# Eiropas Savienības L 198/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.198.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 198 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 23. jūlijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.198.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 198

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 23. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 695/2013 (2013. gada 15. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar tās 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 696/2013 (2013. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku | 22 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 697/2013 (2013. gada 22. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 698/2013 (2013. gada 19. jūlijs), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu | 35 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 699/2013 (2013. gada 19. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 36 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 700/2013 (2013. gada 22. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 38 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2013/391/KĀDP (2013. gada 22. jūlijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu praktisku īstenošanu | 40 |
| | | 2013/392/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka dienu, kad stājas spēkā Lēmums 2008/633/TI par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus | 45 |
| | * | Padomes Lēmums 2013/393/KĀDP (2013. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2013/382/KĀDP, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā | 47 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2013/394/ES |
| | * | Eiropas Savienības un Šveices Statistikas komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 12 jūnijs), ar ko aizstāj A pielikumu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā | 48 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 695/2013 (2013. gada 15. jūlijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar tās 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu

1

*

Padomes Regula (ES) Nr. 696/2013 (2013. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

22

*

Padomes Regula (ES) Nr. 697/2013 (2013. gada 22. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 698/2013 (2013. gada 19. jūlijs), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

35

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 699/2013 (2013. gada 19. jūlijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

36

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 700/2013 (2013. gada 22. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

38

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2013/391/KĀDP (2013. gada 22. jūlijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu praktisku īstenošanu

40

2013/392/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka dienu, kad stājas spēkā Lēmums 2008/633/TI par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus

45

*

Padomes Lēmums 2013/393/KĀDP (2013. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2013/382/KĀDP, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā

47

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2013/394/ES

*

Eiropas Savienības un Šveices Statistikas komitejas Lēmums Nr. 1/2013 (2013. gada 12 jūnijs), ar ko aizstāj A pielikumu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā

48

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Paziņojums lasītājiem – Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 695/2013

(2013. gada 15. jūlijs),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un pēc daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar tās 11. panta 3. punktu nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam un atceļ antidempinga pasākumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 3. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 (2) Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus 9,9–38,1 % apmērā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam; ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1243/2010 (3) Padome pēc jaunas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 5. pantu (“sākotnējā izmeklēšana”), noteica galīgo antidempinga maksājumu ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co ražoto gludināmo dēļu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 (2) Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus 9,9–38,1 % apmērā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam; ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1243/2010 (3) Padome pēc jaunas izmeklēšanas, kas notika saskaņā ar pamatregulas 5. pantu (“sākotnējā izmeklēšana”), noteica galīgo antidempinga maksājumu ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co ražoto gludināmo dēļu importam.

| (2) | Ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 270/2010 (4) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. ražoto gludināmo dēļu importam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 270/2010 (4) Padome noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. ražoto gludināmo dēļu importam.

| (3) | Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un ietvēra tikai dempinga pārbaudi, Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 580/2010 (5) grozīja galīgo antidempinga maksājumu, kas bija spēkā attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu, nosakot to 7 % līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un ietvēra tikai dempinga pārbaudi, Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 580/2010 (5) grozīja galīgo antidempinga maksājumu, kas bija spēkā attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu, nosakot to 7 % līmenī.

| (4) | Pēc pārskatīšanas, kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu tika veikta saistībā ar jaunu eksportētāju, Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 77/2010 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co ražoto gludināmo dēļu importam. |
| --- | --- |

(4)

Pēc pārskatīšanas, kas saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu tika veikta saistībā ar jaunu eksportētāju, Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 77/2010 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co ražoto gludināmo dēļu importam.

| (5) | Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 805/2010 (7) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan ražoto gludināmo dēļu importam — tas bija pasākuma, kura mērķis bija izpildīt Tiesas spriedumu Lietā C-141/08 P (8). |
| --- | --- |

(5)

Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 805/2010 (7) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas gludināmo dēļu ražotāja eksportētāja Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan ražoto gludināmo dēļu importam — tas bija pasākuma, kura mērķis bija izpildīt Tiesas spriedumu Lietā C-141/08 P (8).

| (6) | Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 987/2012 (9) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam, kurus ražojis Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. — tas bija pasākums, kura mērķis bija izpildīt Tiesas spriedumu Lietā T-274/07 (10). |
| --- | --- |

(6)

Padome ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 987/2012 (9) atkārtoti noteica galīgo antidempinga maksājumu to Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam, kurus ražojis Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. — tas bija pasākums, kura mērķis bija izpildīt Tiesas spriedumu Lietā T-274/07 (10).

| (7) | Iepriekšminētās izmeklēšanas turpmāk tekstā minētas kā “iepriekšējās izmeklēšanas”. |
| --- | --- |

(7)

Iepriekšminētās izmeklēšanas turpmāk tekstā minētas kā “iepriekšējās izmeklēšanas”.

2.   Pārskatīšanas pieprasījumi

2.1.   Attiecībā uz Ukrainu un ĶTR spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšana

| (8) | Pēc paziņojuma par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (11) publicēšanas Komisija 2012. gada 25. janvārī saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Pēc paziņojuma par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (11) publicēšanas Komisija 2012. gada 25. janvārī saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (9) | Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja nozīmīgu daļu no gludināmo dēļu produkcijas Savienībā, šajā gadījumā vairāk nekā 40 % (“termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēji”). |
| --- | --- |

(9)

Pieprasījumu iesniedza trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja nozīmīgu daļu no gludināmo dēļu produkcijas Savienībā, šajā gadījumā vairāk nekā 40 % (“termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēji”).

| (10) | Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums attiecās uz visām valstīm, kuras pašlaik aptver spēkā esošie pasākumi, konkrēti ĶTR un Ukrainu, un bija pamatots ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(10)

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums attiecās uz visām valstīm, kuras pašlaik aptver spēkā esošie pasākumi, konkrēti ĶTR un Ukrainu, un bija pamatots ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un kaitējuma turpināšanos Savienības ražošanas nozarei.

| (11) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12), 2012. gada 25. aprīlī informēja, ka tiek sākta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu”). |
| --- | --- |

(11)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņbeigu pārskatīšanu, Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12), 2012. gada 25. aprīlī informēja, ka tiek sākta termiņbeigu pārskatīšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“paziņojums par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu”).

2.2.   To spēkā esošo Ukrainai noteikto antidempinga pasākumu daļēja starpposma pārskatīšana, kuri attiecas uz vienīgo ražotāju eksportētāju Ukrainā

| (12) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu 2012. gada 17. martā Komisija saņēma pieprasījumu sākt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurā veiktu tikai dempinga pārbaudi. Pieprasījumu iesniedza Eurogold Industries Ltd., kas ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs Ukrainā (“starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu 2012. gada 17. martā Komisija saņēma pieprasījumu sākt daļēju starpposma pārskatīšanu, kurā veiktu tikai dempinga pārbaudi. Pieprasījumu iesniedza Eurogold Industries Ltd., kas ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs Ukrainā (“starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs”).

| (13) | Saskaņā ar starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti pasākumi, ir mainījušies, un šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pamatojoties uz šīm pārmaiņām, tika apgalvots, ka, lai neitralizētu dempingu, spēkā esošie antidempinga pasākumi vairs nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti pasākumi, ir mainījušies, un šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pamatojoties uz šīm pārmaiņām, tika apgalvots, ka, lai neitralizētu dempingu, spēkā esošie antidempinga pasākumi vairs nav nepieciešami.

| (14) | Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija 2012. gada 12. jūnijā sāka šo pārskatīšanu (13) (“paziņojums par starpposma pārskatīšanas sākšanu”). |
| --- | --- |

(14)

Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija 2012. gada 12. jūnijā sāka šo pārskatīšanu (13) (“paziņojums par starpposma pārskatīšanas sākšanu”).

