) |
| 5–30 | 60 dBμV (kvázicsúcs) 50 dBμV (átlag) |

Frekvencia (MHz)

Határértékek és detektor

0,15–0,5

66–56 dBμV (kvázicsúcs) 56–46 dBμV (átlag)

(a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken)

0,5–5

56 dBμV (kvázicsúcs) 46 dBμV (átlag)

5–30

60 dBμV (kvázicsúcs) 50 dBμV (átlag)

7.5.2.2.   Amennyiben a méréseket a 13. mellékletben leírt módszerrel végzik, az egyenáramú elektromos vezetékek esetében a határértékek az IEC 61000-6-3 szabványban meghatározott és a 8. táblázatban megadott értékek.

8. táblázat

8. táblázat

Megengedett legnagyobb, az egyenáramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

Megengedett legnagyobb, az egyenáramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

| Frekvencia (MHz) | Határértékek és detektor |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 79 dBμV (kvázicsúcs)
  66 dBμV (átlag) |
| 0,5–30 | 73 dBμV (kvázicsúcs)
  60 dBμV (átlag) |

Frekvencia (MHz)

Határértékek és detektor

0,15–0,5

79 dBμV (kvázicsúcs)

66 dBμV (átlag)

0,5–30

73 dBμV (kvázicsúcs)

60 dBμV (átlag)

7.6.   A járművek hálózati vagy távközlési csatlakozásaik által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátására vonatkozó előírások

7.6.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív jármű hálózati vagy távközlési csatlakozásai által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátását a 14. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a jármű gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.6.2.   A jármű típus-jóváhagyási határértéke

7.6.2.1.   Amennyiben a méréseket a 14. mellékletben leírt módszerrel végzik, a hálózati és távközlési csatlakozások (a CISPR 22 szabvány 3.6. pontjában meghatározott távközlési csatlakozás) esetében a határértékek az IEC 61000-6-3 szabványban meghatározott és a 9. táblázatban megadott értékek.

9. táblázat

9. táblázat

Megengedett legnagyobb, hálózati vagy távközlési csatlakozások által vezetett rádiófrekvenciás zavar

Megengedett legnagyobb, hálózati vagy távközlési csatlakozások által vezetett rádiófrekvenciás zavar

| Frekvencia (MHz) | Feszültséghatárok (detektor) | Áramerősség-határok (detektor) |
| --- | --- | --- |
| 0,15–0,5 | 84–74 dBμV (kvázicsúcs)
  74–64 dBμV (átlag)
  (a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken) | 40-30 dBμA (kvázi-csúcs)
  30–20 dBμA (átlag)
  (a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken) |
| 0,5–30 | 74 dBμV (kvázicsúcs)
  64 dBμV (átlag) | 30 dBμA (kvázi-csúcs)
  20 dBμA (átlag) |

Frekvencia (MHz)

Feszültséghatárok (detektor)

Áramerősség-határok (detektor)

0,15–0,5

84–74 dBμV (kvázicsúcs)

74–64 dBμV (átlag)

(a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken)

40-30 dBμA (kvázi-csúcs)

30–20 dBμA (átlag)

(a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken)

0,5–30

74 dBμV (kvázicsúcs)

64 dBμV (átlag)

30 dBμA (kvázi-csúcs)

20 dBμA (átlag)

7.7.   A járművek elektromágneses mezőkkel szembeni zavartűrésére vonatkozó előírások

7.7.1.   Vizsgálati módszer

A típusára nézve reprezentatív járműnek az elektromágneses sugárzással szembeni zavartűrését a 6. mellékletben leírt módszerrel kell megvizsgálni.

7.7.2.   A jármű típusjóváhagyásának zavartűréssel kapcsolatos határértékei

7.7.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 6. mellékletben leírt módszerrel végzik, a térerősségnek 30 V/m rms (négyzetes középérték) értékűnek kell lennie a 20–2 000 MHz frekvenciasáv több mint 90 %-ában, és legalább 25 V/m rms (négyzetes középérték) értékűnek a teljes 20–2 000 MHz frekvenciasávban.

7.7.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív jármű eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 6. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során a 6. melléklet 2.2. pontja szerint nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

7.8.   A járművek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett gyors elektromos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrésére vonatkozó előírások

7.8.1.   Vizsgálati módszer

7.8.1.1.   A típusára nézve reprezentatív járműnek a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett gyors elektromos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrését a 15. mellékletben leírt módszerrel kell megvizsgálni.

7.8.2.   A jármű típusjóváhagyásának zavartűréssel kapcsolatos határértékei

7.8.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 15. mellékletben leírt módszerekkel végzik, a zavartűrési vizsgálatok értékei a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékekre vonatkozóan a következők: ±2 kV vizsgálati feszültség nyitott áramkörben, 5 ns felfutási idő (Tr) és 50 ns tartási idő (Th), valamint 5 kHz ismétlési frekvencia legalább 1 percen keresztül.

7.8.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív jármű eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 15. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során a 6. melléklet 2.2. pontja szerint nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

7.9.   A járművek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett lökőfeszültséggel szembeni zavartűrésére vonatkozó előírások

7.9.1.   Vizsgálati módszer

7.9.1.1.   A típusára nézve reprezentatív járműnek a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett lökőfeszültséggel szembeni zavartűrését a 16. mellékletben leírt módszerrel kell megvizsgálni.

7.9.2.   A jármű típusjóváhagyásának zavartűréssel kapcsolatos határértékei

7.9.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 16. mellékletben leírt módszerekkel végzik, a zavartűrési vizsgálati értékek a következők lesznek:

| a) | váltakozó áramú elektromos vezetékek esetében: ±2 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±1 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni az impulzusok között legfeljebb 1 perc eltéréssel. Ezt a 0, 90, 180 és 270 fokos fázis esetében kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

váltakozó áramú elektromos vezetékek esetében: ±2 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±1 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni az impulzusok között legfeljebb 1 perc eltéréssel. Ezt a 0, 90, 180 és 270 fokos fázis esetében kell alkalmazni;

| b) | egyenáramú elektromos vezetékek esetében: ±0,5 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±0,5 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni legfeljebb 1 perc eltéréssel. |
| --- | --- |

b)

egyenáramú elektromos vezetékek esetében: ±0,5 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±0,5 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni legfeljebb 1 perc eltéréssel.

7.9.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív jármű eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 16. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során a 6. melléklet 2.2. pontja szerint nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

7.10.   Az elektromos/elektronikus részegységek által keltett széles sávú elektromágneses zavarra vonatkozó előírások.

7.10.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység által kibocsátott elektromágneses sugárzást a 7. mellékletben leírt módszerrel kell mérni.

7.10.2.   Az elektromos/elektronikus részegységek típusjóváhagyásához előírt széles sávú határértékek

7.10.2.1.   Ha a méréseket a 7. mellékletben leírt módszerrel végzik, a határérték 62–52 dBμV/m a 30–75 MHz frekvenciasávban, úgy, hogy ez a határérték a 30 MHz fölötti frekvenciákon logaritmikusan csökken, és 52–63 dBμV/m a 75–400 MHz frekvenciasávban, úgy, hogy ez a határérték a 75 MHz fölötti frekvenciákon logaritmikusan nő, ahogyan a 6. függelék mutatja. A 400–1 000 MHz frekvenciasávban a határérték 63 dBμV/m-en állandó marad.

7.10.2.2.   A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység esetében a dBμV/m egységben kifejezett mért értékeknek a típus-jóváhagyási határértékek alatt kell lenniük.

7.11.   Az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben kialakuló harmonikusok kibocsátására vonatkozó előírások

7.11.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység által kibocsátott, a váltakozó áramú elektromos vezetékeiben kialakuló harmonikusokat a 17. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert a gyártó a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.11.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típus-jóváhagyási határértéke

7.11.2.1.   Amennyiben a méréseket a 17. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként ≤ 16 A erősségű betáplált áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-2 szabványban meghatározott és a 10. táblázatban megadott értékek.

10. táblázat

10. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként ≤ 16 A)

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként ≤ 16 A)

| A harmonikus rendszáma
  n | Megengedett legnagyobb harmonikusáram-erősség
  A |
| --- | --- |
| Páratlan rendszámú harmonikusok |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Páros rendszámú harmonikusok |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

A harmonikus rendszáma

n

Megengedett legnagyobb harmonikusáram-erősség

A

Páratlan rendszámú harmonikusok

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Páros rendszámú harmonikusok

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.11.2.2.   Amennyiben a méréseket a 17. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként > 16 A és ≤ 75 A erősségű betáplált áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-12 szabványban meghatározott és a 11., 12. és 13. táblázatban megadott értékek.

11. táblázat

11. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülékektől eltérő készülék esetében

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülékektől eltérő készülék esetében

| Minimum Rsce | Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

  % | Az áramfelharmonikusok maximális aránya
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | Teljes harmonikustorzítás | Részleges, súlyozott harmonikustorzítás |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Minimum Rsce

sce

Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

n

1

%

Az áramfelharmonikusok maximális aránya

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

Teljes harmonikustorzítás

Részleges, súlyozott harmonikustorzítás

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

A 12-vel megegyező vagy annál kisebb páros harmonikusok relatív értékének 16/n %-nál kisebbnek kell lennie. A 12-nél magasabb rendszámú páros harmonikusok ugyanúgy beleszámítanak a teljes harmonikustorzításba és a részleges, súlyozott harmonikustorzításba, mint a páratlan rendszámú harmonikusok.

Az Rsce egymást követő értékeinek lineáris interpolációja megengedett.

sce

12. táblázat

12. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében

| Minimum Rsce | Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

  % | Az áramfelharmonikusok maximális aránya
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | Teljes harmonikustorzítás | Részleges, súlyozott harmonikustorzítás |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimum Rsce

sce

Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

n

1

%

Az áramfelharmonikusok maximális aránya

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

Teljes harmonikustorzítás

Részleges, súlyozott harmonikustorzítás

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

A 12-vel megegyező vagy annál kisebb páros harmonikusok relatív értékének 16/n %-nál kisebbnek kell lennie. A 12-nél magasabb rendszámú páros harmonikusok ugyanúgy beleszámítanak a teljes harmonikustorzításba és a részleges, súlyozott harmonikustorzításba, mint a páratlan rendszámú harmonikusok.

Az Rsce egymást követő értékeinek lineáris interpolációja megengedett.

sce

13. táblázat

13. táblázat

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében meghatározott feltételek mellett

A harmonikusok megengedett legnagyobb aránya (a betáplált áram erőssége fázisonként > 16 A és ≤ 75 A) szimmetrikus háromfázisú készülék esetében meghatározott feltételek mellett

| Minimum Rsce | Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

  % | Az áramfelharmonikusok maximális aránya
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | Teljes harmonikustorzítás | Részleges, súlyozott harmonikustorzítás |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimum Rsce

sce

Az egyes harmonikus áramerősségek elfogadható aránya In/I1

n

1

%

Az áramfelharmonikusok maximális aránya

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

Teljes harmonikustorzítás

Részleges, súlyozott harmonikustorzítás

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

A 12-vel megegyező vagy annál kisebb rendszámú páros harmonikusok relatív értékének 16/n %-nál kisebbnek kell lennie. A 12-nél magasabb rendszámú páros harmonikusok ugyanúgy beleszámítanak a teljes harmonikustorzításba és a részleges, súlyozott harmonikustorzításba, mint a páratlan rendszámú harmonikusok.

7.12.   Az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú elektromos vezetékeiben bekövetkező feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) kibocsátására vonatkozó előírások

7.12.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység által keltett, a váltakozó áramú elektromos vezetékeiben bekövetkező feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) kibocsátását a 18. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert az elektromos/elektronikus részegység gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.12.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típus-jóváhagyási határértéke

7.12.2.1.   Amennyiben a méréseket a 18. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként ≤ 16 A névleges áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-3 szabvány 5. pontjában meghatározott értékek.

7.12.2.2.   Amennyiben a méréseket a 18. mellékletben leírt módszerrel végzik, a fázisonként > 16 A és ≤ 75 A névleges áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő áram esetében a határértékek az IEC 61000-3-11 szabvány 5. pontjában meghatározott értékek.

7.13.   Az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátására vonatkozó előírások

7.13.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység által kibocsátott, a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátását a 19. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert az elektromos/elektronikus részegység gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.13.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típus-jóváhagyási határértéke

7.13.2.1.   Amennyiben a méréseket a 19. mellékletben leírt módszerrel végzik, a váltakozó áramú elektromos vezetékek esetében a határértékek az IEC 61000-6-3 szabványban meghatározott és a 14. táblázatban megadott értékek.

14. táblázat

14. táblázat

Megengedett legnagyobb, a váltakozó áramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

Megengedett legnagyobb, a váltakozó áramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

| Frekvencia (MHz) | Határértékek és detektor |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 66–56 dBμV (kvázicsúcs)
  56–46 dBμV (átlag)
  (a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken) |
| 0,5–5 | 56 dBμV (kvázicsúcs)
  46 dBμV (átlag) |
| 5–30 | 60 dBμV (kvázicsúcs)
  50 dBμV (átlag) |

Frekvencia (MHz)

Határértékek és detektor

0,15–0,5

66–56 dBμV (kvázicsúcs)

56–46 dBμV (átlag)

(a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken)

0,5–5

56 dBμV (kvázicsúcs)

46 dBμV (átlag)

5–30

60 dBμV (kvázicsúcs)

50 dBμV (átlag)

7.13.2.2.   Amennyiben a méréseket a 19. mellékletben leírt módszerrel végzik, az egyenáramú elektromos vezetékek esetében a határértékek az IEC 61000-6-3 szabványban meghatározott és a 15. táblázatban megadott értékek.

15. táblázat

15. táblázat

Megengedett legnagyobb, az egyenáramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

Megengedett legnagyobb, az egyenáramú elektromos vezetékek által vezetett rádiófrekvenciás zavar

| Frekvencia (MHz) | Határértékek és detektor |
| --- | --- |
| 0,15–0,5 | 79 dBμV (kvázicsúcs)
  66 dBμV (átlag) |
| 0,5–30 | 73 dBμV (kvázicsúcs)
  60 dBμV (átlag) |

Frekvencia (MHz)

Határértékek és detektor

0,15–0,5

79 dBμV (kvázicsúcs)

66 dBμV (átlag)

0,5–30

73 dBμV (kvázicsúcs)

60 dBμV (átlag)

7.14.   Az elektromos/elektronikus részegységek hálózati vagy távközlési csatlakozásaik által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátására vonatkozó előírások

7.14.1.   Mérési módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység hálózati vagy távközlési csatlakozásai által vezetett rádiófrekvenciás zavar kibocsátását a 20. mellékletben leírt módszerrel kell mérni. Ezt a mérési módszert az elektromos/elektronikus részegység gyártója a műszaki szolgálattal összhangban határozza meg.

7.14.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típus-jóváhagyási határértéke

7.14.2.1.   Amennyiben a méréseket a 20. mellékletben leírt módszerrel végzik, a hálózati és távközlési csatlakozások (a CISPR 22 szabvány 3.6. pontjában meghatározott távközlési csatlakozás) esetében a határértékek az IEC 61000-6-3 szabványban meghatározott és a 16. táblázatban megadott értékek.

CISPR 22

16. táblázat

16. táblázat

Megengedett legnagyobb, hálózati vagy távközlési csatlakozások által vezetett rádiófrekvenciás zavar

Megengedett legnagyobb, hálózati vagy távközlési csatlakozások által vezetett rádiófrekvenciás zavar

| Frekvencia (MHz) | Feszültséghatárok (detektor) | Áramerősség-határok (detektor) |
| --- | --- | --- |
| 0,15–0,5 | 84–74 dBμV (kvázicsúcs)
  74–46 dBμV (átlag)
  (a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken) | 40–30 dBμA (kvázicsúcs)
  30–20 dBμA (átlag)
  (a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken) |
| 0,5–30 | 74 dBμV (kvázicsúcs)
  64 dBμV (átlag) | 30 dBμA (kvázicsúcs)
  20 dBμA (átlag) |

Frekvencia (MHz)

Feszültséghatárok (detektor)

Áramerősség-határok (detektor)

0,15–0,5

84–74 dBμV (kvázicsúcs)

74–46 dBμV (átlag)

(a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken)

40–30 dBμA (kvázicsúcs)

30–20 dBμA (átlag)

(a frekvencia logaritmusával lineárisan csökken)

0,5–30

74 dBμV (kvázicsúcs)

64 dBμV (átlag)

30 dBμA (kvázicsúcs)

20 dBμA (átlag)

7.15.   Az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett gyors elektromos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrésére vonatkozó előírások

7.15.1.   Vizsgálati módszer

7.15.1.1.   A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegységnek a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett gyors elektromos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrését a 21. mellékletben leírt módszerrel kell megvizsgálni.

7.15.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyásához előírt zavartűrési határértékek

7.15.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 21. mellékletben leírt módszerekkel végzik, a zavartűrési vizsgálatok értékei a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékekre vonatkozóan a következők: ±2 kV vizsgálati feszültség nyitott áramkörben, 5 ns felfutási idő (Tr) és 50 ns tartási idő (Th), valamint 5 kHz ismétlési frekvencia legalább 1 percen keresztül.

7.15.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 21. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során a 9. melléklet 2.2. pontja szerint nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

7.16.   Az elektromos/elektronikus részegységek váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeik által vezetett lökőfeszültséggel szembeni zavartűrésére vonatkozó előírások

7.16.1.   Vizsgálati módszer

7.16.1.1.   A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegységnek a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett lökőfeszültséggel szembeni zavartűrését a 22. mellékletben leírt módszerrel kell megvizsgálni.

7.16.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyásához előírt zavartűrési határértékek

7.16.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 22. mellékletben leírt módszerekkel végzik, a zavartűrési vizsgálati értékek a következők lesznek:

| a) | váltakozó áramú elektromos vezetékek esetében: ±2 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±1 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni az impulzusok között legfeljebb 1 perc eltéréssel. Ezt a 0, 90, 180 és 270 fokos fázis esetében kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

váltakozó áramú elektromos vezetékek esetében: ±2 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±1 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni az impulzusok között legfeljebb 1 perc eltéréssel. Ezt a 0, 90, 180 és 270 fokos fázis esetében kell alkalmazni;

| b) | egyenáramú elektromos vezetékek esetében: ±0,5 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±0,5 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni legfeljebb 1 perc eltéréssel. |
| --- | --- |

b)

egyenáramú elektromos vezetékek esetében: ±0,5 kV vizsgálati feszültség a nyitott áramkörben a vezeték és a föld között és ±0,5 kV a vezetékek között (1,2 μs/50 μs-os impulzus), 1,2 μs felfutási idővel (Tr) és 50 μs tartási idővel (Th). Lökőfeszültséget ötször kell ráadni legfeljebb 1 perc eltéréssel.

7.16.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 22. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során a 9. melléklet 2.2. pontja szerint nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

7.17.   A 12/24 V-os tápvezetékben az elektromos/elektronikus részegységek által keltett vezetett tranziens zavarok kibocsátására vonatkozó előírások

7.17.1.   Vizsgálati módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység sugárzását az ISO 7637-2 szabvány szerinti módszerrel (módszerekkel) kell vizsgálni a 10. mellékletben leírtaknak megfelelően, a 17. táblázatban megadott vizsgálati szintekkel.

17. táblázat

17. táblázat

A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó

A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó

| (V) |
| --- |
| | A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó |
| Az impulzusamplitúdó polaritása | 12 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében | 24 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében |
| Pozitív | + 75 | + 150 |
| Negatív | – 100 | – 450 |

(V)

A megengedett legnagyobb impulzusamplitúdó

Az impulzusamplitúdó polaritása

12 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében

24 V-os rendszerrel rendelkező járművek esetében

Pozitív

- 75

- 150

Negatív

– 100

– 450

7.18.   Az elektromos/elektronikus részegységek elektromágneses zavartűrésére vonatkozó előírások

7.18.1.   Vizsgálati módszer(ek)

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegységnek az elektromágneses sugárzással szembeni zavartűrését a 9. mellékletben leírt módszerek közül választott módszerrel (módszerekkel) kell megvizsgálni.

7.18.2.   Az elektromos/elektronikus részegység típusjóváhagyásához előírt zavartűrési határértékek

7.18.2.1.   Ha a vizsgálatokat a 9. mellékletben leírt módszerekkel végzik, a zavartűrési vizsgálat határértéke 60 V/m rms (négyzetes középérték) a 150 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 15 V/m rms a 800 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 75 V/m rms a TEM-cellás vizsgálati módszernél, 60 mA rms az árambetáplálásos (bulk current injection, BCI) vizsgálati módszernél és 30 V/m rms a szabad tér vizsgálati módszernél a 20–2 000 MHz frekvenciasáv több mint 90 %-ában, valamint legalább 50 V/m rms a 150 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 12,5 V/m rms a 800 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálati módszernél, 62,5 V/m rms a TEM-cellás vizsgálati módszernél, 50 mA rms az árambetáplálásos (BCI) vizsgálati módszernél és 25 V/m rms a szabad tér vizsgálati módszernél a teljes 20–2 000 MHz frekvenciasávban.

7.18.2.2.   Úgy kell tekinteni, hogy a típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység eleget tesz a zavartűrés követelményeinek, ha a 9. melléklet szerint végrehajtott vizsgálatok során nem következett be romlás a „zavartűréssel összefüggő funkciókban”.

7.19.   Az elektromos/elektronikus részegységek 12/24 V-os tápvezetékben vezetett tranziens zavarokkal összefüggő zavartűrésére vonatkozó előírások

7.19.1.   Vizsgálati módszer

A típusára nézve reprezentatív elektromos/elektronikus részegység zavartűrését az ISO 7637-2 szabvány szerinti módszerrel (módszerekkel) kell vizsgálni a 10. mellékletben leírtaknak megfelelően, a 18. táblázatban megadott vizsgálati szintekkel.

18. táblázat

18. táblázat

Az elektromos/elektronikus részegység zavartűrése

Az elektromos/elektronikus részegység zavartűrése

| Vizsgálati impulzusszám | Zavartűrési vizsgálat szintje | A rendszerek működési állapota |
| --- | --- | --- |
| Zavartűréssel összefüggő funkciókkal összefügg | Zavartűréssel összefüggő funkciókkal nem függ össze |
| 1 | III | C | D |
| 2a | III | B | D |
| 2b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (olyan elektromos/elektronikus részegység esetében, amelynek a motor indítási szakaszában működőképesnek kell lenni)
  C
  (a többi elektromos/elektronikus részegység esetében) | D |

Vizsgálati impulzusszám

Zavartűrési vizsgálat szintje

A rendszerek működési állapota

Zavartűréssel összefüggő funkciókkal összefügg

Zavartűréssel összefüggő funkciókkal nem függ össze

1

III

C

D

2a

III

B

D

2b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(olyan elektromos/elektronikus részegység esetében, amelynek a motor indítási szakaszában működőképesnek kell lenni)

C

(a többi elektromos/elektronikus részegység esetében)

D

7.20.   Kivételek

7.20.1.   Ha nincs közvetlen kapcsolat olyan távközlési hálózattal, amely a töltési kommunikációs szolgáltatáson túli távközlési szolgáltatást foglal magában, a 14. és a 20. melléklet nem alkalmazandó.

7.20.2.   A 14. melléklet nem alkalmazható, ha a jármű hálózati vagy távközlési csatlakozásai a váltakozó áramú/egyenáramú vezetékeket használják átvitelre (Power Line Transmission, PLT).

7.20.3.   A 20. melléklet nem alkalmazandó, ha az elektromos/elektronikus részegység hálózati vagy távközlési csatlakozásai a váltakozó áramú/egyenáramú vezetékeket használják átvitelre (Power Line Transmission, PLT).