3.   Izmeklēšana

3.1.   Termiņbeigu pārskatīšana

a)   Izmeklēšanas periods un periods, uz kuru attiecas termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana

| (15) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana termiņbeigu pārskatīšanā aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “TBPIP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma analīzi aptvēra laikposmu no 2008. gada janvāra līdz TBPIP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(15)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana termiņbeigu pārskatīšanā aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “TBPIP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma analīzi aptvēra laikposmu no 2008. gada janvāra līdz TBPIP beigām (“attiecīgais periods”).

b)   Izmeklēšanā un atlasē iesaistītās personas

| (16) | Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējiem — citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, par kuriem Savienībā zināms, ka tie ir iesaistīti, un to apvienībām un attiecīgo eksportētāju valstu pārstāvjiem — par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(16)

Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējiem — citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, par kuriem Savienībā zināms, ka tie ir iesaistīti, un to apvienībām un attiecīgo eksportētāju valstu pārstāvjiem — par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (17) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu bija paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu bija paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

| (18) | Lai ļautu Komisijai izlemt, vai atlase būtu nepieciešama, un gadījumā, ja tā būtu nepieciešama, veikt reprezentatīvu atlasi, Ķīnas ražotājiem eksportētāji lūgti pieteikties Komisijā un sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Pieteicās tikai divi ražotāji eksportētāji no ĶTR un sniedza Komisijai paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija nepieciešama. |
| --- | --- |

(18)

Lai ļautu Komisijai izlemt, vai atlase būtu nepieciešama, un gadījumā, ja tā būtu nepieciešama, veikt reprezentatīvu atlasi, Ķīnas ražotājiem eksportētāji lūgti pieteikties Komisijā un sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu. Pieteicās tikai divi ražotāji eksportētāji no ĶTR un sniedza Komisijai paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju. Tāpēc atlase nebija nepieciešama.

| (19) | Ukrainas vienīgais ražotājs eksportētājs sadarbojās vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā un pieprasīja, lai starpposma pārskatīšanas vajadzībām pārbaudītie un savāktie dati tiktu izmantoti šajā termiņbeigu pārskatīšanā (sk. 31. apsvērumu). |
| --- | --- |

(19)

Ukrainas vienīgais ražotājs eksportētājs sadarbojās vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā un pieprasīja, lai starpposma pārskatīšanas vajadzībām pārbaudītie un savāktie dati tiktu izmantoti šajā termiņbeigu pārskatīšanā (sk. 31. apsvērumu).

| (20) | Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Izlasē ietilpa trīs uzņēmumi no lēstajiem 20 līdz 30 Savienības ražotājiem, par kuriem pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu. Trīs atlasītie uzņēmumi tika izvēlēti, pamatojoties uz to ražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas un ražošanas apjomiem 2011. gadā, kā arī uz to atrašanās vietu Savienībā. Izlasē bija pārstāvēti vairāk nekā 40 % no kopējās aplēstās ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā TBPIP laikā, un tāpēc tā tika uzskatīta par reprezentatīvu. Ieinteresētās personas tika uzaicinātas izskatīt dokumentāciju un 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas izteikt piezīmes par šīs izvēles atbilstīgumu. Neviena no ieinteresētajām personām neizteica piezīmes par ierosināto izlasi. |
| --- | --- |

(20)

Paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Izlasē ietilpa trīs uzņēmumi no lēstajiem 20 līdz 30 Savienības ražotājiem, par kuriem pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu. Trīs atlasītie uzņēmumi tika izvēlēti, pamatojoties uz to ražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas un ražošanas apjomiem 2011. gadā, kā arī uz to atrašanās vietu Savienībā. Izlasē bija pārstāvēti vairāk nekā 40 % no kopējās aplēstās ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā TBPIP laikā, un tāpēc tā tika uzskatīta par reprezentatīvu. Ieinteresētās personas tika uzaicinātas izskatīt dokumentāciju un 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas izteikt piezīmes par šīs izvēles atbilstīgumu. Neviena no ieinteresētajām personām neizteica piezīmes par ierosināto izlasi.

| (21) | Neviens nesaistītais importētājs no Savienības nepieteicās un nesadarbojās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(21)

Neviens nesaistītais importētājs no Savienības nepieteicās un nesadarbojās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā.

c)   Anketas un pārbaude

| (22) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu iespējamību, ka dempings un tā radītais kaitējums turpināsies vai atkārtosies nākotnē, un lai noteiktu Savienības intereses. |
| --- | --- |

(22)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu iespējamību, ka dempings un tā radītais kaitējums turpināsies vai atkārtosies nākotnē, un lai noteiktu Savienības intereses.

| (23) | Anketas tika nosūtītas abiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas pieteicās atlases procesā. Tikai viens no šiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem sadarbojās un atbildēja uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(23)

Anketas tika nosūtītas abiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas pieteicās atlases procesā. Tikai viens no šiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem sadarbojās un atbildēja uz anketas jautājumiem.

| (24) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt četri Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza vispārīgus datus kaitējuma analīzes vajadzībām. |
| --- | --- |

(24)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Turklāt četri Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza vispārīgus datus kaitējuma analīzes vajadzībām.

| (25) | Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos:






  — | ĶTR:






  — | Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guaņdžou, ĶTR, |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos:

—

ĶTR:

—

Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guaņdžou, ĶTR,

| — | Brabantia S&S, Hong Kong; |
| --- | --- |

—

Brabantia S&S, Hong Kong;

| — | Savienības ražotāji:






  — | Colombo New Scal SpA, Itālija, |
| --- | --- | --- |

—

Savienības ražotāji:

—

Colombo New Scal SpA, Itālija,

| — | Rörets Polska Spółka z.o.o., Polija, |
| --- | --- |

—

Rörets Polska Spółka z.o.o., Polija,

| — | Vale Mill (Rochdale) Ltd, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Vale Mill (Rochdale) Ltd, Apvienotā Karaliste.

| (26) | Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējo izmeklēšanu laikā nebija piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), pārbaudes apmeklējums, kura mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogās valsts datiem, notika šādā uzņēmumā:






  — | Ukraina:






  — | Eurogold Industries Ltd., Žitomira, Ukraina. |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Ņemot vērā nepieciešamību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnējo izmeklēšanu laikā nebija piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), pārbaudes apmeklējums, kura mērķis bija noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz analogās valsts datiem, notika šādā uzņēmumā:

—

Ukraina:

—

Eurogold Industries Ltd., Žitomira, Ukraina.

d)   Informācijas izpaušana

| (27) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt galīgo antidempinga maksājuma noteikšanu attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam un izbeigt izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma importam. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(27)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt galīgo antidempinga maksājuma noteikšanu attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam un izbeigt izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma importam. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

3.2.   Daļēja starpposma pārskatīšana

a)   Izmeklēšanas periods starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā

| (28) | Izmeklēšanas periods daļējai starpposma pārskatīšanai, kas notika saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Nesenāks izmeklēšanas periods, piemēram, tas, kas tika izmantots termiņbeigu pārskatīšanā, nebūtu bijis saderīgs ar pamatregulas 6. panta 1. punkta prasībām. Turklāt līdzīgs izmeklēšanas periods tika izmantots vienlaikus notiekošā atmaksāšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(28)

Izmeklēšanas periods daļējai starpposma pārskatīšanai, kas notika saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam (“starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). Nesenāks izmeklēšanas periods, piemēram, tas, kas tika izmantots termiņbeigu pārskatīšanā, nebūtu bijis saderīgs ar pamatregulas 6. panta 1. punkta prasībām. Turklāt līdzīgs izmeklēšanas periods tika izmantots vienlaikus notiekošā atmaksāšanas procedūrā.

b)   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (29) | Komisija oficiāli paziņoja starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējam un attiecīgās eksportētājas valsts pārstāvjiem par daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par starpposma pārskatīšanas sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(29)