7.20.4.   Azoknak a járműveknek és/vagy elektromos/elektronikus részegységeknek, amelyeket a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban, egyenáramú töltőállomáshoz 30 m-nél rövidebb egyenáramú hálózati kábellel csatlakoztatva terveznek használni, nem kell megfelelniük a 13., a 15., a 16., a 19., a 21. és a 22. mellékletben meghatározott követelményeknek.

Ebben az esetben a gyártónak nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy a jármű és/vagy az elektromos/elektronikus részegység kizárólag 30 méternél rövidebb kábelekkel használható a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban. Ezt az információt a típusjóváhagyást követően nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

7.20.5.   Azoknak a járműveknek és/vagy elektromos/elektronikus részegységeknek, amelyeket a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban, helyi/egyéni egyenáramú töltőállomáshoz további résztvevők nélkül csatlakoztatva terveznek használni, nem kell megfelelniük a 13., a 15., a 16., a 19., a 21. és a 22. mellékletben meghatározott követelményeknek.

Ebben az esetben a gyártónak nyilatkozatot kell benyújtania arról, hogy a jármű és/vagy az elektromos/elektronikus részegység kizárólag helyi/egyéni egyenáramú töltőállomáshoz további résztvevők nélkül csatlakoztatva használható a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban. Ezt az információt a típusjóváhagyást követően nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

8.   JÁRMŰ-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MÓDOSÍTÁSA VAGY KITERJESZTÉSE ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG HOZZÁADÁSÁT VAGY CSERÉJÉT KÖVETŐEN

8.1.   Ha egy járműgyártó megkapta a jóváhagyást az egész járműre, és szeretne abba(n) egy olyan elektromos/elektronikus rendszert vagy egy elektromos/elektronikus részegységet beépíteni vagy kicserélni, amely már kapott jóváhagyást ezen előírás szerint, és amelyet az idevágó feltételekkel összhangban épít be, úgy a jármű típusjóváhagyását minden további vizsgálat nélkül ki lehet terjeszteni. A gyártásmegfelelőség szempontjából a kiegészítő vagy helyettesítő elektromos/elektronikus rendszert vagy elektromos/elektronikus részegységet a jármű részének kell tekinteni.

8.2.   Ha a kiegészítő vagy helyettesítő rész(ek) még nem kapott (kaptak) jóváhagyást ezen előírás szerint, és ha a vizsgálat szükségesnek tűnik, úgy az egész járművet megfelelőnek kell tekinteni, ha bizonyítható, hogy az új vagy módosított rész(ek) kielégíti(k) a 6. szakasz és adott esetben 7. szakasz megfelelő követelményeit, vagy ha egy összehasonlító vizsgálat keretében bizonyítható, hogy az új rész valószínűleg nem befolyásolja kedvezőtlenül a járműtípus előírásnak való megfelelőségét.

8.3.   A jármű jóváhagyása nem érvénytelen, ha a jármű gyártója a járművet olyan szabványos, mobil távközlési készüléknek nem minősülő háztartási vagy irodai készülékkel látja el, amely más előírásoknak megfelel, és amelynek a beszerelése, cseréje vagy eltávolítása a készülék vagy a jármű gyártójának ajánlásai szerint történik. Ez nem zárja ki azt, hogy a jármű gyártója távközlési készüléket építsen be a jármű gyártója és/vagy az említett távközlési készülék gyártója által kidolgozott beépítési útmutató alapján. A járműgyártónak (a vizsgáló hatóság kérésére) bizonyítania kell, hogy az ilyen adókészülékek nem gyakorolnak kedvezőtlen hatást a jármű teljesítményére. Ez történhet nyilatkozat formájában, amely szerint a teljesítményszintek akkorák és a beépítés úgy történt, hogy ezen előírás zavartűrési értékei – kizárólag átvitel esetén, azaz a 6. szakasz szerinti vizsgálatokkal összefüggő átvitelt kizárva – kielégítő védelmet nyújtanak. Ezen előírás nem teszi lehetővé kommunikációs adó használatát, ha más előírások vonatkoznak az ilyen készülékekre vagy azok használatára.

9.   A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a Megállapodás 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek:

9.1.   Az előírás értelmében jóváhagyott járműveket, alkatrészeket vagy elektromos/elektronikus részegységeket a jóváhagyott típusnak megfelelően, a fenti 6. szakaszban és adott esetben 7. szakaszban rögzített követelmények betartásával kell gyártani.

9.2.   Jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység gyártásmegfelelőségét az ezen előírás 3A. és/vagy 3B. mellékletében található, típusjóváhagyásra vonatkozó értesítésben szereplő adatok alapján kell ellenőrizni.

9.3.   Amennyiben a gyártó ellenőrző eljárásai nem kielégítőek a típusjóváhagyó hatóság számára, úgy az alábbi 9.3.1., 9.3.2. és 9.3.3. szakaszt kell alkalmazni.

9.3.1.   Egy, a sorozatból vett jármű, alkatrész vagy elektromos/elektronikus részegység megfelelőségének vizsgálatakor a gyártás a széles sávú, illetve keskeny sávú elektromágneses zavarok tekintetében akkor teljesíti ezen előírás követelményeit, ha a mért értékek legfeljebb 4 dB-lel (60 %-kal) haladják meg járművek esetében a 6.2.2.1., 6.2.2.2., 6.3.2.1., 6.3.2.2. és adott esetben 7.2.2.1. és 7.2.2.2. szakaszban, illetve elektromos/elektronikus részegységek esetében a 6.5.2.1., 6.6.2.1. és adott esetben 7.10.2.1. szakaszban előírt megfelelő vonatkoztatási értékeket (értelemszerűen).

9.3.2.   Egy, a sorozatból vett jármű, alkatrész vagy elektromos/elektronikus részegység megfelelőségének vizsgálatakor a gyártás az elektromágneses sugárzással szembeni zavartűrés tekintetében akkor teljesíti ezen előírás követelményeit, ha a jármű nem mutatja a jármű közvetlen vezérlésének semmilyen romlását, amelyet a vezető vagy más közlekedő akkor észlelhetne, ha a jármű a 6. melléklet 4. szakaszában leírt állapotban van és egy, járművek esetében a 6.4.2.1. és adott esetben a 7.7.2.1. szakaszban, elektromos/elektronikus részegységek esetében pedig a 6.8.2.1. és adott esetben a 7.18.2.1. szakaszban előírt vonatkoztatási határérték legfeljebb 80 %-ának megfelelő, Volt/m-ben kifejezett térerősségnek van kitéve.

9.3.3.   Ha egy sorozatból vett alkatrész vagy önálló műszaki egység megfelelőségét vizsgálják, akkor tekinthető úgy, hogy a gyártás a vezetett zavarokkal és kibocsátott sugárzással szembeni zavartűrés tekintetében teljesíti ezen előírás követelményeit, ha az alkatrész vagy önálló műszaki egység a 6.9.1. szakaszban vagy adott esetben a 7.19.1. szakaszban megadott szintekig semmilyen romlást sem mutat a „zavartűréssel összefüggő funkciók” teljesítményében, és nem haladja meg a 6.7.1. szakaszban vagy adott esetben a 7.17.1. szakaszban megadott szinteket.

10.   SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

10.1.   A jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység valamely típusára ezen előírás szerint megadott jóváhagyás visszavonható, ha a fenti 6. szakaszban és adott esetben 7. szakaszban előírt követelmények nem teljesülnek, illetve ha a kiválasztott járművek nem felelnek meg a fenti 6. szakaszban és adott esetben 7. szakaszban előírt vizsgálaton.

10.2.   Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor az előírás 3A. vagy 3B. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti erről az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

11.   A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott jármű vagy elektromos/elektronikus részegység típusának gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot, amely ezt követően az ezen előírás 3A., illetve 3B. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

12.   ADOTT JÁRMŰ VAGY ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA VAGY KITERJESZTÉSE

12.1.   A jármű vagy elektromos/elektronikus részegység típusának bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípus jóváhagyását megadó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

| 12.1.1. | úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak valószínűleg nem lesz jelentős kedvezőtlen hatása, és a jármű vagy elektromos/elektronikus részegység ezekkel együtt eleget tesz a követelményeknek; vagy |
| --- | --- |

12.1.1.

úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosításoknak valószínűleg nem lesz jelentős kedvezőtlen hatása, és a jármű vagy elektromos/elektronikus részegység ezekkel együtt eleget tesz a követelményeknek; vagy

| 12.1.2. | új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól. |
| --- | --- |

12.1.2.

új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

12.2.   A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról szóló értesítést, a módosítások részletes leírásával együtt, az ezen előírás 4. szakaszában rögzített eljárásnak megfelelően meg kell küldeni a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleknek.

12.3.   A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és az előírás 3A., illetve 3B. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleket.

13.   ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

13.1.   A 03. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az ezen, a 03. módosítássorozattal módosított előírás alapján történő jóváhagyás megadását.

13.2.   A 03. módosítássorozattal módosított előírás hatálybalépését követő 12 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyásra benyújtott jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa megfelel a 03. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

13.3.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az előírás előző módosítássorozata szerint kiadott jóváhagyások kiterjesztését.

13.4.   Az előírás 03. módosítássorozatának hatálybalépését követő 48 hónap elteltével kezdődően az előírást alkalmazó szerződő felek visszautasíthatják az olyan jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amely nem felel meg az ezen előírás 03. módosítássorozata követelményeinek.

13.5.   A 04. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az ezen, a 04. módosítássorozattal módosított előírás alapján történő típusjóváhagyás megadását.

13.6.   A 04. módosítássorozattal módosított előírás hivatalos hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki jóváhagyást, ha a jóváhagyásra benyújtott jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa megfelel a 04. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

13.7.   Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek a járművek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek ezen előírás korábbi módosítássorozatai szerinti követelményeknek megfelelő típusaira továbbra is adnak jóváhagyást a 04. módosítássorozat hatálybalépését követő 36 hónap alatt.

13.8.   A 04. módosítássorozat hatálybalépésétől számított 60 hónap elteltéig a szerződő felek nem utasíthatják el az előző módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint jóváhagyott jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusának nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását.

13.9.   A 04. módosítássorozat hatálybalépését követő 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan jármű nemzeti vagy regionális típusjóváhagyását és első nyilvántartásba vételét vagy az olyan alkatrész vagy önálló műszaki egység első forgalomba helyezését, amely nem felel meg az ezen előírás 04. módosítássorozatában foglalt követelményeknek.

13.10.   A fenti 13.8. és 13.9. szakasz rendelkezései ellenére a REESS töltéséhez használt csatlakozórendszerrel nem felszerelt járműtípusokra vagy a REESS töltéséhez használt csatlakozórésszel nem rendelkező alkatrész vagy önálló műszaki egység típusára az előírás előző módosítássorozatai szerint megadott jóváhagyások érvényben maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő felek a továbbiakban is elfogadják azokat.

13.11.   A 05. módosítássorozat hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatnak ki típusjóváhagyást, ha a jóváhagyásra benyújtott jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusa megfelel a 05. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek.

14.   A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó felek megadják az Egyesült Nemzetek Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

---

(1)  A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. bekezdésének meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 3. mellékletében találhatók. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

1. függelék

Az előírásban említett szabványok jegyzéke

| 1. | CISPR 12 „Járművek, motorcsónakok és szikragyújtásos motorral hajtott gépek, rádiózavar-jellemzők – Határértékek és mérési módszerek” című szabvány, 5. kiadás: 2001 és 1. módosítás: 2005. |
| --- | --- |

1.

CISPR 12 „Járművek, motorcsónakok és szikragyújtásos motorral hajtott gépek, rádiózavar-jellemzők – Határértékek és mérési módszerek” című szabvány, 5. kiadás: 2001 és 1. módosítás: 2005.

| 2. | CISPR 16-1-4 „Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezésekre és módszerekre vonatkozó előírások – 1. rész: Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezések – Antennák és vizsgálati helyszínek sugárzott zavarok méréséhez” című szabvány, 3. kiadás, 2010. |
| --- | --- |

2.

CISPR 16-1-4 „Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezésekre és módszerekre vonatkozó előírások – 1. rész: Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezések – Antennák és vizsgálati helyszínek sugárzott zavarok méréséhez” című szabvány, 3. kiadás, 2010.

| 3. | CISPR 25 „Rádiózavar-jelleggörbék mérésének határértékei és mérési módszerei járművek fedélzetén használt vevőkészülékek védelméhez” című szabvány, 2. kiadás: 2002 és helyesbítés: 2004. |
| --- | --- |

3.

CISPR 25 „Rádiózavar-jelleggörbék mérésének határértékei és mérési módszerei járművek fedélzetén használt vevőkészülékek védelméhez” című szabvány, 2. kiadás: 2002 és helyesbítés: 2004.

| 4. | ISO 7637-1 „Közúti járművek – Vezetésből és csatolásból származó elektromos zavarok – 1. rész: Fogalommeghatározások és általános szempontok” című szabvány, 2. kiadás: 2002. |
| --- | --- |

4.

ISO 7637-1 „Közúti járművek – Vezetésből és csatolásból származó elektromos zavarok – 1. rész: Fogalommeghatározások és általános szempontok” című szabvány, 2. kiadás: 2002.

| 5. | ISO 7637-2 „Közúti járművek – Vezetésből és csatolásból származó elektromos zavarok – 2. rész: Elektromos tranziens vezetés tápvezetékekben, csak 12 V vagy 24 V névleges tápfeszültségű járműveken” című szabvány, 2. kiadás: 2004. |
| --- | --- |

5.

ISO 7637-2 „Közúti járművek – Vezetésből és csatolásból származó elektromos zavarok – 2. rész: Elektromos tranziens vezetés tápvezetékekben, csak 12 V vagy 24 V névleges tápfeszültségű járműveken” című szabvány, 2. kiadás: 2004.

| 6. | ISO-EN 17025 „Vizsgáló- és kalibráló-laboratóriumok felkészültségének általános követelményei” című szabvány, 2. kiadás: 2005 és helyesbítés: 2006. |
| --- | --- |

6.

ISO-EN 17025 „Vizsgáló- és kalibráló-laboratóriumok felkészültségének általános követelményei” című szabvány, 2. kiadás: 2005 és helyesbítés: 2006.

| 7. | ISO 11451 „Közúti járművek – Keskeny sávú sugárzott elektromágneses energia által keltett elektromos zavarok – Járművizsgálati módszerek” című szabvány: | 1. rész: Általános előírások és fogalommeghatározások (ISO 11451-1, 3. kiadás: 2005 és 1. módosítás: 2008); |
| --- | --- | --- |

7.

ISO 11451 „Közúti járművek – Keskeny sávú sugárzott elektromágneses energia által keltett elektromos zavarok – Járművizsgálati módszerek” című szabvány:

1. rész: Általános előírások és fogalommeghatározások (ISO 11451-1, 3. kiadás: 2005 és 1. módosítás: 2008);

| | 2. rész: Járművön kívüli sugárzóforrás (ISO 11451-2, 3. kiadás: 2005); |
| --- | --- |

2. rész: Járművön kívüli sugárzóforrás (ISO 11451-2, 3. kiadás: 2005);

| | 4. rész: Árambetáplálás (BCI) (ISO 11451-4: 1. kiadás: 1995). |
| --- | --- |

4. rész: Árambetáplálás (BCI) (ISO 11451-4: 1. kiadás: 1995).

| 8. | ISO 11452 „Közúti járművek – Keskeny sávú sugárzott elektromágneses energia által keltett elektromos zavarok – Alkatrész-vizsgálati módszerek” című szabvány: | 1. rész: Általános előírások és fogalommeghatározások (ISO 11452-1, 3. kiadás: 2005 és 1. módosítás: 2008); |
| --- | --- | --- |

8.

ISO 11452 „Közúti járművek – Keskeny sávú sugárzott elektromágneses energia által keltett elektromos zavarok – Alkatrész-vizsgálati módszerek” című szabvány:

1. rész: Általános előírások és fogalommeghatározások (ISO 11452-1, 3. kiadás: 2005 és 1. módosítás: 2008);

| | 2. rész: Elnyelő anyaggal bélelt kamra (ISO 11452-2, 2. kiadás: 2004); |
| --- | --- |

2. rész: Elnyelő anyaggal bélelt kamra (ISO 11452-2, 2. kiadás: 2004);

| | 3. rész: Transzverzális elektromágneses módban (TEM) működő cella (ISO 11452-3, 3. kiadás: 2001); |
| --- | --- |

3. rész: Transzverzális elektromágneses módban (TEM) működő cella (ISO 11452-3, 3. kiadás: 2001);

| | 4. rész: Árambetáplálás (BCI) (ISO 11452-4: 3. kiadás: 2005 és 1. helyesbítés: 2009); |
| --- | --- |

4. rész: Árambetáplálás (BCI) (ISO 11452-4: 3. kiadás: 2005 és 1. helyesbítés: 2009);

| | 5. rész: Szalagvezető (ISO 11452-5: 2. kiadás: 2002). |
| --- | --- |

5. rész: Szalagvezető (ISO 11452-5: 2. kiadás: 2002).

| 9. | A Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) Rádiószabályzata, 2008. évi kiadás. |
| --- | --- |

9.

A Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) Rádiószabályzata, 2008. évi kiadás.

| 10. | IEC 61000-3-2 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-2. rész – Harmonikusáram-kibocsátásokra vonatkozó határértékek (a készülék betáplált áramerőssége fázisonként ≤ 16 A)” című szabvány, 3.2. kiadás: 2005 + 1. módosítás: 2008 + 2. módosítás: 2009. |
| --- | --- |

10.

IEC 61000-3-2 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-2. rész – Harmonikusáram-kibocsátásokra vonatkozó határértékek (a készülék betáplált áramerőssége fázisonként ≤ 16 A)” című szabvány, 3.2. kiadás: 2005 + 1. módosítás: 2008 + 2. módosítás: 2009.

| 11. | IEC 61000-3-3 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-3. rész – Határértékek – A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a -esések (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon a fázisonként ≤ 16 A névleges áramerősségű és különleges feltételek nélkül csatlakozó berendezések esetében” című szabvány, 2.0. kiadás: 2008. |
| --- | --- |

11.

IEC 61000-3-3 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-3. rész – Határértékek – A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a -esések (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon a fázisonként ≤ 16 A névleges áramerősségű és különleges feltételek nélkül csatlakozó berendezések esetében” című szabvány, 2.0. kiadás: 2008.

| 12. | IEC 61000-3-11 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-11. rész – Határértékek – A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a -esések (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon – ≤ 75 A névleges áramerősségű és adott feltételek szerint csatlakozó berendezések” című szabvány, 1.0. kiadás: 2000. |
| --- | --- |

12.

IEC 61000-3-11 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-11. rész – Határértékek – A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a -esések (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon – ≤ 75 A névleges áramerősségű és adott feltételek szerint csatlakozó berendezések” című szabvány, 1.0. kiadás: 2000.

| 13. | IEC 61000-3-12 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-12. rész – A közcélú, kisfeszültségű rendszerekhez csatlakozó, fázisonként > 16 A és ≤ 75 A bemenőáram-erősségű berendezések által keltett harmonikus áramok határértékei” című szabvány, 1.0. kiadás: 2004. |
| --- | --- |

13.

IEC 61000-3-12 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 3-12. rész – A közcélú, kisfeszültségű rendszerekhez csatlakozó, fázisonként > 16 A és ≤ 75 A bemenőáram-erősségű berendezések által keltett harmonikus áramok határértékei” című szabvány, 1.0. kiadás: 2004.

| 14. | IEC 61000-4-4 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 4-4. rész – Vizsgálati és mérési technikák – Gyors elektromos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrés vizsgálata” című szabvány, 2.0. kiadás: 2004. |
| --- | --- |

14.

IEC 61000-4-4 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 4-4. rész – Vizsgálati és mérési technikák – Gyors elektromos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrés vizsgálata” című szabvány, 2.0. kiadás: 2004.

| 15. | IEC 61000-4-5 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 4-5. rész – Vizsgálati és mérési technikák – Lökőfeszültséggel szembeni zavartűrés vizsgálata” című szabvány, 2.0. kiadás: 2005. |
| --- | --- |

15.

IEC 61000-4-5 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 4-5. rész – Vizsgálati és mérési technikák – Lökőfeszültséggel szembeni zavartűrés vizsgálata” című szabvány, 2.0. kiadás: 2005.

| 16. | IEC 61000-6-2 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 6-2. rész – Általános szabványok – Zavartűrés ipari környezetben” című szabvány, 2.0. kiadás: 2005. |
| --- | --- |

16.

IEC 61000-6-2 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 6-2. rész – Általános szabványok – Zavartűrés ipari környezetben” című szabvány, 2.0. kiadás: 2005.

| 17. | IEC 61000-6-3 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 6-3. rész – Általános szabványok – A lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetek zavarkibocsátási szabványa” című szabvány, 2.0. kiadás: 2006. |
| --- | --- |

17.

IEC 61000-6-3 „Elektromágneses összeférhetőség (EMC) – 6-3. rész – Általános szabványok – A lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetek zavarkibocsátási szabványa” című szabvány, 2.0. kiadás: 2006.

| 18. | CISPR 16–2–1 „Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezések és módszerek előírása – 2-1. rész: Zavar- és zavartűrés-mérési módszerek – Vezetett zavar mérése” című szabvány, 2.0. kiadás: 2008. |
| --- | --- |

18.

CISPR 16–2–1 „Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezések és módszerek előírása – 2-1. rész: Zavar- és zavartűrés-mérési módszerek – Vezetett zavar mérése” című szabvány, 2.0. kiadás: 2008.

| 19. | CISPR 22 „Informatikai berendezések – Rádiózavar-jellemzők – Határértékek és mérési módszerek” című szabvány, 6.0. kiadás: 2008. |
| --- | --- |

19.

CISPR 22 „Informatikai berendezések – Rádiózavar-jellemzők – Határértékek és mérési módszerek” című szabvány, 6.0. kiadás: 2008.

| 20. | CISPR 16-1-2 „Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezésekre és módszerekre vonatkozó előírások – 1-2. rész: Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezések – Segédberendezések – Vezetett zavarok” című szabvány, 1.2. kiadás: 2006. |
| --- | --- |

20.

CISPR 16-1-2 „Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezésekre és módszerekre vonatkozó előírások – 1-2. rész: Rádiózavar- és rádiózavartűrés-mérő berendezések – Segédberendezések – Vezetett zavarok” című szabvány, 1.2. kiadás: 2006.

---

2. függelék

A járművek széles sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 10 m

| E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dB)μV/m

Járműből kibocsátott sugárzás határértéke Típusjóváhagyáshoz előírt széles sávú határérték – 10 m Kvázicsúcsérték-detektor – 120 kHz sávszélesség

Frekvencia–megahertz logaritmikus ábrázolás

(Lásd ezen előírás 6.2.2.1. és 7.2.2.1. szakaszát.)

---

3. függelék

A járművek széles sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 3 m

| E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dB)μV/m

Járműből kibocsátott sugárzás határértéke Típusjóváhagyáshoz előírt széles sávú határérték – 3 m Kvázicsúcsérték-detektor – 120 kHz sávszélesség

Frekvencia–megahertz logaritmikus ábrázolás

(Lásd ezen előírás 6.2.2.2. és 7.2.2.2. szakaszát.)

---

4. függelék

A járművek keskeny sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 10 m

| E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 22

E = 22 + 15,13 log (F/75)

E = 33

F (MHz)

E (dB)μV/m

Járműből kibocsátott sugárzás határértéke Típusjóváhagyáshoz előírt keskeny sávú határérték – 10 m Átlagoló mérőérzékelő – 120 kHz sávszélesség

Frekvencia–megahertz logaritmikus ábrázolás

(lásd az előírás 6.3.2.1. szakaszát)

---

5. függelék

A járművek keskeny sávú vonatkoztatási határértékei – Antenna–jármű távolság: 3 m

| E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dB)μV/m

Járműből kibocsátott sugárzás határértéke Típusjóváhagyáshoz előírt keskeny sávú határérték – 3 m Átlagoló mérőérzékelő – 120 kHz sávszélesség

Frekvencia–megahertz logaritmikus ábrázolás

(lásd az előírás 6.3.2.2. szakaszát)

---

6. függelék

Elektromos/elektronikus részegységek – Széles sávú vonatkoztatási határértékek

| E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 62–25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 62–25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

F (MHz)

E (dB)μV/m

Elektromos/elektronikus részegységből kibocsátott sugárzás határértéke Típusjóváhagyáshoz előírt széles sávú határérték – 1 m Kvázicsúcsérték-detektor – 120 kHz sávszélesség

Frekvencia–megahertz logaritmikus ábrázolás

(Lásd ezen előírás 6.5.2.1. és 7.10.2.1. szakaszát.)

---

7. függelék

Elektromos/elektronikus részegységek – Keskeny sávú vonatkoztatási határértékek

| E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E határértéke (dBμV/m) F frekvencián (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 52 – 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dB)μV/m

Elektromos/elektronikus részegységből kibocsátott sugárzás határértéke Típusjóváhagyáshoz előírt keskeny sávú határérték – 1 m Átlagoló mérőérzékelő – 120 kHz sávszélesség

Frekvencia–megahertz logaritmikus ábrázolás

(lásd az előírás 6.6.2.1. szakaszát)

---

8. függelék

Nagyfeszültségű mesterséges hálózat

1. ábra

Nagyfeszültségű mesterséges hálózat

| Jelmagyarázat | C2: 0,1 μF |
| --- | --- |
| L1: 5 μH | R1: 1 kΩ |
| C1: 0,1 μF | R2: 1 MΩ (C2 kisütése 50 Vdc-nál kisebb értékre 60 s-on belül) |

Jelmagyarázat

C2: 0,1 μF

L1: 5 μH

R1: 1 kΩ

C1: 0,1 μF

R2: 1 MΩ (C2 kisütése 50 Vdc-nál kisebb értékre 60 s-on belül)

2. ábra

A nagyfeszültségű mesterséges hálózat impedanciája

Impedancia

Frekvencia/MHz

3. ábra

Nagyfeszültségű mesterséges hálózatok kombinációja

Nagyfeszültségű negatív mérési pont

Nagyfeszültségű negatív tápvezeték

Nagyfeszültségű pozitív mérési pont

Föld

Föld

Nagyfeszültségű pozitív tápvezeték

---

1. MELLÉKLET

PÉLDÁK A JÓVÁHAGYÁSI JELEKRE

A minta

(Lásd ezen előírás 5.2. szakaszát.)

Image 11

A járművön vagy elektromos/elektronikus részegységen feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust az elektromágneses összeférhetőség szempontjából Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 10. számú előírás alapján, a 05 2439 jóváhagyási számmal. A jóváhagyási szám jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. módosítássorozattal módosított 10. számú előírás követelményeivel összhangban adták meg.

B minta

(Lásd ezen előírás 5.2. szakaszát.)

Image 12

A járművön vagy elektromos/elektronikus részegységen feltüntetett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust az elektromágneses összeférhetőség szempontjából Hollandiában (E4) hagyták jóvá a 10. és a 33. számú előírás alapján. (1) A jóváhagyási számok jelzik, hogy a jóváhagyások megadásának napján a 10. számú előírás tartalmazta a 05. módosítássorozatot, a 33. számú előírás pedig még eredeti formájában volt hatályos.

---

(1)  A második szám csupán példaként szolgál.

---

2A. MELLÉKLET

ADATKÖZLŐ LAP GÉPJÁRMŰ ELEKTROMÁGNESES ÖSSZEFÉRHETŐSÉGE TEKINTETÉBEN TÖRTÉNŐ TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁHOZ

Az alábbi adatokat három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani.

A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumú iratgyűjtőben kell beadni.

Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérlésűek, a teljesítményükre vonatkozó információt is meg kell adni.

Általános adatok

1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):...

2.   Típus:...

3.   Járműkategória:...

4.   A gyártó neve és címe:...

A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen):...

5.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:...

A jármű általános szerkezeti jellemzői

6.   Egy reprezentatív járműről készített fényképek és/vagy rajzok:...

7.   A motor helye és elrendezése:...

Motor

8.   Gyártó:...

9.   A gyártó motorkódja (a motoron feltüntetett jelölés szerint):...

10.   Belső égésű motor:...

11.   Működési elv: külső gyújtás/kompressziós gyújtás, négyütemű/kétütemű (1)

12.   A hengerek száma és elrendezése:...

13.   Tüzelőanyag-ellátás:...

14.   Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak kompressziós gyújtású motoroknál): igen/nem (1)

15.   Elektronikus vezérlőegység:...

16.   Gyártmány(ok):...

17.   A rendszer leírása:...

18.   Tüzelőanyag-befecskendezéssel (csak külső gyújtású motoroknál): igen/nem (1)

19.   Elektromos rendszer:...

20.   Névleges feszültség: ...V, pozitív/negatív (1) testelés

21.   Generátor:...

22.   Típus:...

23.   Gyújtás:...

24.   Gyártmány(ok):...

25.   Típus(ok):...

26.   Működési elv:...

27.   PB-gáz tüzelőanyag-ellátó rendszer: igen/nem (1)

28.   PB-gáz tüzelőanyag-ellátó rendszer elektronikus motorvezérlő egysége:...

29.   Gyártmány(ok):...

30.   Típus(ok):...

31.   Földgáztüzelőanyag-ellátó rendszer: igen/nem (1)

32.   A földgáz tüzelőanyag-ellátó rendszer elektronikus motorvezérlő egysége:...

33.   Gyártmány(ok):...

34.   Típus(ok):...

35.   Villanymotor:...

36.   Típus (tekercselés, gerjesztés):...

37.   Üzemi feszültség:...

Gázüzemű motorok (eltérő módon kialakított rendszerek esetében egyenértékű adatokat kell megadni)

38.   Elektronikus vezérlőegység (ECU):

39.   Gyártmány(ok):...

40.   Típus(ok):...

Erőátvitel

41.   Típusa (mechanikus, hidraulikus, villamos stb.):...

42.   Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (amennyiben van ilyen):...

Felfüggesztés

43.   Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (amennyiben van ilyen):...

Kormánymű

44.   Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (amennyiben van ilyen):...

Fékberendezés

45.   Blokkolásgátló fékrendszer: igen/nem/választható (1)

46.   Blokkolásgátló fékrendszerrel ellátott járművek esetében a rendszer működésének leírása (beleértve valamennyi elektronikus részt is), elektromos kapcsolási vázlat, hidraulikus vagy pneumatikus áramköri terv:...

Felépítmény

47.   A felépítmény típusa:...

48.   Felhasznált anyagok és az összeállítás módszere:...

49.   Szélvédő és egyéb ablakok:

50.   Az ablakemelő elektromos/elektronikus berendezéseinek rövid leírása (ha van):...

51.   A 46. sz. ENSZ EGB-előírás hatálya alá tartozó, közvetett látást biztosító eszközök:...

52.   Az elektromos/elektronikus alkatrészek (ha vannak ilyenek) rövid leírása:...

53.   Biztonsági övek és/vagy más utasbiztonsági rendszerek:

54.   Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (amennyiben van ilyen):...

55.   Rádiózavar-szűrés:

56.   A felépítmény motorházat formáló része, valamint az utastér ezzel határos része alakjának és alkatrésze anyagának leírása és rajza/fényképe:...

57.   A motorházban elhelyezett fém alkatrészek elhelyezésének rajza vagy fényképe (pl. fűtőberendezések, pótkerék, légszűrő, kormányberendezés stb.):...

58.   A rádiózavar-szűrő berendezés táblázata és rajza:...

59.   Az egyenáramú ellenállás névértékének részletei, és amennyiben a gyújtáskábelek ellenállásosak, a méterenkénti névleges ellenállásuk részletei:...

Világító és fényjelző berendezések

60.   Lámpákon kívüli különböző elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (ha vannak):...

Vegyes

61.   A jármű jogosulatlan használata ellen védelmet biztosító berendezések:...

62.   Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (amennyiben van ilyen):...

63.   Táblázat a jármű(vek)ben elhelyezett rádiófrekvenciás adókészülékek beszereléséhez és használatához, amennyiben vannak ilyenek (lásd az előírás 3.1.8. szakaszát):...

| Frekvenciasávok [Hz] | Max. kimeneti teljesítmény [W] | Az antenna helyzete a járművön, a beszerelés és/vagy a használat egyedi feltételei |
| --- | --- | --- |

Frekvenciasávok [Hz]

Max. kimeneti teljesítmény [W]

Az antenna helyzete a járművön, a beszerelés és/vagy a használat egyedi feltételei

64.   24 GHz-es rövid hatótávolságú radarkészülékkel felszerelt jármű: igen/nem/választható (1)

A típusjóváhagyást kérelmezőnek – adott esetben – a következőket is rendelkezésre kell bocsátania:

| 1. függelék: | Az előzőleg nem felsorolt összes olyan elektromos/elektronikus alkatrész jegyzéke (a gyártmány(ok) és típus(ok) feltüntetésével), amelyek ezen előírás hatálya alá tartoznak (lásd az előírás 2.9. és 2.10. szakaszát). |
| --- | --- |

1. függelék:

Az előzőleg nem felsorolt összes olyan elektromos/elektronikus alkatrész jegyzéke (a gyártmány(ok) és típus(ok) feltüntetésével), amelyek ezen előírás hatálya alá tartoznak (lásd az előírás 2.9. és 2.10. szakaszát).

| 2. függelék: | Az (ezen előírás hatálya alá tartozó) elektromos és/vagy elektronikus alkatrészek általános elrendezésének, valamint a vezetékköteg általános elrendezésének vázlata vagy rajza. |
| --- | --- |

2. függelék:

Az (ezen előírás hatálya alá tartozó) elektromos és/vagy elektronikus alkatrészek általános elrendezésének, valamint a vezetékköteg általános elrendezésének vázlata vagy rajza.

| 3. függelék: | A típus bemutatásához kiválasztott jármű leírása: | A felépítmény jellege:... |
| --- | --- | --- |

3. függelék:

A típus bemutatásához kiválasztott jármű leírása:

A felépítmény jellege:...

| | Bal- vagy jobbkormányos:... |
| --- | --- |

Bal- vagy jobbkormányos:...

| | Tengelytáv:... |
| --- | --- |

Tengelytáv:...

| 4. függelék: | A gyártó által az ISO 17025 szabvány alapján akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól a típusbizonyítvány kiállításához szolgáltatott vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyv(ek). |
| --- | --- |

4. függelék:

A gyártó által az ISO 17025 szabvány alapján akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól a típusbizonyítvány kiállításához szolgáltatott vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyv(ek).

65.   Töltő: fedélzeti/külső/nincs (1):

66.   Töltőáram: egyenáram/váltakozó áram (fázisok száma/frekvencia) (1):

67.   Legnagyobb névleges áram (szükség esetén minden egyes üzemmódban):...

68.   Névleges töltési feszültség:...

69.   A jármű csatlakozórendszerének alapvető funkciói: Pl. L1/L2/L3/N/E/mérő-vezérlőér:...

70.   Az Rsce legkisebb értéke (lásd a 7.3. szakaszt)

71.   A töltőkábelt a járművel együtt szállítják: igen/nem (1)

72.   Ha a töltőkábelt a járművel együtt szállítják:

| | Hossz (m)... |
| --- | --- |

Hossz (m)...

| | Keresztmetszet (mm2)... |
| --- | --- |

Keresztmetszet (mm2)...

---

(1)  A nem kívánt rész törlendő.

---

2B. MELLÉKLET

ADATKÖZLŐ LAP ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ELEKTROMÁGNESES ÖSSZEFÉRHETŐSÉGE TEKINTETÉBEN TÖRTÉNŐ TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁHOZ

Az alábbi adatokat három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumú iratgyűjtőben kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérlésűek, a teljesítményükre vonatkozó információt is meg kell adni.

1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

2.   Típus: ...

3.   Típusazonosító jelölések, amennyiben vannak, az alkatrészen/önálló műszaki egységen (1):

3.1.   Az említett jelölés helye:...

4.   A gyártó neve és címe:...

A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen):...

5.   Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja:...

6.   Az összeszerelő üzem(ek) címe:...

7.   Ezt az elektromos/elektronikus részegységet alkatrészként/önálló műszaki egységként kell jóváhagyni (2).

8.   A használatra vonatkozó korlátozások és a rögzítés feltételei:...

9.   Az elektromos rendszer névleges feszültsége: ...V, pozitív/negatív (2) testelés. ...

| 1. függelék: | A típus bemutatásához kiválasztott elektromos/elektronikus részegység leírása (elektronikus kapcsolási vázlat és az elektromos/elektronikus részegységet alkotó alkatrészek felsorolása [pl. a mikroprocesszor, a kristály gyártmánya és típusa stb.]). |
| --- | --- |

1. függelék:

A típus bemutatásához kiválasztott elektromos/elektronikus részegység leírása (elektronikus kapcsolási vázlat és az elektromos/elektronikus részegységet alkotó alkatrészek felsorolása [pl. a mikroprocesszor, a kristály gyártmánya és típusa stb.]).

| 2. függelék: | A gyártó által az ISO 17025 szabvány alapján akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól a típusbizonyítvány kiállításához szolgáltatott vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyv(ek).
  Csak töltőrendszerekre vonatkozik: ... |
| --- | --- |

2. függelék:

A gyártó által az ISO 17025 szabvány alapján akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól a típusbizonyítvány kiállításához szolgáltatott vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyv(ek).

Csak töltőrendszerekre vonatkozik: ...

10.   Töltő: fedélzeti/külső (2) ...

11.   Töltőáram: egyenáram/váltakozó áram (fázisok száma/frekvencia) (2): ...

12.   Legnagyobb névleges áram (szükség esetén minden egyes üzemmódban): ...

13.   Névleges töltési feszültség: ...

14.   Az elektromos/elektronikus részegység csatlakozórendszerének alapvető funkciói: Pl. L1/L2/L3/N/PE/mérő-vezérlőér ...

15.   Az Rsce legkisebb értéke (lásd ezen előírás 7.11. szakaszát) ...

---

(1)  Ha a típusazonosító olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??).

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

---

3A. MELLÉKLET

Image 13

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

jármű/alkatrész/önálló műszaki egység (2) típusára vonatkozóan, a 10. számú előírás alapján.

Jóváhagyási szám: Kiterjesztés száma:

1. Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

2. Típus:

3. A típusazonosítás módja, amennyiben a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (2) van azonosító

3.1. Az említett jelölés helye:

4. Járműkategória:

5. A gyártó neve és címe:

6. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja:

7. Az összeszerelő üzem(ek) címe:

8. Kiegészítő adatok (szükség esetén): Lásd a lenti függeléket.

9. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

10. A vizsgálati jegyzőkönyv kelte:

11. A vizsgálati jegyzőkönyv száma:

12. Megjegyzések (adott esetben): Lásd a lenti függeléket.

13. Hely:

14. Dátum:

15. Aláírás:

16. A jóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre kiadható – információs csomag tartalomjegyzéke mellékelve.

17. A kiterjesztés oka:

Image 14

Járműnek a 10. számú előírás alapján történő típusjóváhagyására vonatkozó ... számú értesítés függeléke

1. Kiegészítő adatok:

2. Az elektromos rendszer névleges feszültsége: V, pozitív/negatív testelés (2)

3. A felépítmény típusa:

4. A vizsgált jármű(vek)be beépített elektronikus rendszerek jegyzéke, amely nem korlátozódik az adatközlő lapon lévő tételekre:

4.1. 24 GHz-es rövid hatótávolságú radarkészülékkel felszerelt jármű: igen/nem/választható (2)

5. A vizsgálatok elvégzéséért felelős, az ISO 17025 alapján akkreditált és a jóváhagyó hatóság által elismert laboratórium:

6. Megjegyzések (pl. balkormányos és jobbkormányos járművekre egyaránt érvényes):

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

3B. MELLÉKLET

Image 15

ÉRTESÍTÉS

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])

(1)

Kibocsátó: Hatóság neve

Tárgy (2): Jóváhagyás megadása

Jóváhagyás kiterjesztése

Jóváhagyás elutasítása

Jóváhagyás visszavonása

A gyártás végleges leállítása

elektromos/elektronikus részegység (2) típusára vonatkozóan, a 10. számú előírás alapján.

Jóváhagyási szám: Kiterjesztés száma:

1. Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

2. Típus- és általános kereskedelmi leírás:

3. A típusazonosítás módja, amennyiben a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (2) van azonosító

3.1. Az említett jelölés helye:

4. Járműkategória:

5. A gyártó neve és címe:

6. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja:

7. Az összeszerelő üzem(ek) címe:

8. Kiegészítő adatok (szükség esetén): Lásd a lenti függeléket.

9. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

10. A vizsgálati jegyzőkönyv kelte:

11. A vizsgálati jegyzőkönyv száma:

12. Megjegyzések (adott esetben): Lásd a lenti függeléket.

13. Hely:

14. Dátum:

15. Aláírás:

16. A jóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre kiadható – információs csomag tartalomjegyzéke mellékelve. .

17. A kiterjesztés oka:

Image 16

Elektromos/elektronikus részegységnek a 10. számú előírás alapján történő típusjóváhagyására vonatkozó ... számú értesítés függeléke

1. Kiegészítő adatok:

1.1. Az elektromos rendszer névleges feszültsége: V, pozitív/negatív testelés (2)

1.2. Ez az elektromos/elektronikus részegység bármely járműtípusban használható a következő korlátozásokkal:

1.2.1. Beépítési feltételek, amennyiben vannak ilyenek:

1.3. Ez az elektromos/elektronikus részegység csak a következő járműtípusokban használható:

1.3.1. Beépítési feltételek, amennyiben vannak ilyenek:

1.4. A zavartűrés megállapításához alkalmazott speciális vizsgálati módszer(ek) és frekvenciatartományok (kérjük adja meg, hogy a 9. mellékletből pontosan melyik módszert alkalmazták):

1.5. A vizsgálatok elvégzéséért felelős, az ISO 17025 alapján akkreditált és a jóváhagyó hatóság által elismert laboratórium:

2. Megjegyzések:

(1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

---

4. MELLÉKLET

MÓDSZER A JÁRMŰVEK SZÉLES SÁVÚ ELEKTROMÁGNESES KIBOCSÁTÁSÁNAK MÉRÉSÉRE

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer csak járművekre alkalmazható. A módszer a jármű mindkét konfigurációjára alkalmazható:

| a) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfiguráció; |
| --- | --- |

a)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfiguráció;

| b) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációja. |
| --- | --- |

b)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációja.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a járműbe beépített elektromos vagy elektronikus rendszerek (pl. gyújtásrendszer vagy villamos motorok) által kibocsátott széles sávú sugárzás mérésére szolgál.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 12 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfigurációjú jármű

2.1.1.   Motor

A motornak a CISPR 12 szabvány szerint kell üzemelnie.

2.1.2.   Egyéb járműrendszerek

Az összes, széles sávú sugárzás kibocsátására képes berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, pl. ablaktörlőmotorok vagy ventilátorok, maximális terheléssel üzemelnie kell. A jelzőkürt és az elektromos ablakemelő motorok kivételt képeznek, mert azokat nem használják folyamatosan.

2.2.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű csatlakoztatásának vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 3a–3h. ábráján látható (a váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés üzemmódtól, a töltő csatlakozódugaszának helyétől, valamint attól függően, hogy a töltéssel egyidejűleg sor kerül-e kommunikációra, vagy sem).

2.3.   Töltőállomás/fővezeték

A töltőállomást a vizsgálati helyszínen belül vagy azon kívül is el lehet helyezni.

1. megjegyzés: Ha a jármű és a töltőállomás közötti kommunikáció szimulálható, a töltőállomás helyettesíthető a fővezeték által biztosított áramellátással.

A vizsgálati helyszínen mindkét esetben két csatlakozóaljzatot kell elhelyezni a fővezetékek és a kommunikációs kábelek céljára a következő feltételek szerint:

| a) | a földelősíkra kell helyezni; |
| --- | --- |

a)

a földelősíkra kell helyezni;

| b) | a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelkötegnek a lehető legrövidebbnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelkötegnek a lehető legrövidebbnek kell lennie;

| c) | a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelköteget a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni. |
| --- | --- |

c)

a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelköteget a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni.

2. megjegyzés: A fővezetékek és kommunikációs kábelek csatlakozóaljzatának (csatlakozóaljzatainak) szűrtnek kell lennie (lenniük).

Ha a töltőállomás a vizsgálati helyszínen belül található, akkor a töltőállomás és a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata közötti kábelköteget a következő feltételeknek megfelelően kell elhelyezni:

| a) | a kábelkötegnek a töltőállomás oldalán függőlegesen kell lógnia a földelősíkig; |
| --- | --- |

a)

a kábelkötegnek a töltőállomás oldalán függőlegesen kell lógnia a földelősíkig;

| b) | a kábelköteg fölösleges részét a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni, és szükség esetén harmonikaszerűen össze kell hajtogani. |
| --- | --- |

b)

a kábelköteg fölösleges részét a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni, és szükség esetén harmonikaszerűen össze kell hajtogani.

3. megjegyzés: A töltőállomást a vevőkészülék sugárnyalábjának szélességén kívül kell elhelyezni.

2.4.   Mesterséges hálózatok

A mesterséges hálózato(ka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. A mesterséges hálózat(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

Minden mesterséges hálózat mérési pontját 50 Ω-os terheléssel kell zárni.

A mesterséges hálózatot a 3a–3h. ábrán meghatározott módon kell elhelyezni.

2.5.   Impedanciastabilizátor

A kommunikációs kábeleket impedanciastabilizátoron keresztül kell csatlakoztatni a járműhöz.

A hálózatba bekötendő impedanciastabilizátort és a kommunikációs kábeleket a CISPR 22 szabvány 9.6.2. pontja határozza meg.

Az impedanciastabilizátor(oka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. Az impedanciastabilizátor(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

Minden impedanciastabilizátor mérési pontját 50 Ω-os terheléssel kell zárni.

Az impedanciastabilizátort a 3e–3h. ábrán meghatározott módon kell elhelyezni.

2.6.   Töltő-/kommunikációs kábel

A töltő-/kommunikációs kábelt a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) és a jármű töltőcsatlakozója között egyenes vonalban kell elhelyezni. A kábel vetülete hosszának 0,8 m-nek (+ 0,2/–0 m) kell lennie.

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a fölösleges részt legfeljebb 0,5 m szélességben harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

A töltő-/kommunikációs kábelnek a jármű oldalán függőlegesen kell lógnia a karosszériától 100 mm (+ 200/–0 mm) távolságra.

A teljes kábelt nem vezető, alacsony relatív permittivitású (dielektromos állandójú) anyagon (εr ≤ 1,4) kell elhelyezni, a földelősík felett 100 mm (±25 mm) távolságra.

3.   A MÉRÉS HELYE

3.1.   A CISPR 12 szabványban az L kategóriájú járművekre meghatározott követelmények alternatívájaként vizsgálati felület lehet bármely olyan hely, amely teljesíti az e melléklet függelékében található ábrán bemutatott feltételeket. Ebben az esetben a mérőberendezést az e melléklet függelékének 1. ábráján megjelölt részen kívül kell elhelyezni.

3.2.   Zárt vizsgálati létesítményt lehet használni, ha korreláció mutatható ki a zárt vizsgálati létesítményben, illetve a szabadban lévő mérőhelyen mért értékek között. A zárt vizsgálati létesítményeknek nem kell kielégíteniük a szabadban lévő mérőhelyre vonatkozó méretkövetelményeket, kivéve az antenna és a jármű közötti távolságra és az antenna magasságára vonatkozó követelményeket.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A határértékek a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

4.2.   A méréseket kvázicsúcsérték- vagy csúcsértékdetektorokkal lehet elvégezni. A 6.2. és 6.5. szakaszban a határértékek kvázicsúcsérték-detektorokhoz vannak megadva. Csúcsértékdetektorok használata esetén a CISPR 12 szabványban meghatározott 20 dB értékű korrekciós tényezőt kell alkalmazni.