Komisija oficiāli paziņoja starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējam un attiecīgās eksportētājas valsts pārstāvjiem par daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par starpposma pārskatīšanas sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

c)   Anketas un pārbaude

| (30) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēja īstenotu dempingu un nepieciešamību turpināt pasākumus. |
| --- | --- |

(30)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzēja īstenotu dempingu un nepieciešamību turpināt pasākumus.

| (31) | Starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs veica visu attiecīgā ražojuma importu no Ukrainas. Anketa tika nosūtīta šim uzņēmumam, kurš sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos:






  — | Ukraina:






  — | Eurogold Industries Ltd., Žitomira, Ukraina. |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Starpposma pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs veica visu attiecīgā ražojuma importu no Ukrainas. Anketa tika nosūtīta šim uzņēmumam, kurš sadarbojās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos:

—

Ukraina:

—

Eurogold Industries Ltd., Žitomira, Ukraina.

d)   Informācijas izpaušana

| (32) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts izbeigt izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma importam. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(32)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts izbeigt izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami attiecīgā Ukrainas izcelsmes ražojuma importam. Personām arī tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas izpaušanas varēja darīt zināmu savu viedokli. Piezīmes netika saņemtas.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (33) | Ražojums, uz kuru attiecas gan termiņbeigu pārskatīšana, gan daļēja starpposma pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 452/2007 un Padomes Īstenošanas Regula (ES) Nr. 1243/2010, proti, ĶTR vai Ukrainas izcelsmes gludināmie dēļi — brīvi stāvoši vai uzmontējami, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar virsmas ventilāciju, ieskaitot piedurkņu gludināmos dēļus, vai bez šiem elementiem — un to svarīgākās daļas, t. i., kājas, virsma un gludekļa paliktņi, (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(33)

Ražojums, uz kuru attiecas gan termiņbeigu pārskatīšana, gan daļēja starpposma pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz kuru attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 452/2007 un Padomes Īstenošanas Regula (ES) Nr. 1243/2010, proti, ĶTR vai Ukrainas izcelsmes gludināmie dēļi — brīvi stāvoši vai uzmontējami, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar virsmas ventilāciju, ieskaitot piedurkņu gludināmos dēļus, vai bez šiem elementiem — un to svarīgākās daļas, t. i., kājas, virsma un gludekļa paliktņi, (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00.

| (34) | Pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanās tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējās izmeklēšanās, attiecīgajam ražojumam un gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgos attiecīgajās valstīs, gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, un gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod līdzīgā tirgū Ukrainā, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un pamatlietojumi. |
| --- | --- |

(34)

Pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanās tika apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējās izmeklēšanās, attiecīgajam ražojumam un gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgos attiecīgajās valstīs, gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, un gludināmajiem dēļiem, ko ražo un pārdod līdzīgā tirgū Ukrainā, ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un pamatlietojumi.

| (35) | Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir līdzīgi ražojumi.

C.   DEMPINGS, DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA UN JAUNO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS

1.   Dempings – termiņbeigu pārskatīšana – ĶTR

1.1.   Vispārīgas piezīmes

| (36) | Kā minēts iepriekš, tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā sadarbojās, bet pārstāvēja tikai nelielu daļu no Ķīnas eksporta TBPIP laikā. Tāpēc konstatējumi attiecībā uz šo uzņēmumu netika uzskatīti par valsti reprezentējošiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

(36)

Kā minēts iepriekš, tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā sadarbojās, bet pārstāvēja tikai nelielu daļu no Ķīnas eksporta TBPIP laikā. Tāpēc konstatējumi attiecībā uz šo uzņēmumu netika uzskatīti par valsti reprezentējošiem konstatējumiem.

| (37) | Tāpēc Ķīnas iestādēm un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika paziņots par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu un tika nodrošināta iespēja sniegt piezīmes saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas. |
| --- | --- |

(37)

Tāpēc Ķīnas iestādēm un Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika paziņots par pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošanu un tika nodrošināta iespēja sniegt piezīmes saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.

| (38) | Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempingu un dempinga turpināšanās iespējamību, kas minēti turpmāk, bija jāpamato ar pieejamiem faktiem, proti, informāciju, kas iekļauta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un statistiku, kas pieejama Komisijai un kas ir visprecīzākā, t. i., mēneša dati, ko dalībvalstis nosūta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”). Tika konstatēts, ka citi statistikas datu avoti, piemēram, Ķīnas eksporta datubāze un Eurostat (8 zīmes), ir neuzticami, jo attiecīgie muitas kodi attiecas uz citiem ražojumiem, nevis attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par dempingu un dempinga turpināšanās iespējamību, kas minēti turpmāk, bija jāpamato ar pieejamiem faktiem, proti, informāciju, kas iekļauta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un statistiku, kas pieejama Komisijai un kas ir visprecīzākā, t. i., mēneša dati, ko dalībvalstis nosūta saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāze”). Tika konstatēts, ka citi statistikas datu avoti, piemēram, Ķīnas eksporta datubāze un Eurostat (8 zīmes), ir neuzticami, jo attiecīgie muitas kodi attiecas uz citiem ražojumiem, nevis attiecīgo ražojumu.

1.2.   Normālā vērtība

a)   Analogā valsts

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotāji eksportētāji, kuriem nav noteikts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību analogā valstī. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotāji eksportētāji, kuriem nav noteikts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību analogā valstī.

| (40) | Tādēļ paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija ierosināja par analogo valsti izmantot Ukrainu. Ukraina bija viena no valstīm, kas, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, iepriekšējās izmeklēšanās tika izmantota par piemērotu trešo valsti ar tirgus ekonomiku. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par paredzētās analogās valsts izvēli. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas. |
| --- | --- |

(40)

Tādēļ paziņojumā par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija ierosināja par analogo valsti izmantot Ukrainu. Ukraina bija viena no valstīm, kas, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, iepriekšējās izmeklēšanās tika izmantota par piemērotu trešo valsti ar tirgus ekonomiku. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par paredzētās analogās valsts izvēli. Par šo jautājumu piezīmes nav saņemtas.

| (41) | Turklāt Komisija centās panākt, lai ar to sadarbotos citas iespējamās analogās valstis, proti, Malaizija, Bosnija un Hercegovina, Indija, Izraēla un Turcija. Tikai Turcijas iestādes iesniedza sarakstu ar zināmajiem ražotājiem, ar kuriem sazināties, nenorādot to, vai kāds no tiem sadarbosies izmeklēšanas vajadzībām. Vienlaikus vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs piekrita, ka tā dati, kas bija iesniegti un tika pārbaudīti saistībā ar vienlaikus notiekošo starpposma pārskatīšanu, tiek izmantoti termiņbeigu pārskatīšanas vajadzībām. Dati ir reprezentatīvi attiecībā uz visu valsti. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt Komisija centās panākt, lai ar to sadarbotos citas iespējamās analogās valstis, proti, Malaizija, Bosnija un Hercegovina, Indija, Izraēla un Turcija. Tikai Turcijas iestādes iesniedza sarakstu ar zināmajiem ražotājiem, ar kuriem sazināties, nenorādot to, vai kāds no tiem sadarbosies izmeklēšanas vajadzībām. Vienlaikus vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs piekrita, ka tā dati, kas bija iesniegti un tika pārbaudīti saistībā ar vienlaikus notiekošo starpposma pārskatīšanu, tiek izmantoti termiņbeigu pārskatīšanas vajadzībām. Dati ir reprezentatīvi attiecībā uz visu valsti.

| (42) | Ņemot vērā iepriekšējos faktus un pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta prasības, tika secināts, ka Ukraina bija atbilstīga analogā valsts. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā iepriekšējos faktus un pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta prasības, tika secināts, ka Ukraina bija atbilstīga analogā valsts.

b)   Normālās vērtības noteikšana analogajā valstī

| (43) | Vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, bet sadarbojās vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā un termiņbeigu pārskatīšanas vajadzībām darīja pieejamus datus, kas tika savākti un pārbaudīti daļējā starpposma pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(43)

Vienīgais Ukrainas ražotājs eksportētājs termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, bet sadarbojās vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā un termiņbeigu pārskatīšanas vajadzībām darīja pieejamus datus, kas tika savākti un pārbaudīti daļējā starpposma pārskatīšanā.

| (44) | Ņemot vērā nozīmīgo sakritību starp termiņbeigu un starpposma izmeklēšanas periodu un to, ka attiecīgais Ukrainas eksportētājs pārstāvēja 100 % no Ukrainas eksporta uz Savienību, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā (sk. 77. līdz 83. apsvērumu). |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā nozīmīgo sakritību starp termiņbeigu un starpposma izmeklēšanas periodu un to, ka attiecīgais Ukrainas eksportētājs pārstāvēja 100 % no Ukrainas eksporta uz Savienību, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz datiem, kas tika savākti un pārbaudīti vienlaikus notiekošajā daļējā starpposma pārskatīšanā (sk. 77. līdz 83. apsvērumu).

1.3.   Eksporta cena

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cena, kuri nesadarbojās, tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz tiem statistikas datiem par importu, kuri Komisijai bija pieejami (t. i., 14. panta 6. punkta datubāzi) un kuri bija aprēķināti kā vidējie svērtie rādītāji. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu to Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cena, kuri nesadarbojās, tika balstīta uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz tiem statistikas datiem par importu, kuri Komisijai bija pieejami (t. i., 14. panta 6. punkta datubāzi) un kuri bija aprēķināti kā vidējie svērtie rādītāji.

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas tika balstītas uz cenu, par kādu importētie ražojumi pirmo reizi tika tālāk pārdoti neatkarīgam pircējam. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas tika balstītas uz cenu, par kādu importētie ražojumi pirmo reizi tika tālāk pārdoti neatkarīgam pircējam.

1.4.   Salīdzinājums

| (47) | Tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tika veikts, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstīgos gadījumos tika veiktas korekcijas attiecībā uz kravas un transporta izmaksām, un tās tika veiktas vienmēr, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kas savākti no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(47)

Tiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tika veikts, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstīgos gadījumos tika veiktas korekcijas attiecībā uz kravas un transporta izmaksām, un tās tika veiktas vienmēr, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kas savākti no Ķīnas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās.

| (48) | Attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, tika salīdzināta vidējā svērtā normālā vērtība un vidējā svērtā eksporta cena, kas tika noteikta, pamatojoties uz ziņotajiem un pārbaudītajiem datiem, kuri salīdzināti, izmantojot EXW cenas katram ražojuma veidam vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstīgos gadījumos tika veiktas korekcijas, kuru apjoms sasniedza 5,9 %, attiecībā uz kravu un transporta izmaksām, un tās tika veiktas vienmēr, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, tika salīdzināta vidējā svērtā normālā vērtība un vidējā svērtā eksporta cena, kas tika noteikta, pamatojoties uz ziņotajiem un pārbaudītajiem datiem, kuri salīdzināti, izmantojot EXW cenas katram ražojuma veidam vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstīgos gadījumos tika veiktas korekcijas, kuru apjoms sasniedza 5,9 %, attiecībā uz kravu un transporta izmaksām, un tās tika veiktas vienmēr, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.

1.5.   Dempinga starpība

| (49) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis indikatīvais salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings. Tā kā šī uzņēmuma imports apjoms bija neliela daļa no Ķīnas kopējā importa apjoma, konstatējumi attiecībā uz šo uzņēmumu netiek uzskatīti par reprezentatīviem visai ĶTR. |
| --- | --- |

(49)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība Ķīnas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis indikatīvais salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings. Tā kā šī uzņēmuma imports apjoms bija neliela daļa no Ķīnas kopējā importa apjoma, konstatējumi attiecībā uz šo uzņēmumu netiek uzskatīti par reprezentatīviem visai ĶTR.

| (50) | Attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Ievērojot to, ka sadarbība nenotika, salīdzinājums pa ražojuma veidiem nebija iespējams. Tā vietā salīdzinājums bija jābalsta uz statistikas datiem, kā skaidrots 44. un 45. apsvērumā. No šā salīdzinājuma redzams, ka pastāv indikatīva dempinga starpība 11,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Ievērojot to, ka sadarbība nenotika, salīdzinājums pa ražojuma veidiem nebija iespējams. Tā vietā salīdzinājums bija jābalsta uz statistikas datiem, kā skaidrots 44. un 45. apsvērumā. No šā salīdzinājuma redzams, ka pastāv indikatīva dempinga starpība 11,5 % apmērā.

1.6.   Dempinga turpināšanās iespējamība — ĶTR

| (51) | Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni, izmeklēšanas laikā nebija pieejama informācija par Ķīnas iekšzemes tirgu. Ķīnas eksportētājs, kurš sadarbojās, bija izveidots, lai ražotu tikai Savienības tirgum, un informācija par iekšzemes situāciju tam nebija pieejama. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni, izmeklēšanas laikā nebija pieejama informācija par Ķīnas iekšzemes tirgu. Ķīnas eksportētājs, kurš sadarbojās, bija izveidots, lai ražotu tikai Savienības tirgum, un informācija par iekšzemes situāciju tam nebija pieejama.

| (52) | Konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību bija jābalsta galvenokārt uz informāciju, kas bija pieejama termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un informāciju, kas bija pārbaudīta un publicēta saistībā ar 2010. gada jūnija turpināmības pārbaudi, ko veica ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija (“ASV turpināmības pārbaude”) (14), kuru Komisija uzskatīja par šajā izmeklēšanā būtisku. |
| --- | --- |

(52)

Konstatējumi par dempinga turpināšanās iespējamību bija jābalsta galvenokārt uz informāciju, kas bija pieejama termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un informāciju, kas bija pārbaudīta un publicēta saistībā ar 2010. gada jūnija turpināmības pārbaudi, ko veica ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija (“ASV turpināmības pārbaude”) (14), kuru Komisija uzskatīja par šajā izmeklēšanā būtisku.

a)   Importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms un cenas

| (53) | Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un Ķīnas importa samazinājumu attiecīgajā periodā, kā konstatēts turpmāk (sk. 106. apsvērumu), termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šim imports joprojām bija ievērojama Savienības tirgus daļa (aptuveni 15–20 %), un tā cenas šajā pašā periodā bija gandrīz par 20 % mazākas nekā Savienības cenas (sk. 109. apsvērumu). |
| --- | --- |

(53)

Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un Ķīnas importa samazinājumu attiecīgajā periodā, kā konstatēts turpmāk (sk. 106. apsvērumu), termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šim imports joprojām bija ievērojama Savienības tirgus daļa (aptuveni 15–20 %), un tā cenas šajā pašā periodā bija gandrīz par 20 % mazākas nekā Savienības cenas (sk. 109. apsvērumu).

| (54) | Ņemot vērā ievērojamo tirgus daļu un ievērojamo cenu samazinājumu TBPIP laikā, ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, imports ievērojamos apjomos turpinātu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā ievērojamo tirgus daļu un ievērojamo cenu samazinājumu TBPIP laikā, ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, imports ievērojamos apjomos turpinātu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari.

b)   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda — ĶTR

| (55) | ASV turpināmības pārbaudē publicētie dati parāda nozīmīgu ĶTR jaudu, kura ir vienāda ar aptuveni 80 % no Savienības patēriņa (2009. gads). Komisija nekonstatēja jaunāku informāciju, kas būtu pretrunā ASV izmeklēšanas iestādes savāktajai informācijai. Ņemot vērā, ka sadarbība nenotika, nebija iespējams precīzi noteikt neizmantoto jaudu. |
| --- | --- |

(55)