4.3.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 30–1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

30–1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4.   Mérések

A műszaki szolgálat a CISPR 12 szabványban meghatározott intervallumokban a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományban végzi a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó szolgáltat mérési adatokat a teljes frekvenciatartományról egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat a frekvenciatartományt a következő 14 frekvenciasávra oszthatja: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170-225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 és 850–1 000 MHz, és azon a 14 frekvencián végzi el a vizsgálatokat, amelyeknél az egyes sávokon belül a legnagyobb sugárzásérték adódik, hogy így igazolja, hogy a jármű kielégíti az e melléklet követelményeit.

Amennyiben a mért érték meghaladja a határértéket, méréssel kell bizonyítani, hogy ez a jármű, nem pedig a háttérsugárzás miatt van.

4.5.   Leolvasott értékek

A 14 frekvenciasáv mindegyikében a határértékre vonatkozóan leolvasott értékek maximumát (vízszintes és függőleges polarizáció és antennaelhelyezés a jármű bal és jobb oldalán) kell jellemző értéknek tekinteni azon a frekvencián, amelyen a méréseket végezték.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

Függelék

1. ábra

Elektromágneses visszaverődéstől mentes vízszintes felület

Ellipszis által határolt felület meghatározása

A motor középpontja az antenna középpontján áthaladó függőlegesen helyezkedik el

Kis átmérő

F = 10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

JÁRMŰ

Antenna

Nagy átmérő = 2F

2. ábra

Az antenna helyzete a járműhöz viszonyítva

2a. ábra

Dipólantenna a sugárzás függőleges összetevőjét mérő pozícióban

Image 18

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Elölnézet

2b. ábra

2b. ábra

Dipólantenna a sugárzás vízszintes összetevőjét mérő pozícióban

Dipólantenna a sugárzás vízszintes összetevőjét mérő pozícióban

Image 19

A motor középpontja

Motor

Jármű

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Felülnézet

3. ábra

3. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű oldalán található (váltakozó áramú töltés kommunikáció nélkül)

3a. ábra

3a. ábra

Image 20

100 (+200/-0) mm

10,00 ± 0,2 m

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

(3,00 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

3b. ábra

3b. ábra

Image 21

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

Max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Felülnézet

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltőkábel |
| 4. | Földelt mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltőkábel

4.

Földelt mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű elején/hátulján található (váltakozó áramú töltés kommunikáció nélkül)

3c. ábra

3c. ábra

Image 22

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

3d. ábra

3d. ábra

Image 23

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

Felülnézet

Max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

0,1 (+0,2/-0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltőkábel |
| 4. | Földelt mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltőkábel

4.

Földelt mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű oldalán található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

3e. ábra

3e. ábra

Image 24

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

3f. ábra

3f. ábra

Image 25

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

Felülnézet

Max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltő-/kommunikációs kábel |
| 4. | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Földelt impedanciastabilizátor(ok) |
| 7. | Töltőállomás |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltő-/kommunikációs kábel

4.

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Földelt impedanciastabilizátor(ok)

7.

Töltőállomás

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű elején/hátulján található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

3g. ábra

3g. ábra

Image 26

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2/-0) m

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Elölnézet

3h. ábra

3h. ábra

Image 27

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

Max. 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

0,1 (+0,2/-0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Felülnézet

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltő-/kommunikációs kábel |
| 4. | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Földelt impedanciastabilizátor(ok) |
| 7. | Töltőállomás |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltő-/kommunikációs kábel

4.

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Földelt impedanciastabilizátor(ok)

7.

Töltőállomás

---

5. MELLÉKLET

MÓDSZER A JÁRMŰVEK KESKENY SÁVÚ ELEKTROMÁGNESES KIBOCSÁTÁSÁNAK MÉRÉSÉRE

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer csak járművekre alkalmazható. Ez a módszer csak a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfigurációjú járművekre alkalmazható.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat az olyan keskeny sávú elektromágneses kibocsátások mérésére szolgál, amelyek a mikroprocesszort tartalmazó rendszerekből vagy más keskeny sávú forrásból származhatnak.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 12 szabvány vagy a CISPR 25 szabvány szerint kell elvégezni.

1.3.   Első lépésként egy átlagoló mérőérzékelővel meg kell mérni a sugárzás szintjét az FM frekvenciasávon (76–108 MHz) a jármű rádióadó antennáján. Ha az előírás 6.3.2.4. szakaszában megállapított szintet nem lépik túl, akkor úgy kell tekinteni, hogy a jármű e melléklet követelményeit e frekvenciasávban kielégíti, és nem kell a teljes vizsgálatot elvégezni.

1.4.   L kategóriájú járművek esetében lehetséges alternatívakánt a mérés helyét a 4. melléklet 3.1. és 3.2. szakasza szerint is ki lehet választani.

2.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A gyújtáskapcsolót be kell kapcsolni. A motor nem járhat.

2.2.   A jármű elektronikus rendszereinek a rendes üzemmódban kell lenniük, miközben a jármű álló helyzetben van.

2.3.   Az összes, belső oszcillátorral (f > 9 kHz) vagy ismétlődő jelekkel működő berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, a rendes üzemmódban működnie kell.

3.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

3.1.   A határértékek a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

3.2.   A méréseket átlagoló mérőérzékelővel kell elvégezni.

3.3.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvencia-tartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sáv-szélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sáv-szélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sáv-szélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 30–1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvencia-tartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sáv-szélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sáv-szélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sáv-szélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

30–1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

3.4.   Mérések

A műszaki szolgálat a CISPR 12 szabványban meghatározott intervallumokban a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományban végzi a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó szolgáltat mérési adatokat a teljes frekvenciatartományról egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat a frekvenciatartományt a következő 14 frekvenciasávra oszthatja: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170-225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 és 850–1 000 MHz, és azon a 14 frekvencián végzi el a vizsgálatokat, amelyeknél az egyes sávokon belül a legnagyobb sugárzásérték adódik, hogy így igazolja, hogy a jármű kielégíti az e melléklet követelményeit.

Amennyiben a mért érték meghaladja a határértéket, vizsgálattal kell bizonyítani, hogy ez a jármű, nem pedig a háttérsugárzás miatt van, beleértve valamely elektromos/elektronikus részegységtől származó széles sávú sugárzást is.

3.5.   Leolvasott értékek

A 14 frekvenciasáv mindegyikében a határértékre vonatkozóan leolvasott értékek maximumát (vízszintes és függőleges polarizáció és antennaelhelyezés a jármű bal és jobb oldalán) kell jellemző értéknek tekinteni azon a frekvencián, amelyen a méréseket végezték.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

---

6. MELLÉKLET

MÓDSZER A JÁRMŰVEK ELEKTROMÁGNESES SUGÁRZÁSSAL SZEMBENI ZAVARTŰRÉSÉNEK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer csak járművekre alkalmazható. A módszer a jármű mindkét konfigurációjára alkalmazható:

| a) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfiguráció; |
| --- | --- |

a)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfiguráció;

| b) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációja. |
| --- | --- |

b)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációja.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a jármű elektronikus rendszerei zavartűrésének bizonyítására szolgál. A járművet az e mellékletben leírt elektromágneses mező hatásának kell kitenni. A járművet a vizsgálatok alatt folyamatosan ellenőrizni kell.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot az ISO 11451-2 szabvány szerint kell elvégezni.

1.3.   Alternatív vizsgálati módszerek

A vizsgálatot az összes jármű esetében szabadtéri vizsgálati helyszínen is el lehet végezni. A vizsgálóberendezésnek teljesítenie kell a (nemzeti) törvényi előírásokat az elektromágneses mezők sugárzása tekintetében.

Ha a jármű 12 m-nél hosszabb és/vagy 2,60 m-nél szélesebb és/vagy 4,00 m-nél magasabb, az ISO 11451-4 szabvány szerinti áraminjektálásos módszert kell alkalmazni a 20–2 000 MHz frekvenciatartományban, az előírás 6.8.2.1. szakaszában meghatározott szintekkel.

2.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjától eltérő konfigurációjú jármű

2.1.1.   A járműnek – a szükséges vizsgálati felszerelés kivételével – terheletlen állapotban kell lennie.

2.1.1.1.   A motornak rendes körülmények között 50 km/h állandó sebességen kell forgatnia a meghajtó kerekeket, amennyiben nincs olyan műszaki ok, amely miatt más feltételeket határoznak meg. L1 és L2 kategóriájú járművek esetében az állandó sebesség rendes körülmények között 25 km/h. A járművet megfelelően terhelt dinamométerre kell helyezni. Amennyiben nem áll rendelkezésre dinamométer, úgy a járművet szigetelt tengelybakokra lehet állítani olyan közel a talajhoz, amennyire csak lehet. Ahol indokolt, az erőátviteli tengelyeket szét lehet kapcsolni (pl. tehergépkocsik, két- vagy háromkerekű járművek esetében).

2.1.1.2.   A járműre vonatkozó alapfeltételek

A szakasz meghatározza a vizsgálati minimumfeltételeket és a járművek zavartűrési vizsgálatának sikertelenségét jelentő kritériumokat. Az egyéb olyan járműrendszereket, amelyek befolyásolhatják a zavartűréssel összefüggő funkciókat, a gyártó és a műszaki szolgálat közötti megállapodás szerint kell vizsgálni.

| Az „50 km/h ciklus” járművizsgálati feltételei | A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok |
| --- | --- |
| A jármű sebessége 50 km/h (illetve L1 és L2 kategóriájú járművek esetében 25 km/h) ± 20 % (a jármű hajtja a görgőket). Ha a jármű fel van szerelve automatikus sebességtartó rendszerrel, annak működnie kell. | A névleges sebesség ± 10 %-át meghaladó sebességingadozás. Automatikus sebességváltó esetén: a névleges sebesség ± 10 %-át meghaladó sebességingadozást előidéző sebességváltóáttétel-változás. |
| Tompított fény BE (kézi üzemmód) | Világítás KI |
| Elülső ablaktörlő BE (kézi üzemmód) maximális sebesség | Az elülső ablaktörlő teljes leállása |
| Irányjelző a vezető oldalon BE | Frekvenciaváltozás (0,75 Hz-nél kisebb vagy 2,25 Hz-nél nagyobb). Szakaszos üzem változása (25 %-nál kisebb vagy 75 %-nál nagyobb). |
| Állítható felfüggesztés a szokásos helyzetben | Váratlan jelentős ingadozás |
| Vezetőülés és kormánykerék középső helyzetben | A teljes tartomány 10 %-át meghaladó váratlan ingadozás |
| A riasztó nincs aktiválva | A riasztó váratlan aktiválódása |
| Kürt KI | A kürt váratlan aktiválódása |
| A légzsák és az utasbiztonsági rendszerek működőképesek, az utas oldali légzsák le van tiltva, ha van ilyen funkció | Váratlan aktiválódás |
| Automatikus ajtózáródás | Váratlan kinyílás |
| A beállítható tartós fék karja normál helyzetben | Váratlan aktiválódás |

Az „50 km/h ciklus” járművizsgálati feltételei

A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok

A jármű sebessége 50 km/h (illetve L1 és L2 kategóriájú járművek esetében 25 km/h) ± 20 % (a jármű hajtja a görgőket). Ha a jármű fel van szerelve automatikus sebességtartó rendszerrel, annak működnie kell.

A névleges sebesség ± 10 %-át meghaladó sebességingadozás. Automatikus sebességváltó esetén: a névleges sebesség ± 10 %-át meghaladó sebességingadozást előidéző sebességváltóáttétel-változás.

Tompított fény BE (kézi üzemmód)

Világítás KI

Elülső ablaktörlő BE (kézi üzemmód) maximális sebesség

Az elülső ablaktörlő teljes leállása

Irányjelző a vezető oldalon BE

Frekvenciaváltozás (0,75 Hz-nél kisebb vagy 2,25 Hz-nél nagyobb). Szakaszos üzem változása (25 %-nál kisebb vagy 75 %-nál nagyobb).

Állítható felfüggesztés a szokásos helyzetben

Váratlan jelentős ingadozás

Vezetőülés és kormánykerék középső helyzetben

A teljes tartomány 10 %-át meghaladó váratlan ingadozás

A riasztó nincs aktiválva

A riasztó váratlan aktiválódása

Kürt KI

A kürt váratlan aktiválódása

A légzsák és az utasbiztonsági rendszerek működőképesek, az utas oldali légzsák le van tiltva, ha van ilyen funkció

Váratlan aktiválódás

Automatikus ajtózáródás

Váratlan kinyílás

A beállítható tartós fék karja normál helyzetben

Váratlan aktiválódás

| A „fékciklus” járművizsgálati feltételei | A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok |
| --- | --- |
| A fékciklus vizsgálati tervében kell meghatározni. Ennek tartalmaznia kell a fékpedál működtetését (hacsak nincs műszaki indok az ellenkezőjére), de blokkolásgátló fékrendszer műveletét nem szükségszerűen. | A féklámpák inaktiválódnak a ciklus alatt.
  A fékjelzőlámpa bekapcsolt állapotban, nem kielégítő működéssel.
  Váratlan aktiválódás |

A „fékciklus” járművizsgálati feltételei

A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok

A fékciklus vizsgálati tervében kell meghatározni. Ennek tartalmaznia kell a fékpedál működtetését (hacsak nincs műszaki indok az ellenkezőjére), de blokkolásgátló fékrendszer műveletét nem szükségszerűen.

A féklámpák inaktiválódnak a ciklus alatt.

A fékjelzőlámpa bekapcsolt állapotban, nem kielégítő működéssel.

Váratlan aktiválódás

2.1.1.3.   Az összes olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, a rendes üzemmódban kell lennie.

2.1.1.4.   Minden egyéb olyan rendszert be kell kapcsolni, amely – éppúgy, mint a jármű rendes működésekor – befolyásolja a jármű vezető általi irányítását.

2.1.2.   Ha a járműnek vannak olyan elektromos/elektronikus rendszerei, amelyek a jármű közvetlen irányításának elválaszthatatlan részét képezik, és amelyek a 2.1. szakaszban leírt feltételek mellett nem fognak működni, megengedhető, hogy a gyártó jegyzőkönyvet vagy kiegészítő bizonyítékot nyújtson be a műszaki szolgálatnak arról, hogy a jármű elektromos/elektronikus rendszere kielégíti ezen előírás követelményeit. Az ilyen bizonyítékok a típus-jóváhagyási dokumentáció részét képezik.

2.1.3.   A jármű folyamatos ellenőrzése során csak nem zavaró berendezéseket lehet használni. A jármű külsejét és az utasteret folyamatosan ellenőrizni kell (pl. videokamerá(ka)t, mikrofont stb. alkalmazva) annak eldöntéséhez, hogy a jármű kielégíti-e ennek a mellékletnek a követelményeit.

2.2.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

2.2.1.   A járműnek – a szükséges vizsgálati felszerelés kivételével – terheletlen állapotban kell lennie.

2.2.1.1.   A járműnek álló helyzetben, kikapcsolt motorral, töltési üzemmódban kell lennie.

2.2.1.2.   A járműre vonatkozó alapfeltételek

A szakasz meghatározza a vizsgálati minimumfeltételeket és a járművek zavartűrési vizsgálatának sikertelenségét jelentő kritériumokat. Az egyéb olyan járműrendszereket, amelyek befolyásolhatják a zavartűréssel összefüggő funkciókat, a gyártó és a műszaki szolgálat közötti megállapodás szerint kell vizsgálni.

| Az újratölthető energiatároló rendszert (REESS) töltő üzemmódban lévő járműre vonatkozó vizsgálati feltételek | A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok |
| --- | --- |
| Az újratölthető energiatároló rendszernek töltés üzemmódban kell lennie. Az újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani. | A jármű mozgásba lendül. |

Az újratölthető energiatároló rendszert (REESS) töltő üzemmódban lévő járműre vonatkozó vizsgálati feltételek

A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok

Az újratölthető energiatároló rendszernek töltés üzemmódban kell lennie. Az újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani.

A jármű mozgásba lendül.

2.2.1.3.   Minden egyéb olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, kikapcsolt állapotban kell lennie.

2.2.2.   A jármű folyamatos ellenőrzése során csak nem zavaró berendezéseket lehet használni. A jármű külsejét és az utasteret folyamatosan ellenőrizni kell (pl. videokamerá(ka)t, mikrofont stb. alkalmazva) annak eldöntéséhez, hogy a jármű kielégíti-e ennek a mellékletnek a követelményeit.

2.2.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű csatlakoztatásának vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 4a–4h. ábráján látható (a váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés üzemmódtól, a töltő dugaszától, valamint attól függően, hogy a töltéssel egyidejűleg sor kerül-e kommunikációra, vagy sem).

2.3.   Töltőállomás/fővezeték

A töltőállomást a vizsgálati helyszínen belül vagy azon kívül is el lehet helyezni.

1. megjegyzés: Ha a jármű és a töltőállomás közötti kommunikáció szimulálható, a töltőállomás helyettesíthető a fővezeték által biztosított áramellátással.

A vizsgálati helyszínen mindkét esetben két csatlakozóaljzatot kell elhelyezni a fővezetékek és a kommunikációs kábelek céljára a következő feltételek szerint:

| a) | a földelősíkra kell helyezni; |
| --- | --- |

a)

a földelősíkra kell helyezni;

| b) | a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelkötegnek a lehető legrövidebbnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelkötegnek a lehető legrövidebbnek kell lennie;

| c) | a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelköteget a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni. |
| --- | --- |

c)

a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata és a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) közötti kábelköteget a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni.

2. megjegyzés: A fővezetékek és kommunikációs kábelek csatlakozóaljzatának (csatlakozóaljzatainak) szűrtnek kell lennie (lenniük).

Ha a töltőállomás a vizsgálati helyszínen belül található, akkor a töltőállomás és a fővezeték/kommunikációs kábelek csatlakozóaljzata közötti kábelköteget a következő feltételeknek megfelelően kell elhelyezni:

| a) | a kábelkötegnek a töltőállomás oldalán függőlegesen kell lógnia a földelősíkig; |
| --- | --- |

a)

a kábelkötegnek a töltőállomás oldalán függőlegesen kell lógnia a földelősíkig;

| b) | a kábelköteg fölösleges részét a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni, és szükség esetén harmonikaszerűen össze kell hajtogatni. |
| --- | --- |

b)

a kábelköteg fölösleges részét a földelősíkhoz lehető legközelebb kell elhelyezni, és szükség esetén harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

3. megjegyzés: A töltőállomást a kibocsátó antenna sugárnyalábjának szélességén kívül kell elhelyezni.

2.4.   Mesterséges hálózatok

A mesterséges hálózato(ka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. A mesterséges hálózat(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

Minden mesterséges hálózat mérési pontját 50 Ω-os terheléssel kell zárni.

A mesterséges hálózatot a 4a–4h. ábrán meghatározott módon kell elhelyezni.

2.5.   Impedanciastabilizátor

A kommunikációs kábeleket impedanciastabilizátoron keresztül kell csatlakoztatni a járműhöz.

A hálózatba bekötendő impedanciastabilizátort és a kommunikációs kábeleket a CISPR 22 szabvány 9.6.2. pontja határozza meg.

Az impedanciastabilizátor(oka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. Az impedanciastabilizátor(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

Minden impedanciastabilizátor mérési pontját 50 Ω-os terheléssel kell zárni.

Az impedanciastabilizátort a 4e–4h. ábrán meghatározott módon kell elhelyezni.

2.6.   Töltő-/kommunikációs kábel

A töltő-/kommunikációs kábelt a mesterséges hálózat(ok)/impedanciastabilizátor(ok) és a jármű töltőcsatlakozója között egyenes vonalban kell elhelyezni. A kábel vetülete hosszának 0,8 m-nek (+ 0,2/–0 m) kell lennie.

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a fölösleges részt legfeljebb 0,5 m szélességben harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

A töltő-/kommunikációs kábelnek a jármű oldalán függőlegesen kell lógnia a karosszériától 100 mm (+ 200/–0 mm) távolságra.

A teljes kábelt nem vezető, alacsony relatív permittivitású (dielektromos állandójú) anyagon (εr ≤ 1,4) kell elhelyezni, a földelősík felett 100 mm (± 25 mm) távolságra.

3.   VONATKOZTATÁSI PONT

3.1.   E melléklet alkalmazásában a vonatkoztatási pont az a pont, amelynél a vizsgálati térerő fellép, és amelyet a következőképpen kell meghatározni:

3.2.   M, N és O kategóriájú járművek esetében az ISO 11451-2 szabvány szerint.

3.3.   L kategóriájú járművek esetében:

3.3.1.   legalább 2 m vízszintesen az antenna fázisközéppontjától vagy legalább 1 m függőlegesen a mezőt előállító berendezés sugárzó elemeitől;

3.3.2.   a jármű középvonalában (a hosszanti szimmetriatengely síkja);

3.3.3.   1,0 ± 0,05 m magasságban azon sík fölött, amelyen a jármű áll, vagy attól 2,0 ± 0,05 m-re, ha a modellsorozatba tartozó jármű legkisebb tetőmagassága meghaladja a 3,0 m-t;

3.3.4.   1,0 ± 0,2 m-re a jármű első kerekének függőleges középvonala mögött (e melléklet függelékének 1. ábráján a C pont) háromkerekű járművek esetében;

0,2 ± 0,2 m-re a jármű első kerekének függőleges középvonala mögött (e melléklet függelékének 2. ábráján a D pont) kétkerekű járművek esetében.

3.3.5.   Amennyiben a jármű hátsó részét sugározzák be, úgy a vonatkoztatási pontot a fenti 3.3.1–3.3.4. szakasz szerint kell meghatározni. A járművet ekkor az antennának háttal kell felállítani, és úgy kell elhelyezni, mintha vízszintesen 180°-kal elforgatták volna a középpontja körül, azaz az antennától a jármű karosszériájának legközelebbi részéig mért távolság változatlan marad. Ez az eset e melléklet függelékének 3. ábráján látható.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Frekvenciatartomány, tartózkodási idők, polarizálás

A járművet a 20–2 000 MHz frekvenciatartományba eső elektromágneses sugárzásnak kell kitenni, függőleges polarizáció mellett.

A vizsgálati jelmodulációnak az alábbinak kell lennie:

| a) | AM (amplitúdómoduláció) 1 kHz modulációval és 80 %-os modulációs mélységgel a 20–800 MHz frekvenciatartományban; és |
| --- | --- |

a)

AM (amplitúdómoduláció) 1 kHz modulációval és 80 %-os modulációs mélységgel a 20–800 MHz frekvenciatartományban; és

| b) | PM (impulzusmoduláció), ahol t = 577 μs, a periódus 4 600 μs a 800–2 000 MHz frekvenciatartományban; |
| --- | --- |

b)

PM (impulzusmoduláció), ahol t = 577 μs, a periódus 4 600 μs a 800–2 000 MHz frekvenciatartományban;

a műszaki szolgálat és a jármű gyártója közötti más értelmű megállapodás híján.

A frekvencialépcső méretét és a tartózkodási időt az ISO 11451-1 szabvány szerint kell megválasztani.

4.1.1.   A műszaki szolgálat az ISO 11451-1 szabványban meghatározott intervallumokban a teljes 20–2 000 MHz frekvenciatartományban végzi a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó biztosítja az adatok mérését a teljes frekvenciatartományról egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált, és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat egy mérsékelt számú rögzített frekvenciát választhat ki a tartományban, pl. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 és 1 800 MHz-et annak igazolásához, hogy a jármű kielégíti az e melléklet követelményeit.