ASV turpināmības pārbaudē publicētie dati parāda nozīmīgu ĶTR jaudu, kura ir vienāda ar aptuveni 80 % no Savienības patēriņa (2009. gads). Komisija nekonstatēja jaunāku informāciju, kas būtu pretrunā ASV izmeklēšanas iestādes savāktajai informācijai. Ņemot vērā, ka sadarbība nenotika, nebija iespējams precīzi noteikt neizmantoto jaudu.

| (56) | Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, ĶTR esošo ražotāju skaits saglabājās augstā līmenī. Tāpēc ĶTR netika konstatētas ražošanas jaudas samazināšanās pazīmes. |
| --- | --- |

(56)

Pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, ĶTR esošo ražotāju skaits saglabājās augstā līmenī. Tāpēc ĶTR netika konstatētas ražošanas jaudas samazināšanās pazīmes.

| (57) | Turklāt, pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguva no ASV turpināmības pārbaudes un ko apstiprināja šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, papildu jaudu ir viegli iespējams īstenot, lai apmierinātu pieprasījuma palielinājumu, jo ražošana ir atkarīga galvenokārt no darbaspēka. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka ražotāji, kas izgatavo ne tikai minēto ražojumu, bet arī citus ražojumus, atkarībā no pieprasījuma varēja vienkārši pārslēgties no citu ražojumu izgatavošanas uz attiecīgā ražojuma izgatavošanu. Tāpēc, ja tiktu atcelta antidempinga maksa, Ķīnas ražotāji visticamāk varētu palielināt savu gludināmo dēļu ražošanu relatīvi ātri, neveicot būtiskus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt, pamatojoties uz informāciju, ko Komisija ieguva no ASV turpināmības pārbaudes un ko apstiprināja šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojās, papildu jaudu ir viegli iespējams īstenot, lai apmierinātu pieprasījuma palielinājumu, jo ražošana ir atkarīga galvenokārt no darbaspēka. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka ražotāji, kas izgatavo ne tikai minēto ražojumu, bet arī citus ražojumus, atkarībā no pieprasījuma varēja vienkārši pārslēgties no citu ražojumu izgatavošanas uz attiecīgā ražojuma izgatavošanu. Tāpēc, ja tiktu atcelta antidempinga maksa, Ķīnas ražotāji visticamāk varētu palielināt savu gludināmo dēļu ražošanu relatīvi ātri, neveicot būtiskus ieguldījumus.

| (58) | Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka ĶTR ir pieejama vismaz potenciāli augsta jauda, ko varētu novirzīt uz Savienības tirgu, ja antidempinga pasākumi netiktu turpināti. |
| --- | --- |

(58)

Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka ĶTR ir pieejama vismaz potenciāli augsta jauda, ko varētu novirzīt uz Savienības tirgu, ja antidempinga pasākumi netiktu turpināti.

c)   Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcīgums

| (59) | Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un to, ka nav pieejami ticami dati, nebija iespējams veikt cenu salīdzināšanu attiecībā uz importu uz Savienību un citiem trešo valstu eksporta tirgiem, ne arī Ķīnas iekšzemes cenām. No šā indikatīvā salīdzinājuma, kas balstīts uz pieejamiem faktiem, redzams, ka importam no Ķīnas vidējās cenas bija ievērojami mazākas nekā Savienības cenas (sk. 109. apsvērumu). Tāpēc tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs cenas ziņā. |
| --- | --- |

(59)

Ņemot vērā zemo sadarbības līmeni un to, ka nav pieejami ticami dati, nebija iespējams veikt cenu salīdzināšanu attiecībā uz importu uz Savienību un citiem trešo valstu eksporta tirgiem, ne arī Ķīnas iekšzemes cenām. No šā indikatīvā salīdzinājuma, kas balstīts uz pieejamiem faktiem, redzams, ka importam no Ķīnas vidējās cenas bija ievērojami mazākas nekā Savienības cenas (sk. 109. apsvērumu). Tāpēc tiek uzskatīts, ka Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir pievilcīgs cenas ziņā.

| (60) | Turklāt, balstoties uz ASV turpināmības pārbaudes konstatējumiem, attiecībā uz kuriem netika atrasta pretēja informācija, var uzskatīt, ka Savienība pašlaik ir lielākais eksporta tirgus Ķīnas ražotājiem. Otrais lielākais eksporta tirgus — ASV — saglabājas slēgts Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo antidempinga maksājumi ir būtiski un nesen tie tika pagarināti līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt, balstoties uz ASV turpināmības pārbaudes konstatējumiem, attiecībā uz kuriem netika atrasta pretēja informācija, var uzskatīt, ka Savienība pašlaik ir lielākais eksporta tirgus Ķīnas ražotājiem. Otrais lielākais eksporta tirgus — ASV — saglabājas slēgts Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo antidempinga maksājumi ir būtiski un nesen tie tika pagarināti līdz 2015. gadam.

| (61) | Ķīnas importa relatīvi stabilā un ievērojamā tirgus daļa, kas pastāv, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, norāda, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienība joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. ASV tirgus, otrā lielākā eksporta tirgus, aizvēršana liecina, ka trešo valstu tirgiem absorbēšanas spēja ir ierobežota. Tāpēc, ja tiktu atcelti attiecībā uz ĶTR spēkā esošie antidempinga pasākumi, Savienības tirgus varētu kļūt par Ķīnas ražotāju eksportētāju mērķi. |
| --- | --- |

(61)

Ķīnas importa relatīvi stabilā un ievērojamā tirgus daļa, kas pastāv, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, norāda, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienība joprojām ir pievilcīgs eksporta tirgus. ASV tirgus, otrā lielākā eksporta tirgus, aizvēršana liecina, ka trešo valstu tirgiem absorbēšanas spēja ir ierobežota. Tāpēc, ja tiktu atcelti attiecībā uz ĶTR spēkā esošie antidempinga pasākumi, Savienības tirgus varētu kļūt par Ķīnas ražotāju eksportētāju mērķi.

d)   Iepriekšējā rīcība

| (62) | Saistībā ar ASV turpināmības pārbaudi savāktā informācija parāda, ka Ķīnas ražotāji lielā mērā ir orientēti uz eksportu. Šķiet, ka to daļēji apstiprina šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi, ka tikai viens ražotājs eksportētājs aktīvi nedarbojās Ķīnas iekšzemes tirgū, bet bija pievērsies tikai eksportam. |
| --- | --- |

(62)

Saistībā ar ASV turpināmības pārbaudi savāktā informācija parāda, ka Ķīnas ražotāji lielā mērā ir orientēti uz eksportu. Šķiet, ka to daļēji apstiprina šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumi, ka tikai viens ražotājs eksportētājs aktīvi nedarbojās Ķīnas iekšzemes tirgū, bet bija pievērsies tikai eksportam.

| (63) | ASV veiktā antidempinga pasākumu paplašināšana, kas notika pēc ASV turpināmības pārbaudes, norāda, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga prakse citos tirgos var tikt pārnesta uz Savienības tirgu, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi. |
| --- | --- |

(63)

ASV veiktā antidempinga pasākumu paplašināšana, kas notika pēc ASV turpināmības pārbaudes, norāda, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga prakse citos tirgos var tikt pārnesta uz Savienības tirgu, ja tiktu atcelti spēkā esošie pasākumi.

| (64) | Arī Ķīnas eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co, kurš iepriekš guva labumu no nodokļa likmes 0 %, rīcību var uzskatīt par pārliecinošu norādi uz Ķīnas eksportētāju iespējamo rīcību tad, ja nodokļi tiktu atcelti. Since Hardware, kas ir viens no lielākajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, palielināja savu tirgus daļu Savienības tirgū apjoma ziņā par aptuveni 64 %, tam konstatētais dempings ir aptuveni 52 %, un tā cenas ir par 16 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (15). Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un ĶTR pieejamo jaudu, šī iepriekšējā rīcība norāda, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi, imports par dempinga cenām varētu atkārtoties lielos apmēros. |
| --- | --- |

(64)

Arī Ķīnas eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co, kurš iepriekš guva labumu no nodokļa likmes 0 %, rīcību var uzskatīt par pārliecinošu norādi uz Ķīnas eksportētāju iespējamo rīcību tad, ja nodokļi tiktu atcelti. Since Hardware, kas ir viens no lielākajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, palielināja savu tirgus daļu Savienības tirgū apjoma ziņā par aptuveni 64 %, tam konstatētais dempings ir aptuveni 52 %, un tā cenas ir par 16 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (15). Ņemot vērā Savienības tirgus pievilcīgumu un ĶTR pieejamo jaudu, šī iepriekšējā rīcība norāda, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi, imports par dempinga cenām varētu atkārtoties lielos apmēros.