Ha a jármű nem felel meg az e mellékletben meghatározott vizsgálat előírásainak, igazolni kell, hogy a vonatkozó vizsgálati feltételek között nem felelt meg, és nem ellenőrizhetetlen mezők létrejöttének eredményeként.

5.   AZ ELŐÍRT TÉRERŐSSÉG LÉTREHOZÁSA

5.1.   Vizsgálati módszertan

5.1.1.   Az ISO 11451-1 szabvány szerinti helyettesítés módszerét kell alkalmazni a vizsgálati helyszín körülményeinek a megállapításához.

5.1.2.   Kalibrálás

Mezőt előállító berendezés (TLS) esetében egy helyszíni mérőelektródot lehet használni a berendezés vonatkoztatási pontján.

Antennák esetében négy helyszíni mérőelektródot lehet használni a berendezés vonatkoztatási vonalán.

5.1.3.   Vizsgálati szakasz

A járművet úgy kell elhelyezni, hogy középvonala a berendezés vonatkoztatási pontjára vagy vonalára essen. Rendes körülmények között a járműnek a rögzített antennával szemben kell állnia. Mindazonáltal ha az elektronikus vezérlőegységek és a hozzájuk csatlakozó vezetékrendszer túlnyomórészt a jármű hátuljában van, a vizsgálatot rendszerint úgy kell végezni, hogy a jármű az antennának háttal álljon. Hosszú járművek esetében (azaz az L, M1 és N1 kategóriájú járműveket kivéve), amelyeknél az elektronikus vezérlőegységek és a hozzájuk csatlakozó vezetékrendszer túlnyomórészt a jármű közepe felé helyezkedik el, a vonatkoztatási pontot vagy a jármű jobb, vagy a bal oldalán lehet megállapítani. Ez a vonatkoztatási pont a jármű hossztengelyének közepén, vagy a jármű oldalának olyan pontján található, amelyet a gyártó a típusjóváhagyó hatósággal egyetértésben, az elektronikus rendszerek elosztásától és a vezetékrendszer elrendezésétől függően választ ki.

Ilyen vizsgálatra csak akkor kerülhet sor, ha azt a kamra építészeti kialakítása lehetővé teszi. Az antenna helyét fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

Függelék

1. ábra

1,0 ± 0,2 m

A vonatkoztatási pont erre a síkra esik.

Az első kerék függőleges tengelye (C pont)

2. ábra

Az első kerék függőleges tengelye (D pont)

A vonatkoztatási pont erre a síkra esik.

0,2 ± 0,2 m

3. ábra

Első lépés:

Meghatározni a vonatkoztatási pontot

Hátulja

Második lépés:

Megfordítani a járművet

Eleje

Vonatkoztatási pont

Antenna

A jármű és az antenna közötti távolság

Jármű

Hátulja

Eleje

Jármű

4. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű oldalán található (váltakozó áramú töltés kommunikáció nélkül)

4a. ábra

Image 31

0,8 (+0,2/-0) m

100 (+200/-0) mm

Elölnézet

4b. ábra

4b. ábra

Image 32

Max 0,5 m

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

0,8 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

Felülnézet

Vonatkoztatási pont

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltőkábel |
| 4. | Földelt mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltőkábel

4.

Földelt mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű elején/hátulján található (váltakozó áramú töltés kommunikáció nélkül)

4c. ábra

4c. ábra

Image 33

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

4d. ábra

4d. ábra

Image 34

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

Max 0,5 m

Felülnézet

≥ 2,0 m

0,1 (+0,2/-0) m

Vonatkoztatási pont

0,8 (+0,2/-0) m

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltőkábel |
| 4. | Földelt mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltőkábel

4.

Földelt mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű oldalán található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

4e. ábra

4e. ábra

Image 35

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

4f. ábra

4f. ábra

Image 36

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

Max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

Felülnézet

Vonatkoztatási pont

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltő-/kommunikációs kábel |
| 4. | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Földelt impedanciastabilizátor(ok) |
| 7. | Töltőállomás |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltő-/kommunikációs kábel

4.

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Földelt impedanciastabilizátor(ok)

7.

Töltőállomás

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű elején/hátulján található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

4g. ábra

4g. ábra

Image 37

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

4h. ábra

4h. ábra

Image 38

A felesleges hossz harmonikaszerűen összehajtogatva

0,1 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

0,8 (+0,2/-0) m

Max 0,5 m

Felülnézet

Vonatkoztatási pont

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltő-/kommunikációs kábel |
| 4. | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Földelt impedanciastabilizátor(ok) |
| 7. | Töltőállomás |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltő-/kommunikációs kábel

4.

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Földelt impedanciastabilizátor(ok)

7.

Töltőállomás

---

7. MELLÉKLET

MÓDSZER AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK (ERE-K) SZÉLES SÁVÚ ELEKTROMÁGNESES KIBOCSÁTÁSÁNAK MÉRÉSÉRE

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazható azon elektromos/elektronikus részegységekre, amelyeket később a 4. mellékletnek megfelelő járművekbe építenek be.

Ez a módszer az elektromos/elektronikus részegységek mindkét fajtájára alkalmazható:

| a) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységektől eltérő elektromos/elektronikus részegységek; |
| --- | --- |

a)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységektől eltérő elektromos/elektronikus részegységek;

| b) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységek. |
| --- | --- |

b)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységek.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat az elektromos/elektronikus részegységek (pl. gyújtásrendszerek, villamos motor, fedélzeti akkumulátortöltő egység stb.) széles sávú sugárzásának mérésére szolgál.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 25 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLAT IDEJE ALATT

2.1.   A vizsgált elektromos/elektronikus részegységnek rendes üzemmódban kell lennie, lehetőleg maximális terheléssel.

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységeknek töltés üzemmódban kell lenniük.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha a vizsgálatot nem újratölthető energiatároló rendszerrel végzik el, az elektromos/elektronikus részegységet névleges áramerősségen kell vizsgálni. Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységektől eltérő elektromos/elektronikus részegységek esetében a vizsgálatot a CISPR 25 szabvány 6.4. pontjában leírt ALSE-módszer szerint kell elvégezni.

3.2.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységek vizsgálati összeállításának meg kell felelnie az e melléklet függeléke 2. ábrájának.

3.2.1.   Az árnyékolás elrendezésének meg kell felelnie a járműsorozat elrendezésének. Általában valamennyi árnyékolt, nagyfeszültségű alkatrészt alacsony impedanciájú eszközzel (pl. mesterséges hálózattal, kábelekkel, csatlakozókkal stb.) megfelelően földelni kell. Az elektromos/elektronikus részegységeket és a terheléseket földelni kell. A külső nagyfeszültségű áramforrást átvezetési szűréssel kell csatlakoztatni.

3.2.2.   Eltérő rendelkezés hiányában a földelősík elülső szélével párhuzamos kisfeszültségű kábelkötegnek és nagyfeszültségű kábelkötegnek 1 500 mm (±75 mm) hosszúnak kell lennie. A vizsgálati kábelköteg teljes hosszának, a csatlakozót is beleértve, 1 700 mm-nek (+300/–0 mm) kell lennie. A kisfeszültségű kábelköteg és a nagyfeszültségű kábelköteg közötti távolságnak 100 mm-nek (+100/–0 mm) kell lennie.

3.2.3.   Valamennyi kábelköteget nem vezető, alacsony relatív permittivitású anyagon (εr ≤ 1,4) kell elhelyezni, a földelősík felett 50 mm (±5 mm) távolságra.

3.2.4.   A nagyfeszültségű pozitív, a nagyfeszültségű negatív és a háromfázisú vezetékként alkalmazott árnyékolt tápvezetékek lehetnek koaxiális kábelek vagy lehetnek közös árnyékoló szerkezetben, a dugasz rendszerétől függően. A jármű eredeti nagyfeszültségű kábelkötege is használható.

3.2.5.   Eltérő rendelkezés hiányában az elektromos/elektronikus részegység házát közvetlenül vagy meghatározott impedancián keresztül csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

3.2.6.   Fedélzeti töltők esetében a váltakozó áramú/egyenáramú vezetékeket a lehető legtávolabb kell elhelyezni az antennától (a kisfeszültségű kábelköteg és a nagyfeszültségű kábelköteg mögött). A váltakozó áramú/egyenáramú vezetékek és a legközelebbi (kisfeszültségű vagy nagyfeszültségű) kábelköteg közötti távolságnak 100 mm-nek (+ 100/–0 mm) kell lennie.

3.3.   Alternatív mérési helyszín

Az elnyelő anyaggal bélelt és árnyékolt kamra (ALSE) mellett alkalmazható másik lehetséges módszer a szabadtéri vizsgálati helyszín (OATS), amely eleget tesz a CISPR 16-1-4 szabvány követelményeinek (lásd e melléklet függelékét).

3.4.   Környezet

Annak érdekében, hogy ne legyen olyan nagyságú külső zaj vagy jel, amely jelentős mértékben befolyásolhatja a mérést, a fő vizsgálat előtt vagy után méréseket kell végezni. Ezen mérések során a külső zaj vagy jel szintjének legalább 6 dB-lel az előírás 6.5.2.1. szakasza szerinti zavaró sugárzási határértékek alatt kell lennie, kivéve a keskeny sávú jelek kívánt átvitelét.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A határértékek a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

4.2.   A méréseket kvázicsúcsérték- vagy csúcsértékdetektorokkal lehet elvégezni. A 6.2. és 6.5. szakaszban a határértékek kvázicsúcsérték-detektorokhoz vannak megadva. Csúcsértékdetektorok használata esetén a CISPR 12 szabványban meghatározott 20 dB értékű korrekciós tényezőt kell alkalmazni.

4.3.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 30–1 000 | 120 Hz | 50 kHz | 5 ms | 120 Hz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Megjegyzés: Az elektronikus vezérlőegységgel nem rendelkező, kefés kommutátoros motorok által keltett kibocsátások esetében a lépcső legnagyobb méretét akár a sávszélesség ötszörösére lehet növelni. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

30–1 000

120 Hz

50 kHz

5 ms

120 Hz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Megjegyzés: Az elektronikus vezérlőegységgel nem rendelkező, kefés kommutátoros motorok által keltett kibocsátások esetében a lépcső legnagyobb méretét akár a sávszélesség ötszörösére lehet növelni.

4.4.   Mérések

Eltérő rendelkezés hiányában azt a konfigurációt kell vizsgálni, amelyben a kisfeszültségű kábelköteg közelebb van az antennához.

1 000 MHz-ig terjedő frekvencia esetében az antenna fázisközpontjának egy vonalban kell lennie a kábelkötegek hosszanti részének közepével.

A műszaki szolgálat a CISPR 12 szabványban meghatározott intervallumokban a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományban végzi a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó szolgáltat mérési adatokat a teljes frekvenciatartományról egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat a frekvenciatartományt a következő 14 frekvenciasávra oszthatja: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170-225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 és 850–1 000 MHz, és azon a 14 frekvencián végzi el a vizsgálatokat, amelyeknél az egyes sávokon belül a legnagyobb sugárzásérték adódik, hogy így igazolja, hogy az elektromos/elektronikus részegység kielégíti az e melléklet követelményeit.

Amennyiben a mért érték meghaladja a határértéket, vizsgálattal kell bizonyítani, hogy ez az elektromos/elektronikus részegység, nem pedig a háttérsugárzás miatt van.

4.5.   Leolvasott értékek

A 14 frekvenciasáv mindegyikében a határértékre vonatkozóan leolvasott értékek maximumát (vízszintes és függőleges polarizáció) kell jellemző értéknek tekinteni azon a frekvencián, amelyen a méréseket végezték.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

Függelék

1. ábra

Szabadtéri vizsgálati helyszín: Elektromos/elektronikus részegység vizsgálati területének határai

Szabad, elektromágnesesen visszaverő felületektől mentes terület

Antenna

1 m

Vizsgálati minta a földelősíkon

Legalább 15 m-es sugár

2. ábra

Vizsgálati elrendezés a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységek vizsgálatához (például kettőskúp-antenna esetében)

Image 40

Felülnézet (vízszintes polarizáció)

Jelmagyarázat:

| 1 | Elektromos/elektronikus részegység (helyileg testelve, ha a vizsgálati terv előírja) | 13 | Sugárzást elnyelő anyag |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Kisfeszültségű vizsgálati kábelköteg | 14 | Gerjesztő- és megfigyelőrendszer |
| 3 | Kisfeszültségű terhelésszimulátor (elhelyezése és földelése a CISPR 25 szabvány 6.4.2.5. pontja szerint) | 15 | Nagyfeszültségű kábelköteg |
| 4 | Áramellátás (a helye választható) | 16 | Nagyfeszültségű terhelésszimulátor |
| 5 | Kisfeszültségű mesterséges hálózat | 17 | Nagyfeszültségű mesterséges hálózat |
| 6 | Földelősík (az árnyékolt kamrához rögzítve) | 18 | Nagyfeszültségű áramellátás |
| 7 | Alacsony relatív permittivitású támaszték (εr ≤ 1,4) | 19 | Nagyfeszültségű átvezetés |
| 8 | Kettőskúp-antenna | 25 | Váltakozó áramú/egyenáramú töltőkábelköteg |
| 10 | Jó minőségű koaxiális kábel pl. kettős árnyékolású (50 Ω) | 26 | Váltakozó áramú/egyenáramú terhelésszimulátor (pl. programozható logikai vezérlő (PLC)) |
| 11 | Válaszfali csatlakozó | 27 | 50 μH vezetéki impedanciastabilizáló hálózat (LISN) (váltakozó áram) vagy nagyfeszültségű mesterséges hálózat (egyenáram) |
| 12 | Mérőműszer | 28 | Váltakozó áramú/egyenáramú áramellátás |
| | | 29 | Váltakozó áramú/egyenáramú átvezetés |

1

Elektromos/elektronikus részegység (helyileg testelve, ha a vizsgálati terv előírja)

13

Sugárzást elnyelő anyag

2

Kisfeszültségű vizsgálati kábelköteg

14

Gerjesztő- és megfigyelőrendszer

3

Kisfeszültségű terhelésszimulátor (elhelyezése és földelése a CISPR 25 szabvány 6.4.2.5. pontja szerint)

15

Nagyfeszültségű kábelköteg

4

Áramellátás (a helye választható)

16

Nagyfeszültségű terhelésszimulátor

5

Kisfeszültségű mesterséges hálózat

17

Nagyfeszültségű mesterséges hálózat

6

Földelősík (az árnyékolt kamrához rögzítve)

18

Nagyfeszültségű áramellátás

7

Alacsony relatív permittivitású támaszték (εr ≤ 1,4)

r

19

Nagyfeszültségű átvezetés

8

Kettőskúp-antenna

25

Váltakozó áramú/egyenáramú töltőkábelköteg

10

Jó minőségű koaxiális kábel pl. kettős árnyékolású (50 Ω)

26

Váltakozó áramú/egyenáramú terhelésszimulátor (pl. programozható logikai vezérlő (PLC))

11

Válaszfali csatlakozó

27

50 μH vezetéki impedanciastabilizáló hálózat (LISN) (váltakozó áram) vagy nagyfeszültségű mesterséges hálózat (egyenáram)

12

Mérőműszer

28

Váltakozó áramú/egyenáramú áramellátás

29

Váltakozó áramú/egyenáramú átvezetés

---

8. MELLÉKLET

MÓDSZER AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK (ERE-K) KESKENY SÁVÚ ELEKTROMÁGNESES KIBOCSÁTÁSÁNAK MÉRÉSÉRE

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazható azon elektromos/elektronikus részegységekre, amelyeket később az 5. mellékletnek megfelelő járművekbe építenek be.

Ez a módszer csak a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységektől eltérő elektromos/elektronikus részegységekre alkalmazható.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat például a mikroprocesszort tartalmazó rendszerek keskeny sávú elektromágneses sugárzásának mérésére szolgál.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 25 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLAT IDEJE ALATT

A vizsgált elektromos/elektronikus részegységnek rendes üzemmódban kell lennie, lehetőleg maximális terheléssel.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A vizsgálatot a CISPR 25 szabvány 6.4. pontjában leírt ALSE-módszer szerint kell elvégezni.

3.2.   Alternatív mérési helyszín

Az elnyelő anyaggal bélelt és árnyékolt kamra (ALSE) mellett alkalmazható másik lehetséges módszer a szabadtéri vizsgálati helyszín (OATS), amely eleget tesz a CISPR 16-1-4 szabvány követelményeinek (lásd a 7. melléklet függelékének 1. ábráját).

3.3.   Környezet

Annak érdekében, hogy ne legyen olyan nagyságú külső zaj vagy jel, amely jelentős mértékben befolyásolhatja a mérést, a fő vizsgálat előtt vagy után méréseket kell végezni. Ezen mérések során a külső zaj vagy jel szintjének legalább 6 dB-lel az előírás 6.6.2.1. szakasza szerinti zavaró sugárzási határértékek alatt kell lennie, kivéve a keskeny sávú jelek kívánt átvitelét.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A határértékek a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

4.2.   A méréseket átlagoló mérőérzékelővel kell elvégezni.

4.3.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 30–1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

30–1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 30–1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Megjegyzés: Az elektronikus vezérlőegységgel nem rendelkező, kefés kommutátoros motorok által keltett kibocsátások esetében a lépcső legnagyobb méretét akár a sávszélesség ötszörösére lehet növelni. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

30–1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Megjegyzés: Az elektronikus vezérlőegységgel nem rendelkező, kefés kommutátoros motorok által keltett kibocsátások esetében a lépcső legnagyobb méretét akár a sávszélesség ötszörösére lehet növelni.

4.4.   Mérések

A műszaki szolgálat a CISPR 12 szabványban meghatározott intervallumokban a teljes 30–1 000 MHz frekvenciatartományban végzi a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó szolgáltat mérési adatokat a teljes frekvenciatartományról egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat a frekvenciatartományt a következő 14 frekvenciasávra oszthatja: 30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170-225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 és 850–1 000 MHz, és azon a 14 frekvencián végzi el a vizsgálatokat, amelyeknél az egyes sávokon belül a legnagyobb sugárzásérték adódik, hogy így igazolja, hogy az elektromos/elektronikus részegység kielégíti az e melléklet követelményeit. Amennyiben a mért érték meghaladja a határértéket, vizsgálattal kell bizonyítani, hogy ez az elektromos/elektronikus részegység, nem pedig a háttérsugárzás miatt van, beleértve valamely elektromos/elektronikus részegységtől származó széles sávú sugárzást is.

4.5.   Leolvasott értékek

A 14 frekvenciasáv mindegyikében a határértékre vonatkozóan leolvasott értékek maximumát (vízszintes és függőleges polarizáció) kell jellemző értéknek tekinteni azon a frekvencián, amelyen a méréseket végezték.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

---

9. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK ELEKTROMÁGNESES SUGÁRZÁSSAL SZEMBENI ZAVARTŰRÉSÉNEK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazható az elektromos/elektronikus részegységekre.

1.2.   Vizsgálati módszerek

Ez a módszer az elektromos/elektronikus részegységek mindkét fajtájára alkalmazható:

| a) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységektől eltérő elektromos/elektronikus részegységek; |
| --- | --- |

a)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységektől eltérő elektromos/elektronikus részegységek;

| b) | a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységek. |
| --- | --- |

b)

a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységek.

1.2.1.   Az elektromos/elektronikus részegységek az alábbi vizsgálati módszerek bármilyen – a gyártó belátása szerint összeállított – kombinációja követelményeinek eleget tehetnek, feltéve, hogy a kombináció az e melléklet 3.1. szakaszában előírt teljes frekvenciatartományt lefedi:

| a) | elnyelő kamrás vizsgálat az ISO 11452-2 szabvány szerint; |
| --- | --- |

a)

elnyelő kamrás vizsgálat az ISO 11452-2 szabvány szerint;

| b) | TEM-cellás vizsgálat az ISO 11452-3 szabvány szerint; |
| --- | --- |

b)

TEM-cellás vizsgálat az ISO 11452-3 szabvány szerint;

| c) | árambetáplálással (BCI) végzett vizsgálat az ISO 11452-4 szabvány szerint; |
| --- | --- |

c)

árambetáplálással (BCI) végzett vizsgálat az ISO 11452-4 szabvány szerint;

| d) | szalagvezetővel végzett vizsgálat az ISO 11452-5 szabvány szerint; |
| --- | --- |

d)

szalagvezetővel végzett vizsgálat az ISO 11452-5 szabvány szerint;

| e) | 800 mm-es szalagvezetővel e melléklet 4.5. szakasza szerint végzett vizsgálat. |
| --- | --- |

e)

800 mm-es szalagvezetővel e melléklet 4.5. szakasza szerint végzett vizsgálat.

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységeknek eleget kell tenniük az ISO 11452-2 szabvány szerinti elnyelő kamrás vizsgálat és az ISO 11452-4 szabvány szerinti árambetáplálással (BCI) végzett vizsgálat – a gyártó belátása szerint összeállított – kombinációja követelményeinek feltéve, hogy a kombináció az e melléklet 3.1. szakaszában előírt teljes frekvenciatartományt lefedi.

(A frekvenciatartományt és az általános vizsgálati feltételeket az ISO 11452-1 szabvány alapján kell meghatározni).

2.   AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLAT ALATT

2.1.   A vizsgálati feltételeket az ISO 11452-1 szabvány alapján kell meghatározni.

2.2.   A vizsgált elektromos/elektronikus részegységet be kell kapcsolni, és úgy kell beállítani, hogy rendes üzemi állapotban legyen. A részegységet az e mellékletben előírtak szerint kell elrendezni, hacsak az egyedi vizsgálati módszerek nem írják elő másképp.

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységeknek töltés üzemmódban kell lenniük.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha a vizsgálatot nem újratölthető energiatároló rendszerrel végzik el, az elektromos/elektronikus részegységet névleges áramerősségen kell vizsgálni. Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani.

2.3.   Semmilyen külső berendezés, amely az elektromos/elektronikus részegység működtetéséhez szükséges a vizsgálat alatt, nem lehet a helyén a hitelesítési szakaszban. A hitelesítés alatt semmilyen külső berendezés sem lehet 1 m-nél közelebb a vonatkoztatási ponthoz.

2.4.   Annak érdekében, hogy a vizsgálatok és mérések megismétlésekor reprodukálható mérési eredmények szülessenek, a vizsgáló jel előállítására szolgáló berendezésnek és elrendezésének ugyanazon leírásnak kell megfelelnie, mint amelyet a megfelelő kalibrálási fázis alatt kell alkalmazni.

2.5.   Ha a vizsgált elektromos/elektronikus részegység egynél több részből áll, ajánlott, hogy az összekötő kábelek azok a vezetékrendszerek legyenek, amelyeket a járműben való használathoz szántak. Ha ezek nem állnak rendelkezésre, az elektronikus vezérlőegység és a vonali impedanciát stabilizáló hálózat közötti hosszúság a szabványban meghatározottak szerinti legyen. A vezetékrendszerben az összes kábelt a valóságosnak minél jobban megfelelő kimenettel kell ellátni, lehetőleg valódi terhelésekkel és kapcsolóelemekkel.

3.   ÁLTALÁNOS VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

3.1.   Frekvenciatartomány, tartózkodási idők

Méréseket kell végezni a 20–2 000 MHz frekvenciatartományban az ISO 11452-1 szabványban előírt frekvencialépésekkel.

A vizsgálati jelmodulációnak az alábbinak kell lennie:

| a) | AM (amplitúdómoduláció) 1 kHz modulációval és 80 %-os modulációs mélységgel a 20–800 MHz frekvenciatartományban; és |
| --- | --- |

a)

AM (amplitúdómoduláció) 1 kHz modulációval és 80 %-os modulációs mélységgel a 20–800 MHz frekvenciatartományban; és

| b) | PM (impulzusmoduláció), ahol t = 577 μs, a periódus 4 600 μs a 800–2 000 MHz frekvenciatartományban; |
| --- | --- |

b)

PM (impulzusmoduláció), ahol t = 577 μs, a periódus 4 600 μs a 800–2 000 MHz frekvenciatartományban;

a műszaki szolgálat és az elektromos/elektronikus részegység gyártója közötti más értelmű megállapodás híján.