1.7.   Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību — ĶTR

| (65) | Balstoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, var secināt, ka, ņemot vērā nozīmīgo ražošanas jaudu, kas pieejama ĶTR, Ķīnas ražotāju spēju strauji palielināt savus ražošanas apjomus un tos novirzīt eksportam, ievērojamo dempinga līmeni un šā eksporta cenu samazinājumu, un Savienības tirgus pievilcīgumu šādam eksportam, ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, palielinātos gludināmo dēļu eksports par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību. |
| --- | --- |

(65)

Balstoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, var secināt, ka, ņemot vērā nozīmīgo ražošanas jaudu, kas pieejama ĶTR, Ķīnas ražotāju spēju strauji palielināt savus ražošanas apjomus un tos novirzīt eksportam, ievērojamo dempinga līmeni un šā eksporta cenu samazinājumu, un Savienības tirgus pievilcīgumu šādam eksportam, ir pamatoti uzskatīt, ka tad, ja pasākumi tiktu atcelti, palielinātos gludināmo dēļu eksports par dempinga cenām no ĶTR uz Savienību.

2.   Dempings – termiņbeigu pārskatīšana – Ukraina

2.1.   Vispārīgas piezīmes

| (66) | Ukrainas gadījumā vienīgais zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, tāpēc bija jāizmanto pieejamie fakti. Ņemot vērā sakritību starp termiņbeigu pārskatīšanas un starpposma pārskatīšanas periodu un to, ka Ukrainas eksportētājs pārstāvēja 100 % importa no Ukrainas, pēc vienošanās ar minēto ražotāju termiņbeigu pārskatīšanā kā pieejamie fakti tika izmantoti starpposma pārskatīšanas vajadzībām savāktie un pārbaudītie dati. |
| --- | --- |

(66)

Ukrainas gadījumā vienīgais zināmais Ukrainas ražotājs eksportētājs termiņbeigu pārskatīšanā nesadarbojās, tāpēc bija jāizmanto pieejamie fakti. Ņemot vērā sakritību starp termiņbeigu pārskatīšanas un starpposma pārskatīšanas periodu un to, ka Ukrainas eksportētājs pārstāvēja 100 % importa no Ukrainas, pēc vienošanās ar minēto ražotāju termiņbeigu pārskatīšanā kā pieejamie fakti tika izmantoti starpposma pārskatīšanas vajadzībām savāktie un pārbaudītie dati.

2.2.   Konstatējumi

| (67) | Termiņbeigu pārskatīšana kā pieejamie fakti tika izmantoti starpposma pārskatīšanas konstatējumi, kas aprakstīti 6. sadaļā. |
| --- | --- |

(67)

Termiņbeigu pārskatīšana kā pieejamie fakti tika izmantoti starpposma pārskatīšanas konstatējumi, kas aprakstīti 6. sadaļā.

2.3.   Dempinga starpība

| (68) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings. |
| --- | --- |

(68)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šis salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings.

2.4.   Dempinga turpināšanās iespējamība

| (69) | Attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību tika analizēti šādi elementi: par dempinga cenām no Ukrainas veiktā importa apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcīgums, Ukrainas ražotāja ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kas pieejama eksportam. |
| --- | --- |

(69)

Attiecībā uz dempinga atkārtošanās iespējamību tika analizēti šādi elementi: par dempinga cenām no Ukrainas veiktā importa apjoms un cenas, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcīgums, Ukrainas ražotāja ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kas pieejama eksportam.

a)   Importa par dempinga cenām no Ukrainas apjoms un cenas

| (70) | Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 %. Atbilstīgā tirgus daļa nedaudz palielinājās — no 8 % 2008. gadā līdz 10 % termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(70)

Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 %. Atbilstīgā tirgus daļa nedaudz palielinājās — no 8 % 2008. gadā līdz 10 % termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (71) | Visā attiecīgajā periodā importa cenu tendence bija tāda pati kā Savienības ražošanas nozares cenu tendence Savienības tirgū. Kopumā no 2008. gada līdz termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa cenas palielinājās par 14 %. |
| --- | --- |

(71)

Visā attiecīgajā periodā importa cenu tendence bija tāda pati kā Savienības ražošanas nozares cenu tendence Savienības tirgū. Kopumā no 2008. gada līdz termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodam importa cenas palielinājās par 14 %.

b)   Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcīgums

| (72) | Attiecīgajā periodā Ukrainas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas nekā tās cenas Savienības tirgū. Cenu starpība pārsniedza 10 % no eksporta cenu līmeņa termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(72)

Attiecīgajā periodā Ukrainas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas nekā tās cenas Savienības tirgū. Cenu starpība pārsniedza 10 % no eksporta cenu līmeņa termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (73) | Ukrainas eksporta cenas uz trešajām valstīm kopumā bija zemākas nekā cena Ukrainas eksportam uz Savienību, un tas ļauj secināt, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo Savienības tirgus var radīt lielāku peļņu. |
| --- | --- |

(73)

Ukrainas eksporta cenas uz trešajām valstīm kopumā bija zemākas nekā cena Ukrainas eksportam uz Savienību, un tas ļauj secināt, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs, jo Savienības tirgus var radīt lielāku peļņu.

c)   Ukrainas ražotāja ražošanas jauda un neizmantotā jauda, kas pieejama eksportam

| (74) | Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai neliela daļa no Ukrainas ražošanas jaudas bija pieejama eksportam. |
| --- | --- |

(74)

Termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai neliela daļa no Ukrainas ražošanas jaudas bija pieejama eksportam.

| (75) | Saskaņā ar izmeklēšanas laikā savākto informāciju, netiek prognozēts, ka Ukrainas jauda varētu vēl pieaugt. Tāpēc nepastāv iespējamība, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi, eksports uz Savienību pieaugtu. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar izmeklēšanas laikā savākto informāciju, netiek prognozēts, ka Ukrainas jauda varētu vēl pieaugt. Tāpēc nepastāv iespējamība, ka tad, ja tiktu atcelti pasākumi, eksports uz Savienību pieaugtu.

d)   Secinājumi par dempinga turpināšanās iespējamību – Ukraina

| (76) | Ņemot vērā iepriekšminēto, jo īpaši konstatējumus attiecībā uz gaidāmo jaudas attīstību, tika uzskatīts, ka nepastāv iespējamība, ka Ukrainas ražotājs eksportētājs atsāks eksportēt uz Savienības tirgu tādus apjomus par dempinga cenām, kuri ir kaitējoši īsā un vidējā termiņā, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā iepriekšminēto, jo īpaši konstatējumus attiecībā uz gaidāmo jaudas attīstību, tika uzskatīts, ka nepastāv iespējamība, ka Ukrainas ražotājs eksportētājs atsāks eksportēt uz Savienības tirgu tādus apjomus par dempinga cenām, kuri ir kaitējoši īsā un vidējā termiņā, ja pasākumi tiktu atcelti.

3.   Dempings – starpposma pārskatīšana – Ukraina

3.1.   Normālā vērtība

| (77) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīga ražojuma kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem bijis reprezentatīvs, t. i., vai kopējais šādas pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz minēto, Ukrainas ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošana uzskatāma par kopumā reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdzīga ražojuma kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem bijis reprezentatīvs, t. i., vai kopējais šādas pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma eksportam uz Savienību. Pamatojoties uz minēto, Ukrainas ražotāja, kurš sadarbojās, iekšzemes pārdošana uzskatāma par kopumā reprezentatīvu.

| (78) | Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(78)

Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kuri tiek pārdoti eksportam uz Savienību.

| (79) | Par katru ražojuma veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdeva iekšzemes tirgū un kas ir identisks vai salīdzināms ar ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomi tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida kopapjoms, kas starpposma pārskatīšanas periodā pārdots neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, bija vismaz 5 % no salīdzināmā eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma. |
| --- | --- |

(79)

Par katru ražojuma veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdeva iekšzemes tirgū un kas ir identisks vai salīdzināms ar ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjomi tika uzskatīti par pietiekami reprezentatīviem, ja šā ražojuma veida kopapjoms, kas starpposma pārskatīšanas periodā pārdots neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū, bija vismaz 5 % no salīdzināmā eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma.

| (80) | Vēlāk, par katru ražojuma veidu nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai ir uzskatāms, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(80)

Vēlāk, par katru ražojuma veidu nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū, tika pārbaudīts, vai ir uzskatāms, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū notikusi parastās tirdzniecības operācijās saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.

| (81) | Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no attiecīgā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz tādu faktisko cenu iekšzemes tirgū, kura aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir bijusi rentabla. |
| --- | --- |

(81)

Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no attiecīgā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz tādu faktisko cenu iekšzemes tirgū, kura aprēķināta kā vidējā svērtā cena visiem attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir bijusi rentabla.

| (82) | Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % no šā veida pārdošanas kopapjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida tās pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu, kura bijusi rentabla un veikta starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(82)

Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedza 80 % no šā veida pārdošanas kopapjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida tās pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu, kura bijusi rentabla un veikta starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (83) | Nerentablajiem ražojuma veidiem normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 2. panta 6. punktu. Normālo vērtību aprēķināja, Ukrainas ražotāja ražošanas izmaksām termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas, kas radušās parastajās tirdzniecības operācijās, un vidējo svērto peļņu, kas iegūta no rentablajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(83)

Nerentablajiem ražojuma veidiem normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 2. panta 6. punktu. Normālo vērtību aprēķināja, Ukrainas ražotāja ražošanas izmaksām termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieskaitot vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas, kas radušās parastajās tirdzniecības operācijās, un vidējo svērto peļņu, kas iegūta no rentablajiem ražojuma veidiem.

3.2.   Eksporta cena

| (84) | Tā kā Ukrainas ražotājs eksportētājs eksporta preču pārdošanu uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā Ukrainas ražotājs eksportētājs eksporta preču pārdošanu uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.

3.3.   Salīdzinājums

| (85) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tika veikts, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksām, iesaiņošanas, kredīta un banku maksām un komisijām visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(85)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums tika veikts, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pēc būtības tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksām, iesaiņošanas, kredīta un banku maksām un komisijām visos gadījumos, kad bija skaidrs, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.

3.4.   Dempinga starpība

| (86) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šīs salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings. |
| --- | --- |

(86)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz attiecīgā veida vidējās svērtās normālās vērtības un attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Šīs salīdzinājums neliecina, ka būtu dempings.

4.   Jauno apstākļu ilglaicīgums – Ukraina

| (87) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgiem. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgiem.

4.1.   Jauno apstākļu ilglaicīgums

| (88) | Ukrainas ražotājs ir pārstrukturējis savu pārdošanas organizāciju tā, ka kopš 2010. gada decembra visi darījumi, kad attiecīgais ražojums tika pārdots eksportam uz Savienību, ir veikti tieši ar neatkarīgu pircēju, neiesaistot nevienu saistītu pārdošanas uzņēmumu. Tāpēc, ņemot vērā šos jaunos apstākļus, eksporta cenu aprēķins tika koriģēts. |
| --- | --- |

(88)

Ukrainas ražotājs ir pārstrukturējis savu pārdošanas organizāciju tā, ka kopš 2010. gada decembra visi darījumi, kad attiecīgais ražojums tika pārdots eksportam uz Savienību, ir veikti tieši ar neatkarīgu pircēju, neiesaistot nevienu saistītu pārdošanas uzņēmumu. Tāpēc, ņemot vērā šos jaunos apstākļus, eksporta cenu aprēķins tika koriģēts.

| (89) | Šīs pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām, jo saistītā uzņēmuma iepriekš veiktie uzdevumi tika reāli nodoti Ukrainas ražotājam aptuveni uz gadu. Netika konstatētas norādes uz to, ka pārdošanas struktūrā nākotnē būtu iespējamas pārmaiņas. Tāpēc tiek secināts, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(89)

Šīs pārmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām, jo saistītā uzņēmuma iepriekš veiktie uzdevumi tika reāli nodoti Ukrainas ražotājam aptuveni uz gadu. Netika konstatētas norādes uz to, ka pārdošanas struktūrā nākotnē būtu iespējamas pārmaiņas. Tāpēc tiek secināts, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (90) | Tiek lēsts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 20–30 ražotāju. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(90)

Tiek lēsts, ka līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 20–30 ražotāju. Tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (91) | Savienības ražošanas nozares gada produkcija tika aplēsta, pamatojoties uz 1. apsvērumā minētās izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz Ķīnas ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co gludināmo dēļu importu un datiem, ko sniedza tie Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. Kā minēts 65. apsvērumā Padomes Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1243/2010, ar kuru nosaka antidempinga pasākumus iepriekšminētā ražotāja eksportētāja importam, var lēst, ka kopējais gludināmo dēļu saražotais gada apjoms Savienībā 2009. gadā pārsniedza 5 miljonus gabalu. Cita informācija nebija pieejama, tādējādi tika uzskatīts, ka ir pamatoti pieņemt, ka kopējais Savienības produkcijas gada apjoms pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas attiecīgā perioda sākumā (2008. gadā) sasniedza 5 miljonus gabalu. Produkcijas apjoma izmaiņas attiecīgajā periodā tika noteikts, pamatojoties uz tendencēm to Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, ražošanas apjomā. Šādi noteiktais Savienības produkcijas apjoms sasniedza aplēstu rādītāju, proti, 5,2 miljonus gabalu TBPIP laikā. |
| --- | --- |

(91)

Savienības ražošanas nozares gada produkcija tika aplēsta, pamatojoties uz 1. apsvērumā minētās izmeklēšanas konstatējumiem attiecībā uz Ķīnas ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co gludināmo dēļu importu un datiem, ko sniedza tie Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. Kā minēts 65. apsvērumā Padomes Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1243/2010, ar kuru nosaka antidempinga pasākumus iepriekšminētā ražotāja eksportētāja importam, var lēst, ka kopējais gludināmo dēļu saražotais gada apjoms Savienībā 2009. gadā pārsniedza 5 miljonus gabalu. Cita informācija nebija pieejama, tādējādi tika uzskatīts, ka ir pamatoti pieņemt, ka kopējais Savienības produkcijas gada apjoms pašreizējās termiņbeigu pārskatīšanas attiecīgā perioda sākumā (2008. gadā) sasniedza 5 miljonus gabalu. Produkcijas apjoma izmaiņas attiecīgajā periodā tika noteikts, pamatojoties uz tendencēm to Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, ražošanas apjomā. Šādi noteiktais Savienības produkcijas apjoms sasniedza aplēstu rādītāju, proti, 5,2 miljonus gabalu TBPIP laikā.

| (92) | Kā norādīts 20. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 40 % no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Šie atlasītie ražotāji atbildēja uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(92)

Kā norādīts 20. apsvērumā, izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 40 % no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Šie atlasītie ražotāji atbildēja uz anketas jautājumiem.

| (93) | Turklāt vēl četri Savienības ražotāji iesniedza pamatinformāciju par savu produkciju un pārdošanas datus. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt vēl četri Savienības ražotāji iesniedza pamatinformāciju par savu produkciju un pārdošanas datus.

| (94) | Tika konstatēts, ka iepriekšminētie septiņi Savienības ražotāji ražo vairāk nekā 55 % no Savienības kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas. |
| --- | --- |

(94)

Tika konstatēts, ka iepriekšminētie septiņi Savienības ražotāji ražo vairāk nekā 55 % no Savienības kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas.

| (95) | Savienības gludināmo dēļu tirgum ir raksturīgi galvenokārt mazi un vidēji ražotāji, kas atrodas vairākās dalībvalstīs, tostarp Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Spānijā un Vācijā. |
| --- | --- |

(95)

Savienības gludināmo dēļu tirgum ir raksturīgi galvenokārt mazi un vidēji ražotāji, kas atrodas vairākās dalībvalstīs, tostarp Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Spānijā un Vācijā.