A frekvencialépcső méretét és a tartózkodási időt az ISO 11452-1 szabvány szerint kell megválasztani.

3.2.   A műszaki szolgálat az ISO 11452-1 szabványban meghatározott intervallumokban a teljes 20–2 000 MHz frekvenciatartományban végzi a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó biztosítja az adatok mérését a teljes frekvenciatartományról egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált, és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat egy mérsékelt számú rögzített frekvenciát választhat ki a tartományban, pl. 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 és 1 800 MHz-et annak igazolásához, hogy az elektromos/elektronikus részegység kielégíti az e melléklet követelményeit.

3.3.   Ha az elektromos/elektronikus részegység nem felel meg az e mellékletben meghatározott vizsgálat előírásainak, igazolni kell, hogy a megfelelés hiánya a lényeges vizsgálati feltételekre, és nem a szabályozás nélküli mezők létrejöttére vezethető vissza.

4.   KÜLÖNLEGES VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Elnyelő kamrás vizsgálat

4.1.1.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálati módszer lehetővé teszi a jármű elektromos/elektronikus rendszereinek vizsgálatát úgy, hogy az elektromos/elektronikus részegység elektromágneses sugárzásnak van kitéve, amelyet egy antenna hoz létre.

4.1.2.   Vizsgálati módszertan

Az ISO 11452-2 szabvány szerinti „helyettesítés módszerét” kell alkalmazni a vizsgálati helyszín körülményeinek a megállapításához.

A vizsgálatot függőleges polarizációval kell végezni.

4.1.2.1.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységek vizsgálati összeállításának meg kell felelnie e melléklet 3. függelékének.

4.1.2.1.1.   Az árnyékolás elrendezésének meg kell felelnie a járműsorozat elrendezésének. Általában valamennyi árnyékolt, nagyfeszültségű alkatrészt alacsony impedanciájú eszközzel (pl. mesterséges hálózattal, kábelekkel, csatlakozókkal stb.) megfelelően földelni kell. Az elektromos/elektronikus részegységeket és a terheléseket földelni kell. A külső nagyfeszültségű áramforrást átvezetési szűréssel kell csatlakoztatni.

4.1.2.1.2.   Eltérő rendelkezés hiányában a földelősík elülső szélével párhuzamos kisfeszültségű kábelkötegnek és nagyfeszültségű kábelkötegnek 1 500 mm (± 75 mm) hosszúnak kell lenniük. A vizsgálati kábelköteg teljes hosszának, a csatlakozót is beleértve, 1 700 mm-nek (+ 300/–0 mm) kell lennie. A kisfeszültségű kábelköteg és a nagyfeszültségű kábelköteg közötti távolságnak 100 mm-nek (+ 100/–0 mm) kell lennie.

4.1.2.1.3.   Valamennyi kábelköteget nem vezető, alacsony relatív permittivitású anyagon (εr ≤ 1,4) kell elhelyezni, a földelősík felett 50 mm (± 5 mm) távolságra.

4.1.2.1.4.   A nagyfeszültségű pozitív, a nagyfeszültségű negatív és a háromfázisú vezetékként alkalmazott árnyékolt tápvezetékek lehetnek koaxiális kábelek vagy lehetnek közös árnyékoló szerkezetben, a dugótól függően. A jármű eredeti nagyfeszültségű kábelkötege is használható.

4.1.2.1.5.   Eltérő rendelkezés hiányában az elektromos/elektronikus részegység házát közvetlenül vagy meghatározott impedancián keresztül csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

4.1.2.1.6.   Fedélzeti töltők esetében a váltakozó áramú/egyenáramú vezetékeket a lehető legtávolabb kell elhelyezni az antennától (a kisfeszültségű kábelköteg és a nagyfeszültségű kábelköteg mögött). A váltakozó áramú/egyenáramú vezetékek és a legközelebbi (kisfeszültségű vagy nagyfeszültségű) kábelköteg közötti távolságnak 100 mm-nek (+ 100/–0 mm) kell lennie.

4.1.2.1.7.   Eltérő rendelkezés hiányában azt a konfigurációt kell vizsgálni, amelyben a kisfeszültségű kábelköteg közelebb van az antennához.

4.2.   TEM-cellával történő vizsgálat (lásd e melléklet 2. függelékét)

4.2.1.   Vizsgálati módszer

A TEM (transzverzális elektromágneses módus) cella homogén mezőket hoz létre a belső vezeték (terelőlemez) és a burkolat (földelősík) között.

4.2.2.   Vizsgálati módszertan

A vizsgálatot az ISO 11452-3 szabvány szerint kell elvégezni.

A műszaki szolgálat a vizsgálandó elektromos/elektronikus részegységtől függően dönti el, hogy a maximális térerősség-csatolás módszerét az elektromos/elektronikus részegységgel vagy a TEM-cella belsejében lévő vezetékrendszerrel hajtja végre.

4.3.   Vizsgálat árambetáplálással

4.3.1.   Vizsgálati módszer

Ez a módszer áraminjekciós szonda segítségével közvetlenül a vezetékrendszerben indukál áramot a zavartűrési vizsgálat elvégzése céljából.

4.3.2.   Vizsgálati módszertan

A vizsgálatot az ISO 11452-4 szabvány szerint kell elvégezni vizsgálópadon. Másik lehetőség, hogy az elektromos/elektronikus részegységet az ISO 11451-4 szabvány szerint a járműbe beszerelt állapotban vizsgálják az alábbi jellemzőkkel:

| a) | az injekciós szondát a vizsgálandó elektromos/elektronikus részegységtől 150 mm távolságban kell elhelyezni; |
| --- | --- |

a)

az injekciós szondát a vizsgálandó elektromos/elektronikus részegységtől 150 mm távolságban kell elhelyezni;

| b) | a továbbított teljesítményből betáplált áram kiszámításához a referencia-módszert kel alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a továbbított teljesítményből betáplált áram kiszámításához a referencia-módszert kel alkalmazni;

| c) | az injekciós szonda jellemzői határolják be, hogy a módszer milyen frekvenciatartományban alkalmazható. |
| --- | --- |

c)

az injekciós szonda jellemzői határolják be, hogy a módszer milyen frekvenciatartományban alkalmazható.

4.3.2.1.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységek vizsgálati összeállításának meg kell felelnie e melléklet 4. függelékének.

4.3.2.1.1.   Az árnyékolás elrendezésének meg kell felelnie a járműsorozat elrendezésének. Általában valamennyi árnyékolt, nagyfeszültségű alkatrészt alacsony impedanciájú eszközzel (pl. mesterséges hálózattal, kábelekkel, csatlakozókkal stb.) megfelelően földelni kell. Az elektromos/elektronikus részegységeket és a terheléseket földelni kell. A külső nagyfeszültségű áramforrást átvezetési szűréssel kell csatlakoztatni.

4.3.2.1.2.   Eltérő rendelkezés hiányában a kisfeszültségű kábelkötegnek és a nagyfeszültségű kábelkötegnek 1 700 mm (+ 300/–0 mm) hosszúnak kell lenniük. A kisfeszültségű kábelköteg és a nagyfeszültségű kábelköteg közötti távolságnak 100 mm-nek (+ 100/–0 mm) kell lennie.

4.3.2.1.3.   Valamennyi kábelköteget nem vezető, alacsony relatív permittivitású anyagon (εr ≤ 1,4) kell elhelyezni, a földelősík felett 50 mm (± 5 mm) távolságra.

4.3.2.1.4.   A nagyfeszültségű pozitív, a nagyfeszültségű negatív és a háromfázisú vezetékként alkalmazott árnyékolt tápvezetékek lehetnek koaxiális kábelek vagy lehetnek közös árnyékoló szerkezetben, a dugótól függően. A jármű eredeti nagyfeszültségű kábelkötege is használható.

4.3.2.1.5.   Eltérő rendelkezés hiányában az elektromos/elektronikus részegység házát közvetlenül vagy meghatározott impedancián keresztül csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

4.3.2.1.6.   Eltérő rendelkezés hiányában az injekciós szondát a következő kábelkötegek körül elhelyezve kell a vizsgálatot elvégezni:

| a) | kisfeszültségű kábelköteg; |
| --- | --- |

a)

kisfeszültségű kábelköteg;

| b) | nagyfeszültségű kábelköteg; |
| --- | --- |

b)

nagyfeszültségű kábelköteg;

| c) | váltakozó áramú elektromos vezetékek adott esetben. |
| --- | --- |

c)

váltakozó áramú elektromos vezetékek adott esetben.

| d) | egyenáramú elektromos vezetékek adott esetben. |
| --- | --- |

d)

egyenáramú elektromos vezetékek adott esetben.

4.4.   Szalagvezetővel végzett vizsgálat

4.4.1.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálati módszer abból áll, hogy az elektromos/elektronikus részegységben az alkatrészeket összekötő vezetékrendszert meghatározott térerősségeknek vetik alá.

4.4.2.   Vizsgálati módszertan

A vizsgálatot az ISO 11452-5 szabvány szerint kell elvégezni.

4.5.   800 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálat

4.5.1.   Vizsgálati módszer

A szalagvezető két, egymástól 800 mm távolságban párhuzamosan elhelyezett fémlapból áll. A vizsgált berendezést a két lemez között középen helyezik el, és elektromágneses térnek vetik alá (lásd ezen melléklet 1. függelékét).

Ezzel a módszerrel teljes elektronikus rendszereket lehet vizsgálni, beleértve az érzékelőket és működtető elemeket, valamint a vezérlőeszközöket és vezetékfonatokat is. A módszer olyan készülékekhez alkalmas, amelyek legnagyobb kiterjedése kisebb a lemezek távolságának egyharmadánál.

4.5.2.   Vizsgálati módszertan

4.5.2.1.   A szalagvezető elhelyezése

A szalagvezetőt árnyékolt helyiségben kell elhelyezni (a külső sugárzás megakadályozása érdekében), 2 m távolságra a falaktól és bármilyen fémes burkolattól az elektromágneses visszaverődések megakadályozása érdekében. Az ilyen visszaverődések csillapítására sugárzást elnyelő anyagot lehet alkalmazni. A szalagvezetőt nem vezető támasztékokon kell elhelyezni, legalább 0,4 m magasságban a padlózat fölött.

4.5.2.2.   A szalagvezető kalibrálása

Egy térerősségmérőt kell elhelyezni a párhuzamos lemezek hosszúsági, magassági és szélességi méreteinek a középső egyharmadában, amikor a vizsgálandó rendszer nincs behelyezve.

A csatlakozó mérőberendezést az árnyékolt helyiségen kívül kell elhelyezni. Az egyes előírt vizsgálati frekvenciákon a megfelelő teljesítményszintet be kell táplálni a szalagvezetőbe, hogy az antennánál létrejöjjön a szükséges térerősség. Ezt a továbbított teljesítményszintet vagy a térerősség meghatározásához szükséges továbbított teljesítménnyel közvetlenül összefüggésben álló másik paramétert kell felhasználni a típus-jóváhagyási vizsgálatokhoz, hacsak nem következnek be változások a létesítményekben vagy berendezésekben, ami az eljárás megismétlését teszi szükségessé.

4.5.2.3.   A vizsgált elektromos/elektronikus részegység elhelyezése

A fő vezérlőegységet a párhuzamos lemezek közötti tér hosszúsági, magassági és szélességi méreteinek középső harmadában kell elhelyezni. Az egységet nem vezető anyagból készült állvánnyal kell alátámasztani.

4.5.2.4.   Fő vezetékköteg és az érzékelő/működtető elem kábelei

A fő vezetékköteget és az érzékelő/működtető elem kábeleit függőlegesen kell beállítani a vezérlő egységtől a felső testlemezig (ez segít maximalizálni az elektromágneses mezővel való kapcsolatot). Ezután a lemez alsó felületét kell, hogy kövessék az egyik szabad széléig, ahol átfordulnak, hogy kövessék a testlemez felső felületét a szalagvezető tápcsatlakozójáig. Innen a kábelek továbbhaladnak a csatlakozó berendezéshez, amelynek az elektromágneses tér hatókörén kívül kell elhelyezkednie, pl. az árnyékolt helyiség padlóján, hosszirányban 1 méterre a szalagvezetőtől.

1. függelék

1. ábra

800 mm-es szalagvezetővel végzett vizsgálat

Sárgaréz tartókar

N-típusú tápcsatlakozó

Sárgaréz tartókar

N-típusú csatlakozómonitor

Sárgaréz tartókar

Sárgaréz tartókar

470 Ω 2 w

13 x 820 Ω 2 w

470 Ω 2 w

2 x 120 Ω 2 w

270 Ω 2 w

330 Ω 2 w

A szalagvezető táplálásának részletei

| 1 | = | testlemez |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | fő vezetékköteg és az érzékelő/működtető elem kábelei |
| 3 | = | fakeret |
| 4 | = | aktív vezető lemez |
| 5 | = | szigetelő |
| 6 | = | vizsgált tárgy |

1

=

testlemez

2

=

fő vezetékköteg és az érzékelő/működtető elem kábelei

3

=

fakeret

4

=

aktív vezető lemez

5

=

szigetelő

6

=

vizsgált tárgy

2. ábra

A 800 mm-es szalagvezető méretei

Image 42

Minden méret milliméterben van megadva

Felülnézet

Oldalnézet

Föld

Szigetelő támaszték

Megengedett munkaterület

Megengedett munkaterület

2. függelék

A TEM-cella jellemző méretei

A következő táblázat meghatározott felső frekvencia-határértékkel rendelkező cella felépítésének a méreteit mutatja be:

| Felső frekvencia-határérték
  (MHz) | A cella W:b alak-tényezője | A cella L/W alaktényezője | b lemeztávolság (cm) | S diafragma (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

Felső frekvencia-határérték

(MHz)

A cella W:b alak-tényezője

A cella L/W alaktényezője

b lemeztávolság (cm)

S diafragma (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1

60

50

3. függelék

Elnyelő kamrás vizsgálat

Vizsgálati elrendezés a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységek vizsgálatához. A vizsgálatot az ISO 11452-2 szabvány szerint kell elvégezni.

Image 43

Felülnézet (függőleges polarizáció)

Jelmagyarázat:

| 1 | Elektromos/elektronikus részegység (helyileg testelve, ha a vizsgálati terv előírja) | 13 | Sugárzást elnyelő anyag |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Kisfeszültségű vizsgálati kábelköteg | 14 | Gerjesztő- és megfigyelőrendszer |
| 3 | Kisfeszültségű terhelésszimulátor (elhelyezése és földelése a CISPR 25 szabvány 6.4.2.5. pontja szerint) | 15 | Nagyfeszültségű kábelköteg |
| 4 | Áramellátás (a helye választható) | 16 | Nagyfeszültségű terhelésszimulátor |
| 5 | Kisfeszültségű mesterséges hálózat | 17 | Nagyfeszültségű mesterséges hálózat |
| 6 | Földelősík (az árnyékolt kamrához rögzítve) | 18 | Nagyfeszültségű áramellátás |
| 7 | Alacsony relatív permittivitású támaszték (εr ≤ 1,4) | 19 | Nagyfeszültségű átvezetés |
| 8 | Tölcsérantenna | 25 | Váltakozó áramú/egyenáramú töltőkábelköteg |
| 10 | Jó minőségű koaxiális kábel pl. kettős árnyékolású (50 Ω) | 26 | Váltakozó áramú/egyenáramú terhelésszimulátor (pl. PLC) |
| 11 | Válaszfali csatlakozó | 27 | 50 μH LISN (váltakozó áram) vagy nagyfeszültségű mesterséges hálózat (egyenáram) |
| 12 | Rádiófrekvenciás jelgenerátor és -erősítő | 28 | Váltakozó áramú/egyenáramú áramellátás |
| | | 29 | Váltakozó áramú/egyenáramú átvezetés |

1

Elektromos/elektronikus részegység (helyileg testelve, ha a vizsgálati terv előírja)

13

Sugárzást elnyelő anyag

2

Kisfeszültségű vizsgálati kábelköteg

14

Gerjesztő- és megfigyelőrendszer

3

Kisfeszültségű terhelésszimulátor (elhelyezése és földelése a CISPR 25 szabvány 6.4.2.5. pontja szerint)

15

Nagyfeszültségű kábelköteg

4

Áramellátás (a helye választható)

16

Nagyfeszültségű terhelésszimulátor

5

Kisfeszültségű mesterséges hálózat

17

Nagyfeszültségű mesterséges hálózat

6

Földelősík (az árnyékolt kamrához rögzítve)

18

Nagyfeszültségű áramellátás

7

Alacsony relatív permittivitású támaszték (εr ≤ 1,4)

r

19

Nagyfeszültségű átvezetés

8

Tölcsérantenna

25

Váltakozó áramú/egyenáramú töltőkábelköteg

10

Jó minőségű koaxiális kábel pl. kettős árnyékolású (50 Ω)

26

Váltakozó áramú/egyenáramú terhelésszimulátor (pl. PLC)

11

Válaszfali csatlakozó

27

50 μH LISN (váltakozó áram) vagy nagyfeszültségű mesterséges hálózat (egyenáram)

12

Rádiófrekvenciás jelgenerátor és -erősítő

28

Váltakozó áramú/egyenáramú áramellátás

29

Váltakozó áramú/egyenáramú átvezetés

4. függelék

Árambetáplálási vizsgálat

Vizsgálati elrendezés a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjában részes elektromos/elektronikus részegységek vizsgálatához A vizsgálatot az ISO 11452-4 szabvány szerint kell elvégezni.

Image 44

Felülnézet (példa a helyettesítési módszerre)

Jelmagyarázat:

| 1 | Elektromos/elektronikus részegység (helyileg testelve, ha a vizsgálati terv előírja) | 11 | Nagyfeszültségű, egyenáramú kábelköteg |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Kisfeszültségű vizsgálati kábelköteg | 12 | Nagyfeszültségű mesterséges hálózat |
| 3 | Kisfeszültségű ellátás | 13 | Nagyfeszültségű, egyenáramú terhelés |
| 4 | Kisfeszültségű LISN | 14 | Nagyfeszültségű, egyenáramú átvezetés |
| 5 | Kisfeszültségű terhelésszimulátor | 15 | Nagyfeszültségű, egyenáramú terhelésszimulátor |
| 6 | Gerjesztő- és megfigyelőrendszer | 16 | Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú töltőkábelköteg |
| 7 | Alacsony relatív permittivitású támaszték | 17 | 50 μH LISN (váltakozó áram) vagy nagyfeszültségű mesterséges hálózat (egyenáram) |
| 8 | Földelősík | 18 | Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú áramellátás |
| 9 | Injekciós szonda | 19 | Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú átvezetés |
| 10 | Rádiófrekvenciás jelerősítő és -generátor | 20 | Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú terhelésszimulátor (pl. PLC) |

1

Elektromos/elektronikus részegység (helyileg testelve, ha a vizsgálati terv előírja)

11

Nagyfeszültségű, egyenáramú kábelköteg

2

Kisfeszültségű vizsgálati kábelköteg

12

Nagyfeszültségű mesterséges hálózat

3

Kisfeszültségű ellátás

13

Nagyfeszültségű, egyenáramú terhelés

4

Kisfeszültségű LISN

14

Nagyfeszültségű, egyenáramú átvezetés

5

Kisfeszültségű terhelésszimulátor

15

Nagyfeszültségű, egyenáramú terhelésszimulátor

6

Gerjesztő- és megfigyelőrendszer

16

Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú töltőkábelköteg

7

Alacsony relatív permittivitású támaszték

17

50 μH LISN (váltakozó áram) vagy nagyfeszültségű mesterséges hálózat (egyenáram)

8

Földelősík

18

Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú áramellátás

9

Injekciós szonda

19

Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú átvezetés

10

Rádiófrekvenciás jelerősítő és -generátor

20

Nagyfeszültségű, váltakozó áramú/egyenáramú terhelésszimulátor (pl. PLC)

---

10. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK TRANZIENSEKKEL SZEMBENI ZAVARTŰRÉSÉNEK ÉS TRANZIENSKIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   Általános előírások

Ez a vizsgálati módszer biztosítja az elektromos/elektronikus részegységek zavartűrését a jármű tápegységén vezetett tranziensekkel szemben, és korlátozza az elektromos/elektronikus részegységektől a jármű tápegységéhez vezetett tranzienseket.

2.   Zavartűrés a 12/24 V-os tápvezetékeken vezetett tranziens zavarokkal szemben

Az 1., 2a., 2b., 3a., 3b. és 4. vizsgáló impulzusokat az ISO 7637-2 szabvány szerint rá kell adni a tápvezetékekre, valamint az elektromos/elektronikus részegységek többi csatlakozójára, amelyek üzemszerűen össze vannak kötve a tápvezetékekkel.

3.   A 12/24 V-os tápvezetékben az elektromos/elektronikus részegységek által keltett vezetett tranziens zavarok kibocsátása

Mérés az ISO 7637-2 szabvány szerint a tápvezetékeken, valamint az elektromos/elektronikus részegységek többi csatlakozóján, amelyek üzemszerűen össze vannak kötve a tápvezetékekkel.

---

11. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) A JÁRMŰVEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIBEN KIALAKULÓ HARMONIKUSOK KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű által a váltakozó áramú tápvezetékeiben keltett harmonikusok mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a következők szerint kell elvégezni:

| a) | IEC 61000-3-2 szabvány A. osztályú berendezés töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű betáplált áram esetében; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2 szabvány A. osztályú berendezés töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű betáplált áram esetében;

| b) | IEC 61000-3-12 szabvány töltési üzemmódban fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű betáplált áram esetében; |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 szabvány töltési üzemmódban fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű betáplált áram esetében;

2.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A járműnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

A járműnek álló helyzetben, kikapcsolt motorral kell lennie.

Továbbá minden egyéb olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, kikapcsolt állapotban kell lennie.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A méréseknél betartandó megfigyelési idő az IEC 61000-3-2 szabvány 4. táblázatában a kvázistacionárius berendezésre vonatkozóan meghatározott érték.

3.2.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú, egyfázisú jármű vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 1. ábráján látható.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú, háromfázisú jármű vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 2. ábráján látható.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A páros és páratlan rendszámú harmonikusok mérését a 40. felharmonikusig kell elvégezni.

4.2.   A fázisonként ≤ 16 A áramerősségű árammal táplált, egy- vagy háromfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszerre (REESS)” vonatkozó határértékeket az ezen előírás 7.3.2.1. szakaszában található 3. táblázat tartalmazza.

4.3.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű árammal táplált, egyfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszerre (REESS)” vonatkozó határértékeket az ezen előírás 7.3.2.2. szakaszában található 4. táblázat tartalmazza.

4.4.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű árammal táplált, háromfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszerre (REESS)” vonatkozó határértékeket az ezen előírás 7.3.2.2. szakaszában található 5. táblázat tartalmazza.

4.5.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű árammal táplált, háromfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” esetében az ezen előírás 7.3.2.2. szakaszában található 6. táblázatban meghatározott határértékek alkalmazhatók, amennyiben az IEC 61000-3-12 szabvány 5.2. pontjában leírt a), b), c) feltétel közül legalább az egyik teljesül.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Egyfázisú töltő vizsgálati elrendezése

Az áramforrás belső impedanciája ZS és nyílt áramköri feszültsége G

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Maximális hosszúság: 10 m

ZM bemeneti impedanciájú mérőeszköz

2. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Háromfázisú töltő vizsgálati elrendezése

ZM bemeneti impedanciájú mérőeszköz

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Az áramforrás belső impedanciája ZS és nyílt áramköri feszültsége G

Maximális hosszúság: 10 m

---

12. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) A JÁRMŰVEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIBEN BEKÖVETKEZŐ FESZÜLTSÉGVÁLTOZÁSOK, FESZÜLTSÉGINGADOZÁSOK ÉS -ESÉSEK (FLICKER) KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű által a váltakozó áramú tápvezetékeiben keltett feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a következők szerint kell elvégezni:

| a) | IEC 61000-3-3 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő betáplált áram esetében; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő betáplált áram esetében;

| b) | IEC 61000-3-11 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő betáplált áram esetében. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő betáplált áram esetében.

2.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A járműnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

A járműnek álló helyzetben, kikapcsolt motorral kell lennie.

Továbbá minden egyéb olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, kikapcsolt állapotban kell lennie.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járműre vonatkozó vizsgálatokat az IEC 61000-3-3 szabvány 4. pontja szerint kell elvégezni.

3.2.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járműre vonatkozó vizsgálatokat az IEC 61000-3-11 szabvány 6. pontja szerint kell elvégezni.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 1a. és 1b. ábráján látható.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Az időtartományban a „rövididejű flicker-hatás mértéke”, a „hosszúidejű flicker-hatás mértéke” és a „feszültség viszonylagos változása” paramétereket kell meghatározni.

4.2.   A fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járműre vonatkozó határértékeket ezen előírás 7.4.2.1. szakasza tartalmazza.

4.3.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járműre vonatkozó határértékeket ezen előírás 7.4.2.2. szakasza tartalmazza.

Függelék

1a. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Egyfázisú vizsgálati elrendezés

Maximális hosszúság: 10 m

Ha a kábel 10 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Az áramforrás nyílt áramköri feszültsége G és impedanciája (RP + j XP)

Mérőeszköz

1b. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Háromfázisú vizsgálati elrendezés

Az áramforrás nyílt áramköri feszültsége G és impedanciája (RP + j XP)

Mérőeszköz

Maximális hosszúság: 10 m

Ha a kábel 10 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni

---

13. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) A JÁRMŰVEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ VAGY EGYENÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIK ÁLTAL VEZETETT RÁDIÓFREKVENCIÁS ZAVAR KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű által a váltakozó áramú vagy egyenáramú tápvezetékeiben keltett vezetett rádiófrekvenciás zavarok mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 16-2-1 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A járműnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

A járműnek álló helyzetben, kikapcsolt motorral kell lennie.

Továbbá minden egyéb olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, kikapcsolt állapotban kell lennie.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A vizsgálatot a CISPR 16-2-1 szabvány 7.4.1. pontja szerint, álló berendezésen kell elvégezni.

3.2.   A járművön végzett méréshez használt, mesterséges fővezetéki hálózatot a CISPR 16-1-2 szabvány 4.3. pontja határozza meg.

Mesterséges hálózatok

A mesterséges hálózato(ka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. A mesterséges hálózat(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

Minden mesterséges hálózat mérési pontját 50 Ω-os terheléssel kell zárni.

A mesterséges hálózatot e melléklet függelékének 1a-1d. ábráján meghatározott módon kell elhelyezni.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű csatlakoztatásának vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 1a–1d. ábráján látható.

3.4.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A határértékek a teljes 0,15–30 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

4.2.   A méréseket átlagoló mérőérzékelővel és kvázicsúcsérték- vagy csúcsértékdetektorokkal kell elvégezni. A határértékek ezen előírás 7.5. szakaszában vannak megadva:

a 7. táblázatban a váltakozó áramú tápvezetékekre, a 8. táblázatban pedig az egyenáramú tápvezetékekre. Csúcsértékdetektorok használata esetén a CISPR 12 szabványban meghatározott 20 dB értékű korrekciós tényezőt kell alkalmazni.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű oldalán található (váltakozó áramú töltés kommunikáció nélkül)

1a. ábra

Image 49

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

1b. ábra

1b. ábra

Image 50

Felülnézet

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

0,8 (+0,2/-0) m

Max. 0,5 m

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltőkábel |
| 4. | Földelt mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Mérő vevőkészülék |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltőkábel

4.

Földelt mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Mérő vevőkészülék

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű elején/hátulján található (váltakozó áramú töltés kommunikáció nélkül)

1c. ábra

1c. ábra

Image 51

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

1d. ábra

1d. ábra

Image 52

0,1 (+0,2/-0) m

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

0,8 (+0,2/-0) m

Max. 0,5 m

Felülnézet

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált jármű |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltőkábel |
| 4. | Földelt mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Mérő vevőkészülék |

1.

A vizsgált jármű

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltőkábel

4.

Földelt mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Mérő vevőkészülék

---

14. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) A JÁRMŰVEK HÁLÓZATI VAGY TÁVKÖZLÉSI CSATLAKOZÁSAIK ÁLTAL VEZETETT RÁDIÓFREKVENCIÁS ZAVAR KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű által a hálózati vagy távközlési csatlakozásaiban keltett vezetett rádiófrekvenciás zavarok mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 22 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   A JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A járműnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie. A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

A járműnek álló helyzetben, kikapcsolt motorral kell lennie.

Továbbá minden egyéb olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, kikapcsolt állapotban kell lennie.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A vizsgálatokat a CISPR 22 szabvány vezetett sugárzásokra vonatkozó 5. pontja szerint kell végrehajtani.

3.2.   A járművön végzett méréshez használt, vonali impedanciát stabilizáló hálózatot a CISPR 22 szabvány 9.6.2. pontja határozza meg.

Impedanciastabilizátor

A kommunikációs kábeleket impedanciastabilizátoron keresztül kell csatlakoztatni a járműhöz.

Az impedanciastabilizátor(oka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. Az impedanciastabilizátor(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

Minden impedanciastabilizátor mérési pontját 50 Ω-os terheléssel kell zárni. Az impedanciastabilizátort e melléklet 1. függelékének 1a–1d. ábráján meghatározott módon kell elhelyezni.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű csatlakoztatásának vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 1a–1d. ábráján látható.

Amennyiben a jármű funkcionalitását az impedanciastabilizátor bevezetése miatt nem lehet garantálni, a CISPR 22 szabványban leírt alternatív módszert kell alkalmazni (e melléklet függelékének 2a–2d. ábráján látható módon).

3.4.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A határértékek a teljes 0,15–30 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

4.2.   A méréseket átlagoló mérőérzékelővel és kvázicsúcsérték- vagy csúcsértékdetektorokkal kell elvégezni. A határértékeket a 7.6. szakaszban található 9. táblázat tartalmazza. Csúcsértékdetektorok használata esetén a CISPR 12 szabványban meghatározott 20 dB értékű korrekciós tényezőt kell alkalmazni.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű oldalán található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

1a. ábra

Image 53

0,8 (+0,2/-0) m

100 (+200/-0) mm

Elölnézet

1b. ábra

1b. ábra

Image 54

Max 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Felülnézet

Jelmagyarázat:

| 1 | A vizsgált jármű | 5 | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Szigetelő támaszték | 6 | Földelt impedanciastabilizátor(ok) (kommunikációs kábelek esetében) |
| 3 | Töltő-/kommunikációs kábel | 7 | Töltőállomás |
| 4 | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek) | 8 | Mérő vevőkészülék |

1

A vizsgált jármű

5

Fővezeték csatlakozóaljzata

2

Szigetelő támaszték

6

Földelt impedanciastabilizátor(ok) (kommunikációs kábelek esetében)

3

Töltő-/kommunikációs kábel

7

Töltőállomás

4

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek)

8

Mérő vevőkészülék

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű elején/hátulján található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

1c. ábra

1c. ábra

Image 55

Elölnézet

0,8 (+0,2/-0) m

1d. ábra

1d. ábra

Image 56

Max. 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Felülnézet

0,1 (+0,2/-0) m

Jelmagyarázat:

| 1 | A vizsgált jármű | 5 | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Szigetelő támaszték | 6 | Földelt impedanciastabilizátor(ok) (kommunikációs kábelek esetében) |
| 3 | Töltő-/kommunikációs kábel | 7 | Töltőállomás |
| 4 | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek) | 8 | Mérő vevőkészülék |

1

A vizsgált jármű

5

Fővezeték csatlakozóaljzata

2

Szigetelő támaszték

6

Földelt impedanciastabilizátor(ok) (kommunikációs kábelek esetében)

3

Töltő-/kommunikációs kábel

7

Töltőállomás

4

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek)

8

Mérő vevőkészülék

2. ábra

2. ábra

Alternatív mérés a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű vonatkozásában

Alternatív mérés a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű vonatkozásában

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű oldalán található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

2a. ábra

2a. ábra

Image 57

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

2b. ábra

2b. ábra

Image 58

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

200 (+100/-0) mm

Felülnézet

500 (+100/-0) mm

Max. 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Jelmagyarázat:

| 1 | A vizsgált jármű | 7 | Töltőállomás |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Szigetelő támaszték | 8 | Áramszonda |
| 3 | Töltő-/kommunikációs kábel | 9 | Kommunikációs kábelek |
| 4 | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek) | 10 | Mérő vevőkészülék |
| 5 | Fővezeték csatlakozóaljzata | 11 | Kapacitív feszültségszonda |

1

A vizsgált jármű

7

Töltőállomás

2

Szigetelő támaszték

8

Áramszonda

3

Töltő-/kommunikációs kábel

9

Kommunikációs kábelek

4

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek)

10

Mérő vevőkészülék

5

Fővezeték csatlakozóaljzata

11

Kapacitív feszültségszonda

Alternatív mérés a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű vonatkozásában

Példa a vizsgálati elrendezésre olyan jármű esetében, amelynek a csatlakozója a jármű elején/hátulján található (váltakozó áramú vagy egyenáramú töltés kommunikációval)

2c. ábra

2c. ábra

Image 59

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Elölnézet

2d. ábra

2d. ábra

Image 60

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

Felülnézet

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Max. 0,5 m

0,8 (+0,2/-0) m

Jelmagyarázat:

| 1 | A vizsgált jármű | 7 | Töltőállomás |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Szigetelő támaszték | 8 | Áramszonda (vagy kapacitív feszültségszonda) |
| 3 | Töltő-/kommunikációs kábel | 9 | Kommunikációs kábelek |
| 4 | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek) | 10 | Mérő vevőkészülék |
| 5 | Fővezeték csatlakozóaljzata | 11 | Kapacitív feszültségszonda |

1

A vizsgált jármű

7

Töltőállomás

2

Szigetelő támaszték

8

Áramszonda (vagy kapacitív feszültségszonda)

3

Töltő-/kommunikációs kábel

9

Kommunikációs kábelek

4

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) (váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékek)

10

Mérő vevőkészülék

5

Fővezeték csatlakozóaljzata

11

Kapacitív feszültségszonda

---

15. MELLÉKLET

MÓDSZER A JÁRMŰVEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ VAGY EGYENÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIK ÁLTAL VEZETETT GYORS VILLAMOS TRANZIENS/BURST ZAVAROKKAL SZEMBENI ZAVARTŰRÉSÉNEK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer csak járművekre alkalmazható. Ez a módszer csak a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművekre alkalmazható.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a jármű elektronikus rendszerei zavartűrésének bizonyítására szolgál. A járművet a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett gyors elektromos tranziens/burst zavaroknak kell kitenni az e mellékletben leírtak szerint. A járművet a vizsgálatok alatt folyamatosan ellenőrizni kell.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot az IEC 61000-4-4 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   A „TÖLTÉS ÜZEMMÓDBAN AZ ELEKTROMOS HÁLÓZATHOZ CSATLAKOZTATOTT ÚJRATÖLTHETŐ ENERGIATÁROLÓ RENDSZER (REESS)” KONFIGURÁCIÓJÚ JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A járműnek – a szükséges vizsgálati felszerelés kivételével – terheletlen állapotban kell lennie.

2.1.1.   A járműnek álló helyzetben, kikapcsolt motorral, töltési üzemmódban kell lennie.

2.1.2.   A járműre vonatkozó alapfeltételek

A szakasz meghatározza a vizsgálati minimumfeltételeket és a járművek zavartűrési vizsgálatának sikertelenségét jelentő kritériumokat. Az egyéb olyan járműrendszereket, amelyek befolyásolhatják a zavartűréssel összefüggő funkciókat, a gyártó és a műszaki szolgálat közötti megállapodás szerint kell vizsgálni.

| Az újratölthető energiatároló rendszert (REESS) töltő üzemmódban lévő járműre vonatkozó vizsgálati feltételek | A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok |
| --- | --- |
| Az újratölthető energiatároló rendszernek töltés üzemmódban kell lennie. A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani. | A jármű mozgásba lendül |

Az újratölthető energiatároló rendszert (REESS) töltő üzemmódban lévő járműre vonatkozó vizsgálati feltételek

A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok

Az újratölthető energiatároló rendszernek töltés üzemmódban kell lennie. A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani.

A jármű mozgásba lendül

2.1.3.   Minden egyéb olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, kikapcsolt állapotban kell lennie.

2.2.   A jármű folyamatos ellenőrzése során csak nem zavaró berendezéseket lehet használni. A jármű külsejét és az utasteret folyamatosan ellenőrizni kell (pl. videokamerá(ka)t, mikrofont stb. alkalmazva) annak eldöntéséhez, hogy a jármű kielégíti-e ennek a mellékletnek a követelményeit.

3.   VIZSGÁLATI BERENDEZÉS

3.1.   A vizsgálati berendezés vonatkoztatási földelősíkból (az árnyékolt szoba nem előírás), a tranziens-/impulzusgenerátorból, csatoló-leválasztó hálózatból (CDN) és kapacitív csatolóból áll.

3.2.   A tranziens-/impulzusgenerátornak meg kell felelnie az IEC 61000-4-4 szabvány 6.1. pontjában meghatározott feltételnek.

3.3.   A csatoló-leválasztó hálózatnak meg kell felelnie az IEC 61000-4-4 szabvány 6.2. pontjában meghatározott feltételnek. Amennyiben a csatoló-leválasztó hálózat nem alkalmazható váltakozó áramú vagy egyenáramú tápvezetékeken, az IEC 61000-4-4 szabvány 6.3. pontjában meghatározott kapacitív csatolót lehet használni.

4.   VIZSGÁLATI ÖSSZEÁLLÍTÁS

4.1.   A jármű vizsgálati összeállítása az IEC 61000-4-4 szabvány 7.2. pontjában leírt laboratóriumi összeállításon alapul.

4.2.   A járművet közvetlenül a földelősíkra kell helyezni.

4.3.   A műszaki szolgálat az ezen előírás 7.7.2.1. szakaszában leírt módon végrehajtja a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó biztosítja a mérést egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat dönthet úgy, hogy nem végzi el a vizsgálatot annak igazolására, hogy a jármű kielégíti az e melléklet követelményeit.

5.   AZ ELŐÍRT VIZSGÁLATI SZINT ELŐÁLLÍTÁSA

5.1.   Vizsgálati módszertan

5.1.1.   Az IEC 61000-4-4 szabvány szerinti vizsgálati módszert kell alkalmazni a vizsgálati szint követelményeinek megállapításához.

5.1.2.   Vizsgálati szakasz

A járművet a földelősíkra kell helyezni. A gyors elektromos tranzienst/kitörést (EFT/B) szokásos üzemmódban, csatoló-leválasztó hálózat (CDN) segítségével kell ráadni a jármű váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeire az e melléklet függelékének 1. ábrája szerint.

A vizsgálati összeállítást fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű csatlakoztatása a váltakozó áramú/egyenáramú vezetékekhez

Image 61

Jármű elrendezése gyors villamos tranziens/burst zavarokkal szembeni zavartűrés vizsgálatához

Váltakozó áramú/egyen-áramú hálózat

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Gyors elektromos tranziens-/impulzusgenerátor

Szűrő

CDN

0,8 (+0,2/-0) m

---

16. MELLÉKLET

MÓDSZER A JÁRMŰVEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ VAGY EGYENÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIK ÁLTAL VEZETETT LÖKŐFESZÜLTSÉGGEL SZEMBENI ZAVARTŰRÉSÉNEK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer csak járművekre alkalmazható. Ez a módszer csak a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú járművekre alkalmazható.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a jármű elektronikus rendszerei zavartűrésének bizonyítására szolgál. A járművet a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett lökőfeszültségnek kell kitenni az e mellékletben leírtak szerint. A járművet a vizsgálatok alatt folyamatosan ellenőrizni kell.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot az IEC 61000-4-5 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   A „TÖLTÉS ÜZEMMÓDBAN AZ ELEKTROMOS HÁLÓZATHOZ CSATLAKOZTATOTT ÚJRATÖLTHETŐ ENERGIATÁROLÓ RENDSZER (REESS)” KONFIGURÁCIÓJÚ JÁRMŰ ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   A járműnek – a szükséges vizsgálati felszerelés kivételével – terheletlen állapotban kell lennie.

2.1.1.   A járműnek álló helyzetben, kikapcsolt motorral, töltési üzemmódban kell lennie.

2.1.2.   A járműre vonatkozó alapfeltételek

A szakasz meghatározza a vizsgálati minimumfeltételeket és a járművek zavartűrési vizsgálatának sikertelenségét jelentő kritériumokat. Az egyéb olyan járműrendszereket, amelyek befolyásolhatják a zavartűréssel összefüggő funkciókat, a gyártó és a műszaki szolgálat közötti megállapodás szerint kell vizsgálni.

| Az újratölthető energiatároló rendszert (REESS) töltő üzemmódban lévő járműre vonatkozó vizsgálati feltételek | A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok |
| --- | --- |
| Az újratölthető energiatároló rendszernek töltés üzemmódban kell lennie. A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani. | A jármű mozgásba lendül |

Az újratölthető energiatároló rendszert (REESS) töltő üzemmódban lévő járműre vonatkozó vizsgálati feltételek

A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok

Az újratölthető energiatároló rendszernek töltés üzemmódban kell lennie. A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát). Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani.

A jármű mozgásba lendül

2.1.3.   Minden egyéb olyan berendezésnek, amelyet a vezető vagy az utas állandó jelleggel bekapcsolhat, kikapcsolt állapotban kell lennie.

2.2.   A jármű folyamatos ellenőrzése során csak nem zavaró berendezéseket lehet használni. A jármű külsejét és az utasteret folyamatosan ellenőrizni kell (pl. videokamerá(ka)t, mikrofont stb. alkalmazva) annak eldöntéséhez, hogy a jármű kielégíti-e ennek a mellékletnek a követelményeit.

3.   VIZSGÁLATI BERENDEZÉS

3.1.   A vizsgálati berendezés vonatkoztatási földelősíkból (az árnyékolt szoba nem előírás), lökésgenerátorból és csatoló-leválasztó hálózatból (CDN) áll.

3.2.   A lökésgenerátornak meg kell felelnie az IEC 61000-4-5 szabvány 6.1. pontjában meghatározott feltételnek.

3.3.   A csatoló-leválasztó hálózatnak meg kell felelnie az IEC 61000-4-5 szabvány 6.3. pontjában meghatározott feltételnek.

4.   VIZSGÁLATI ÖSSZEÁLLÍTÁS

4.1.   A jármű vizsgálati összeállítása az IEC 61000-4-5 szabvány 7.2. pontjában leírt összeállításon alapul.

4.2.   A járművet közvetlenül a földelősíkra kell helyezni.

4.3.   A műszaki szolgálat az ezen előírás 7.8.2.1. szakaszában leírt módon végrehajtja a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó biztosítja a mérést egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat dönthet úgy, hogy nem végzi el a vizsgálatot annak igazolására, hogy a jármű kielégíti az e melléklet követelményeit.

5.   AZ ELŐÍRT VIZSGÁLATI SZINT ELŐÁLLÍTÁSA

5.1.   Vizsgálati módszertan

5.1.1.   Az IEC 61000-4-5 szabvány szerinti vizsgálati módszert kell alkalmazni a vizsgálati szint követelményeinek megállapításához.

5.1.2.   Vizsgálati szakasz

A járművet a földelősíkra kell helyezni. A lökőfeszültséget csatoló-leválasztó hálózat (CDN) segítségével kell ráadni a jármű váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeire az egyes vezetékek és a föld között, illetve a vezetékek között az e melléklet függelékének 1–4. ábráján leírt módon.

A vizsgálati összeállítást fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

Függelék

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Csatlakoztatás a vezetékek között, egyenáramú vagy váltakozó áramú (egyfázisú) elektromos vezetékek esetében

Image 62

Váltakozó áramú/egyen-áramú hálózat

Referenciaföld

Lökésgenerátor

CDN

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

0,8 (+0,2/-0) m

2. ábra

2. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Csatlakoztatás az egyes vezetékek és a föld között, egyenáramú vagy váltakozó áramú (egyfázisú) elektromos vezetékek esetében

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Csatlakoztatás az egyes vezetékek és a föld között, egyenáramú vagy váltakozó áramú (egyfázisú) elektromos vezetékek esetében

Image 63

Váltakozó áramú/egyen-áramú hálózat

Lökésgenerátor

Referenciaföld

CDN

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

0,8 (+0,2/-0) m

3. ábra

3. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Csatlakoztatás a vezetékek között, váltakozó áramú (háromfázisú) elektromos vezetékek esetében

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Csatlakoztatás a vezetékek között, váltakozó áramú (háromfázisú) elektromos vezetékek esetében

Image 64

Lökésgenerátor

Váltakozó áramú hálózat

0,8 (+0,2/-0) m

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Referenciaföld

CDN

4. ábra

4. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Csatlakoztatás az egyes vezetékek és a föld között, váltakozó áramú (háromfázisú) elektromos vezetékek esetében

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú jármű – Csatlakoztatás az egyes vezetékek és a föld között, váltakozó áramú (háromfázisú) elektromos vezetékek esetében

Image 65

Váltakozó áramú hálózat

Lökésgenerátor

0,8 (+0,2/-0) m

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és a jármű karosszériájától legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Referenciaföld

CDN

---

17. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIBEN KIALAKULÓ HARMONIKUSOK KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység által a váltakozó áramú tápvezetékeiben keltett harmonikusok mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a következők szerint kell elvégezni:

| a) | IEC 61000-3-2 szabvány A. osztályú berendezés töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű betáplált áram esetében; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2 szabvány A. osztályú berendezés töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű betáplált áram esetében;

| b) | IEC 61000-3-12 szabvány töltési üzemmódban fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű betáplált áram esetében; |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 szabvány töltési üzemmódban fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű betáplált áram esetében;

2.   AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLAT IDEJE ALATT

2.1.   Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A méréseknél betartandó megfigyelési idő az IEC 61000-3-2 szabvány 4. táblázatában a kvázistacionárius berendezésre vonatkozóan meghatározott érték.

3.2.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú, egyfázisú elektromos/elektronikus részegység vizsgálati összeállítása e melléklet 1. függelékének 1. ábráján látható.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú, háromfázisú elektromos/elektronikus részegység vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 2. ábráján látható.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A páros és páratlan rendszámú harmonikusok mérését a 40. felharmonikusig kell elvégezni.

4.2.   A fázisonként ≤ 16 A áramerősségű árammal táplált, egy- vagy háromfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó határértékeket az ezen előírás 7.11.2.1. szakaszában található 10. táblázat tartalmazza.

4.3.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű árammal táplált, egyfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységekre vonatkozó határértékeket az ezen előírás 7.11.2.2. szakaszában található 11. táblázat tartalmazza.

4.4.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű árammal táplált, háromfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységekre vonatkozó határértékeket az ezen előírás 7.11.2.2. szakaszában található 12. táblázat tartalmazza.

4.5.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű árammal táplált, háromfázisú, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységek esetében az ezen előírás 7.11.2.2. szakaszában található 13. táblázatban meghatározott határértékek alkalmazhatók, amennyiben az IEC 61000-3-12 szabvány 5.2. pontjában leírt a), b), c) feltétel közül legalább az egyik teljesül.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Egyfázisú vizsgálati elrendezés

Elektromos/ elektronikus részegység

Az áramforrás belső impedanciája ZS és nyílt áramköri feszültsége G

A kábel maximális hosszúsága: 10 m

ZM bemeneti impedanciájú mérőeszköz

2. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Háromfázisú vizsgálati elrendezés

Elektromos/ elektronikus részegység

Az áramforrás belső impedanciája ZS és nyílt áramköri feszültsége G

A kábel maximális hosszúsága: 10 m

ZM bemeneti impedanciájú mérőeszköz

---

18. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIBEN BEKÖVETKEZŐ FESZÜLTSÉGVÁLTOZÁSOK, FESZÜLTSÉGINGADOZÁSOK ÉS -ESÉSEK (FLICKER) KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység által a váltakozó áramú tápvezetékeiben keltett feszültségváltozások, feszültségingadozások és -esések (flicker) mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a következők szerint kell elvégezni:

| a) | IEC 61000-3-3 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő betáplált áram esetében; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő betáplált áram esetében;

| b) | IEC 61000-3-11 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő betáplált áram esetében. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 szabvány újratölthető energiatároló rendszer (REESS) töltési üzemmódjában fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő betáplált áram esetében.

2.   AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLAT IDEJE ALATT

2.1.   Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó vizsgálatokat az IEC 61000-3-3 szabvány 4. pontja szerint kell elvégezni.

3.2.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó vizsgálatokat az IEC 61000-3-11 szabvány 6. pontja szerint kell elvégezni.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 1a. és 1b. ábráján látható.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   Az időtartományban a „rövididejű flicker-hatás mértéke”, a „hosszúidejű flicker-hatás mértéke” és a „feszültség viszonylagos változása” paramétereket kell meghatározni.

4.2.   A fázisonként ≤ 16 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól nem függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó határértékeket ezen előírás 7.12.2.1. szakasza tartalmazza.

4.3.   A fázisonként > 16 A és ≤ 75 A áramerősségű és az esetleges csatlakozástól függő árammal táplált, „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó határértékeket ezen előírás 7.12.2.2. szakasza tartalmazza.

Függelék

1a. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Egyfázisú vizsgálati elrendezés

Az áramforrás nyílt áramköri feszültsége G és impedanciája (RP + j XP)

Elektromos/ elektronikus részegység

Mérőeszköz

1b. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Háromfázisú vizsgálati elrendezés

Az áramforrás nyílt áramköri feszültsége G és impedanciája (RP + j XP)

Elektromos/ elektronikus részegység

Mérőeszköz

---

19. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ VAGY EGYENÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIK ÁLTAL VEZETETT RÁDIÓFREKVENCIÁS ZAVAR KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység által a váltakozó áramú vagy egyenáramú tápvezetékeiben keltett vezetett rádiófrekvenciás zavarok mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 16-2-1 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLAT IDEJE ALATT

2.1.   Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha a vizsgálatot nem újratölthető energiatároló rendszerrel végzik el, az elektromos/elektronikus részegységet névleges áramerősségen kell vizsgálni. Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A vizsgálatot a CISPR 16-2-1 szabvány 7.4.1. pontja szerint, asztali berendezésen kell elvégezni.

3.2.   A járműalkatrészeken végzett méréshez használt, mesterséges fővezetéki hálózatot a CISPR 16-1-2 szabvány 4.3. pontja határozza meg.

Mesterséges hálózatok

A mesterséges hálózato(ka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. A mesterséges hálózat(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

A váltakozó áramú és egyenáramú elektromos vezetékek által vezetett kibocsátásokat egymás után kell megmérni az egyes vezetékeken úgy, hogy a mérő vevőkészüléket a megfelelő mesterséges hálózat mérési pontjához kell csatlakoztatni, a többi elektromos vezetékhez kapcsolt mesterséges hálózat mérési pontját pedig 50 Ω-os terheléssel kell zárni.

A mesterséges hálózatot a jármű töltőcsatlakozója előtt, azzal egy vonalban és azonos oldalon kell elhelyezni.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységek csatlakoztatásának vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 1. ábráján látható.

3.4.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |
| Megjegyzés: Az elektronikus vezérlőegységgel nem rendelkező, kefés kommutátoros motorok által keltett kibocsátások esetében a lépcső legnagyobb méretét akár a sávszélesség ötszörösére lehet növelni. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

Megjegyzés: Az elektronikus vezérlőegységgel nem rendelkező, kefés kommutátoros motorok által keltett kibocsátások esetében a lépcső legnagyobb méretét akár a sávszélesség ötszörösére lehet növelni.

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A határértékek a teljes 0,15–30 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

4.2.   A méréseket átlagoló mérőérzékelővel és kvázicsúcsérték- vagy csúcsértékdetektorokkal kell elvégezni. A váltakozó áramú tápvezetékekre vonatkozó határértékek ezen előírás 7.13.2.1. szakaszának 14. táblázatában, az egyenáramú tápvezetékekre vonatkozó határértékek pedig ezen előírás 7.13.2.2. szakaszának 15. táblázatában vannak megadva. Csúcsértékdetektorok használata esetén a CISPR 12 szabványban meghatározott 20 dB értékű korrekciós tényezőt kell alkalmazni.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység

Elektromos/elektronikus részegység

Földelősík

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és az elektromos/elektronikus részegységtől legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Elektromos hálózat

Mesterséges hálózat

0,8 (+0,2/-0) m

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált elektromos/elektronikus részegység |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltőkábel |
| 4. | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Mérő vevőkészülék |

1.

A vizsgált elektromos/elektronikus részegység

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltőkábel

4.

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Mérő vevőkészülék

---

20. MELLÉKLET

MÓDSZER(EK) AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK HÁLÓZATI VAGY TÁVKÖZLÉSI CSATLAKOZÁSAI ÁLTAL VEZETETT RÁDIÓFREKVENCIÁS ZAVAR KIBOCSÁTÁSÁNAK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer alkalmazandó a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységekre.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység által a hálózati vagy távközlési csatlakozásaiban keltett vezetett rádiófrekvenciás zavarok mértékének mérésére szolgál a lakóhelyi, kereskedelmi és könnyűipari környezetekkel való kompatibilitása biztosításának érdekében.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot a CISPR 22 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLAT IDEJE ALATT

2.1.   Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha a vizsgálatot nem újratölthető energiatároló rendszerrel végzik el, az elektromos/elektronikus részegységet névleges áramerősségen kell vizsgálni. Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 80 százalékára kell állítani.

3.   VIZSGÁLATI ELRENDEZÉSEK

3.1.   A vizsgálatokat a CISPR 22 szabvány vezetett sugárzásokra vonatkozó 8. és 9. pontja szerint kell végrehajtani.

3.2.   Impedanciastabilizátor

A kommunikációs kábeleket impedanciastabilizátor(ok)on keresztül kell csatlakoztatni a járműhöz.

A hálózatba bekötendő impedanciastabilizátort és a kommunikációs kábeleket a CISPR 22 szabvány 9.6.2. pontja határozza meg.

Az impedanciastabilizátor(oka)t közvetlenül a földelősíkra kell helyezni. Az impedanciastabilizátor(ok) házát elektromosan csatlakoztatni kell a földelősíkhoz.

A hálózati és távközlési vezetékek által vezetett kibocsátásokat egymás után kell megmérni az egyes vezetékeken úgy, hogy a mérő vevőkészüléket a megfelelő impedanciastabilizátor mérési pontjához kell csatlakoztatni, a többi elektromos vezetékhez kapcsolt impedanciastabilizátor mérési pontját pedig 50 Ω-os terheléssel kell zárni.

Az impedanciastabilizátort a jármű töltőcsatlakozója előtt, azzal egy vonalban és azonos oldalon kell elhelyezni.

3.3.   A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység csatlakoztatásának vizsgálati összeállítása e melléklet függelékének 1. ábráján látható.

3.4.   A méréseket spektrumanalizátorral vagy pásztázó vevőkészülékkel kell elvégezni. Az alkalmazandó paramétereket az 1. és a 2. táblázat határozza meg.

1. táblázat

A spektrumanalizátor paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en | Beolvasási idő | Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en | Beolvasási idő |
| 0,15–30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie. |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 6 dB-en

Beolvasási idő

Felbontási sávszélesség (RBW) – 3 dB-en

Beolvasási idő

0,15–30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Megjegyzés: Ha a csúcsmérésekhez spektrumanalizátort használnak, a videó sávszélességének a felbontási sávszélesség (RBW) legalább háromszorosának kell lennie.

2. táblázat

A pásztázó vevőkészülék paraméterei

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Csúcsértékdetektor | Kvázicsúcsérték-detektor | Átlagoló mérőérzékelő |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő | Sávszélesség (BW) – 6 dB-en | Lépcső mérete (1) | Tartózkodási idő |
| 0,15–30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Csúcsértékdetektor

Kvázicsúcsérték-detektor

Átlagoló mérőérzékelő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

Sávszélesség (BW) – 6 dB-en

Lépcső mérete (1)

Tartózkodási idő

0,15–30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   VIZSGÁLATI KÖVETELMÉNYEK

4.1.   A határértékek a teljes 0,15–30 MHz frekvenciatartományra vonatkoznak a félsüket szobában vagy szabadtéri vizsgálati helyszínen végzett mérések esetében.

4.2.   A méréseket átlagoló mérőérzékelővel és kvázicsúcsérték- vagy csúcsértékdetektorokkal kell elvégezni. A határértékeket az ezen előírás 7.14.2.1. szakaszában található 16. táblázat tartalmazza. Csúcsértékdetektorok használata esetén a CISPR 12 szabványban meghatározott 20 dB értékű korrekciós tényezőt kell alkalmazni.

---

(1)  Tisztán széles sávú zavarok esetében a frekvencialépcső legnagyobb mérete legfeljebb a sávszélesség értékéig növelhető.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység

Elektromos/elektronikus részegység

Max. 0,5 m

Földelősík

0,8 (+0,2/-0) m

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és az elektromos/elektronikus részegységtől legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni.

Felülnézet

Jelmagyarázat:

| 1. | A vizsgált elektromos/elektronikus részegység |
| --- | --- |
| 2. | Szigetelő támaszték |
| 3. | Töltő-/kommunikációs kábel |
| 4. | Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok) |
| 5. | Fővezeték csatlakozóaljzata |
| 6. | Földelt impedanciastabilizátor(ok) |
| 7. | Töltőállomás |
| 8. | Mérő vevőkészülék |

1.

A vizsgált elektromos/elektronikus részegység

2.

Szigetelő támaszték

3.

Töltő-/kommunikációs kábel

4.

Földelt, váltakozó áramú vagy egyenáramú mesterséges hálózat(ok)

5.

Fővezeték csatlakozóaljzata

6.

Földelt impedanciastabilizátor(ok)

7.

Töltőállomás

8.

Mérő vevőkészülék

---

21. MELLÉKLET

MÓDSZER AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ VAGY EGYENÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIK ÁLTAL VEZETETT GYORS VILLAMOS TRANZIENS/BURST ZAVAROKKAL SZEMBENI ZAVARTŰRÉSÉNEK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer csak elektromos/elektronikus részegységekre alkalmazható. Ez a módszer csak a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységre alkalmazható.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat az elektromos/elektronikus részegység zavartűrésének bizonyítására szolgál. Az elektromos/elektronikus részegységet a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett gyors elektromos tranziens/burst zavaroknak kell kitenni az e mellékletben leírtak szerint. Az elektromos/elektronikus részegységet a vizsgálatok alatt folyamatosan ellenőrizni kell.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot az IEC 61000-4-4 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   A „TÖLTÉS ÜZEMMÓDBAN AZ ELEKTROMOS HÁLÓZATHOZ CSATLAKOZTATOTT ÚJRATÖLTHETŐ ENERGIATÁROLÓ RENDSZER (REESS)” KONFIGURÁCIÓJÚ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   Az elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó alapfeltételek

A szakasz meghatározza a vizsgálati minimumfeltételeket és az elektromos/elektronikus részegységek zavartűrési vizsgálatának sikertelenségét jelentő kritériumokat.

| Az újratölthető energiatároló rendszert töltő üzemmódban lévő elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó vizsgálati feltételek | A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok |
| --- | --- |
| Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.
  A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).
  Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani. | Helytelen töltési körülmény
  (pl. túláram, túlfeszültség) |

Az újratölthető energiatároló rendszert töltő üzemmódban lévő elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó vizsgálati feltételek

A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok

Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a mérés teljes időtartama alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző idősávokra kell bontani, és a következő idősáv megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani.

Helytelen töltési körülmény

(pl. túláram, túlfeszültség)

2.2.   Az elektromos/elektronikus részegység folyamatos ellenőrzése során csak nem zavaró berendezéseket lehet használni. Az elektromos/elektronikus részegységet folyamatosan ellenőrizni kell (pl. videokamerá(ka)t, mikrofont stb. alkalmazva) annak eldöntéséhez, hogy az elektromos/elektronikus részegység kielégíti-e ennek a mellékletnek a követelményeit.

3.   VIZSGÁLATI BERENDEZÉS

3.1.   A vizsgálati berendezés vonatkoztatási földelősíkból (az árnyékolt szoba nem előírás), a tranziens-/impulzusgenerátorból, csatoló-leválasztó hálózatból (CDN) és kapacitív csatolóból áll.

3.2.   A tranziens-/impulzusgenerátornak meg kell felelnie az IEC 61000-4-4 szabvány 6.1. pontjában meghatározott feltételnek.

3.3.   A csatoló-leválasztó hálózatnak meg kell felelnie az IEC 61000-4-4 szabvány 6.2. pontjában meghatározott feltételnek. Amennyiben a csatoló-leválasztó hálózat nem alkalmazható váltakozó áramú vagy egyenáramú tápvezetékeken, az IEC 61000-4-4 szabvány 6.3. pontjában meghatározott kapacitív csatolót lehet használni.

4.   VIZSGÁLATI ÖSSZEÁLLÍTÁS

4.1.   Az elektromos/elektronikus részegység vizsgálati összeállítása az IEC 61000-4-4 szabvány 7.2. pontjában leírt laboratóriumi összeállításon alapul.

4.2.   Az elektromos/elektronikus részegységet közvetlenül a földelősíkra kell helyezni.

4.3.   A műszaki szolgálat az ezen előírás 7.15.2.1. szakaszában leírt módon végrehajtja a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó biztosítja a mérést egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat dönthet úgy, hogy nem végzi el a vizsgálatot annak igazolására, hogy az elektromos/elektronikus részegység kielégíti az e melléklet követelményeit.

5.   AZ ELŐÍRT VIZSGÁLATI SZINT ELŐÁLLÍTÁSA

5.1.   Vizsgálati módszertan

5.1.1.   Az IEC 61000-4-4 szabvány szerinti vizsgálati módszert kell alkalmazni a vizsgálati szint követelményeinek megállapításához.

5.1.2.   Vizsgálati szakasz

Az elektromos/elektronikus részegységet a földelősíkra kell helyezni. A gyors elektromos tranzienst/kitörést (EFT/B) szokásos üzemmódban, csatoló-leválasztó hálózat (CDN) segítségével kell ráadni az elektromos/elektronikus részegység váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeire az e melléklet függelékének 1. ábrája szerint.

A vizsgálati összeállítást fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

Függelék

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység

Elektromos/elektronikus részegység

Gyors elektromos tranziens-/impulzusgenerátor

Ha a kábel 1 m-nél hosszabb, a talaj felett 100 ± 25 mm-re és az elektromos/ elektronikus részegységtől legalább 100 mm-re harmonikaszerűen össze kell hajtogatni

Szűrők

0,5 ± 0,05 m

Elektromos hálózat

CDN

---

22. MELLÉKLET

MÓDSZER AZ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉGEK VÁLTAKOZÓ ÁRAMÚ VAGY EGYENÁRAMÚ ELEKTROMOS VEZETÉKEIK ÁLTAL VEZETETT LÖKŐFESZÜLTSÉGGEL SZEMBENI ZAVARTŰRÉSÉNEK VIZSGÁLATÁRA

1.   ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK

1.1.   Az e mellékletben leírt vizsgálati módszer csak elektromos/elektronikus részegységekre alkalmazható. Ez a módszer csak a „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegységekre alkalmazható.

1.2.   Vizsgálati módszer

Ez a vizsgálat az elektromos/elektronikus részegység zavartűrésének bizonyítására szolgál. Az elektromos/elektronikus részegységet a váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékei által vezetett lökőfeszültségnek kell kitenni az e mellékletben leírtak szerint. Az elektromos/elektronikus részegységet a vizsgálatok alatt folyamatosan ellenőrizni kell.

Amennyiben e mellékletben másként nem szerepel, a vizsgálatot az IEC 61000-4-5 szabvány szerint kell elvégezni.

2.   A „TÖLTÉS ÜZEMMÓDBAN AZ ELEKTROMOS HÁLÓZATHOZ CSATLAKOZTATOTT ÚJRATÖLTHETŐ ENERGIATÁROLÓ RENDSZER (REESS)” KONFIGURÁCIÓJÚ ELEKTROMOS/ELEKTRONIKUS RÉSZEGYSÉG ÁLLAPOTA A VIZSGÁLATOK ALATT

2.1.   Az elektromos/elektronikus részegységnek töltés üzemmódban kell lennie.

2.1.2.   Az elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó alapfeltételek

A szakasz meghatározza a vizsgálati minimumfeltételeket és az elektromos/elektronikus részegységek zavartűrési vizsgálatának sikertelenségét jelentő kritériumokat.

| Az újratölthető energiatároló rendszert töltő üzemmódban lévő elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó vizsgálati feltételek | A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok |
| --- | --- |
| Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.
  A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).
  Ha a vizsgálatot nem újratölthető energiatároló rendszerrel végzik el, az elektromos/elektronikus részegységet névleges áramerősségen kell vizsgálni. Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani. | Helytelen töltési körülmény
  (pl. túláram, túlfeszültség) |

Az újratölthető energiatároló rendszert töltő üzemmódban lévő elektromos/elektronikus részegységre vonatkozó vizsgálati feltételek

A vizsgálat sikertelenségét jelentő kritériumok

Az elektromos/elektronikus részegységnek „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációban kell lennie.

A hajtóakkumulátor töltési szintjét a legnagyobb töltési szint 20 százaléka és 80 százaléka között kell tartani a teljes frekvenciatartomány-mérés alatt (ennek következtében lehetséges, hogy a mérést különböző alsávokra kell bontani, és a következő alsáv mérésének megkezdése előtt le kell meríteni a jármű hajtóakkumulátorát).

Ha a vizsgálatot nem újratölthető energiatároló rendszerrel végzik el, az elektromos/elektronikus részegységet névleges áramerősségen kell vizsgálni. Ha az áramfogyasztás állítható, akkor legalább a névleges érték 20 százalékára kell állítani.

Helytelen töltési körülmény

(pl. túláram, túlfeszültség)

2.2.   Az elektromos/elektronikus részegység folyamatos ellenőrzése során csak nem zavaró berendezéseket lehet használni. Az elektromos/elektronikus részegységet folyamatosan ellenőrizni kell (pl. videokamerá(ka)t, mikrofont stb. alkalmazva) annak eldöntéséhez, hogy az elektromos/elektronikus részegység kielégíti-e ennek a mellékletnek a követelményeit.

3.   VIZSGÁLATI BERENDEZÉS

3.1.   A vizsgálati berendezés vonatkoztatási földelősíkból (az árnyékolt szoba nem előírás), lökésgenerátorból és csatoló-leválasztó hálózatból (CDN) áll.

3.2.   A lökésgenerátornak meg kell felelnie az IEC 61000-4-5 szabvány 6.1. pontjában meghatározott feltételnek.

3.3.   A csatoló-leválasztó hálózatnak meg kell felelnie az IEC 61000-4-5 szabvány 6.3. pontjában meghatározott feltételnek.

4.   VIZSGÁLATI ÖSSZEÁLLÍTÁS

4.1.   Az elektromos/elektronikus részegység vizsgálati összeállítása az IEC 61000-4-5 szabvány 7.2. pontjában leírt összeállításon alapul.

4.2.   Az elektromos/elektronikus részegységet közvetlenül a földelősíkra kell helyezni.

4.3.   A műszaki szolgálat az ezen előírás 7.16.2.1. szakaszában leírt módon végrehajtja a vizsgálatot.

Ha pedig a gyártó biztosítja a mérést egy, az ISO 17025 szabvány vonatkozó részei szerint akkreditált és a típusjóváhagyó hatóság által elismert vizsgáló laboratóriumtól, a műszaki szolgálat dönthet úgy, hogy nem végzi el a vizsgálatot annak igazolására, hogy az elektromos/elektronikus részegység kielégíti az e melléklet követelményeit.

5.   AZ ELŐÍRT VIZSGÁLATI SZINT ELŐÁLLÍTÁSA

5.1.   Vizsgálati módszertan

5.1.1.   Az IEC 61000-4-5 szabvány szerinti vizsgálati módszert kell alkalmazni a vizsgálati szint követelményeinek megállapításához.

5.1.2.   Vizsgálati szakasz

Az elektromos/elektronikus részegységet a földelősíkra kell helyezni. A lökőfeszültséget csatoló-leválasztó hálózat (CDN) segítségével kell ráadni az elektromos/elektronikus részegység váltakozó áramú vagy egyenáramú elektromos vezetékeire az egyes vezetékek és a föld között, illetve a vezetékek között az e melléklet függelékének 1–4. ábráján leírt módon.

A vizsgálati összeállítást fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvben.

Függelék

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység

1. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Csatlakoztatás a vezetékek között, egyenáramú vagy váltakozó áramú (egyfázisú) elektromos vezetékek esetében

Váltakozó áramú/egyen-áramú hálózat

Elektromos/elektronikus részegység

Lökésgenerátor

A (kellő hosszúságúra lerövidített) kábel a talaj felett 100 ± 25 mm-re és az elektromos/elektronikus részegységtől legalább 10 cm-re

Maximális hosszúság: 2 m

CDN

Referenciaföld

earth

2. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Csatlakoztatás az egyes vezetékek és a föld között, egyenáramú vagy váltakozó áramú (egyfázisú) elektromos vezetékek esetében

Lökésgenerátor

A (kellő hosszúságúra lerövidített) kábel a talaj felett 100 ± 25 mm-re és az elektromos/elektronikus részegységtől legalább 10 cm-re

Elektromos/elektronikus részegység

Váltakozó áramú/egyen-áramú hálózat

Maximális hosszúság: 2 m

Referenciaföld

CDN

3. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Csatlakoztatás a vezetékek között, váltakozó áramú (háromfázisú) elektromos vezetékek esetében

CDN

Váltakozó áramú hálózat

Elektromos/ elektronikus részegység

Lökésgenerátor

A (kellő hosszúságúra lerövidített) kábel a talaj felett 100 ± 25 mm-re és az elektromos/elektronikus részegységtől legalább 10 cm-re

Maximális hosszúság: 2 m

Referenciaföld

4. ábra

A „töltés üzemmódban az elektromos hálózathoz csatlakoztatott újratölthető energiatároló rendszer (REESS)” konfigurációjú elektromos/elektronikus részegység – Csatlakoztatás az egyes vezetékek és a föld között, váltakozó áramú (háromfázisú) elektromos vezetékek esetében

Elektromos/ elektronikus részegység

Lökésgenerátor

CDN

Maximális hosszúság: 2 m

A (kellő hosszúságúra lerövidített) kábel a talaj felett 100 ± 25 mm-re és az elektromos/elektronikus részegységtől legalább 10 cm-re

Referenciaföld

Váltakozó áramú hálózat

---