E.   SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ

| (96) | Tā kā Ukrainā ir tikai viens ražotājs eksportētājs, Savienības patēriņš un daži no makroekonomikas rādītājiem ir sniegti indeksa vai intervālu veidā, lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu nodrošinātu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(96)

Tā kā Ukrainā ir tikai viens ražotājs eksportētājs, Savienības patēriņš un daži no makroekonomikas rādītājiem ir sniegti indeksa vai intervālu veidā, lai saskaņā ar pamatregulas 19. pantu nodrošinātu konfidencialitāti.

1.   Patēriņš Savienībā

| (97) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kā aprakstīts 100. apsvērumā, un importa apjomu, kas reģistrēts 14. panta 6. punkta datubāzē. |
| --- | --- |

(97)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kā aprakstīts 100. apsvērumā, un importa apjomu, kas reģistrēts 14. panta 6. punkta datubāzē.

| (98) | Attiecībā uz importa apjomu no ĶTR dati, ko sniedza vienīgais Ķīnas ražotājs, kurš sadarbojās, nebija izmantojami, lai ekstrapolētu kopējo importa apjomu no ĶTR, jo šie dati attiecās tikai uz ļoti nelielu daļu no kopējā importa no ĶTR. Tāpēc kopējais importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Attiecīgie KN kodi Eurostat informācijā aptver ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, tāpēc Eurostat netika uzskatīts par piemērotu avotu, pēc kura noteikt importa apjomu no ĶTR. Tāpēc, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju ārkārtīgi zemo sadarbības līmeni un to, ka nesaistītie importētāji nesadarbojās, vienīgais ticamais statistikas datu avots importa apjoma noteikšanai bija 14. panta 6. punkta datubāzes informācija. Importa apjoms, kas reģistrēts 14. panta 6. punkta datubāzē, ir paziņots tikai kilogramos, tāpēc dati bija jāizsaka gabalos (vienībās), izmantojot koeficientu, kas vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā tika noteikts importam no Ukrainas. Tas tika uzskatīts par pamatotu, jo Ķīnas uzņēmuma, kurš sadarbojās, imports nebija reprezentatīvs, turklāt, kā norādīts 36. apsvērumā, ĶTR normālās vērtības noteikšanai Ukraina arī tika izmantota par analogo valsts, tāpēc dati tika uzskatīti par reprezentatīviem Ķīnas importa līmeņa noteikšanai. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz importa apjomu no ĶTR dati, ko sniedza vienīgais Ķīnas ražotājs, kurš sadarbojās, nebija izmantojami, lai ekstrapolētu kopējo importa apjomu no ĶTR, jo šie dati attiecās tikai uz ļoti nelielu daļu no kopējā importa no ĶTR. Tāpēc kopējais importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Attiecīgie KN kodi Eurostat informācijā aptver ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, tāpēc Eurostat netika uzskatīts par piemērotu avotu, pēc kura noteikt importa apjomu no ĶTR. Tāpēc, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju ārkārtīgi zemo sadarbības līmeni un to, ka nesaistītie importētāji nesadarbojās, vienīgais ticamais statistikas datu avots importa apjoma noteikšanai bija 14. panta 6. punkta datubāzes informācija. Importa apjoms, kas reģistrēts 14. panta 6. punkta datubāzē, ir paziņots tikai kilogramos, tāpēc dati bija jāizsaka gabalos (vienībās), izmantojot koeficientu, kas vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā tika noteikts importam no Ukrainas. Tas tika uzskatīts par pamatotu, jo Ķīnas uzņēmuma, kurš sadarbojās, imports nebija reprezentatīvs, turklāt, kā norādīts 36. apsvērumā, ĶTR normālās vērtības noteikšanai Ukraina arī tika izmantota par analogo valsts, tāpēc dati tika uzskatīti par reprezentatīviem Ķīnas importa līmeņa noteikšanai.

| (99) | No Ukrainas veiktā importa gadījumā tika izmantoti pārbaudītie dati, kas bija ziņoti atbildēs uz anketas jautājumiem vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā. Lai gan starpposma izmeklēšanas periods bija noteikts no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam un tādējādi neaptvēra termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda pirmo ceturksni, tika konstatēts, ka minētā informācija tomēr ir derīga importa apjomu noteikšanai. Minētā informācija patiešām bija pārbaudīta, un tika konstatēts, ka tā ir precīza un reprezentatīva, lai termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā to izmantotu Ukrainas izcelsmes importa apjoma noteikšanai. |
| --- | --- |

(99)

No Ukrainas veiktā importa gadījumā tika izmantoti pārbaudītie dati, kas bija ziņoti atbildēs uz anketas jautājumiem vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā. Lai gan starpposma izmeklēšanas periods bija noteikts no 2011. gada 1. aprīļa līdz 2012. gada 31. martam un tādējādi neaptvēra termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda pirmo ceturksni, tika konstatēts, ka minētā informācija tomēr ir derīga importa apjomu noteikšanai. Minētā informācija patiešām bija pārbaudīta, un tika konstatēts, ka tā ir precīza un reprezentatīva, lai termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā to izmantotu Ukrainas izcelsmes importa apjoma noteikšanai.

| (100) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi Savienības tirgū tika aplēsti, ekstrapolējot septiņu Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas apjoma un kopējā pārdošanas apjoma attiecību pret Savienības ražošanas nozares kopējo aplēsto produkcijas apjomu katram attiecīgā perioda gadam. |
| --- | --- |

(100)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi Savienības tirgū tika aplēsti, ekstrapolējot septiņu Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas apjoma un kopējā pārdošanas apjoma attiecību pret Savienības ražošanas nozares kopējo aplēsto produkcijas apjomu katram attiecīgā perioda gadam.

| (101) | Pamatojoties uz to, Savienības patēriņš no 2008. gada līdz TBPIP samazinājās par 11 %. Precīzāk, iespējamais pieprasījums no 2008. gada līdz 2009. gadam samazinājās par 7 procentu punktiem, bet pēc tam no 2009. gada līdz 2010. gadam tas palielinājās par 9 procentu punktiem. TBPIP laikā Savienības patēriņš bija 9 līdz 10 miljoni gabalu, kas atbilst samazinājumam par 13 procentu punktiem salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

  1.   tabula










  Apjoms
  (tūkst. gab.) | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš | 10 000–11 000 | 9 000–10 000 | 10 000–11 000 | 9 000–10 000 |
| Indekss | 100 | 93 | 102 | 89 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, atbildes uz anketas jautājumiem |

(101)

Pamatojoties uz to, Savienības patēriņš no 2008. gada līdz TBPIP samazinājās par 11 %. Precīzāk, iespējamais pieprasījums no 2008. gada līdz 2009. gadam samazinājās par 7 procentu punktiem, bet pēc tam no 2009. gada līdz 2010. gadam tas palielinājās par 9 procentu punktiem. TBPIP laikā Savienības patēriņš bija 9 līdz 10 miljoni gabalu, kas atbilst samazinājumam par 13 procentu punktiem salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

1.   tabula

Apjoms

(tūkst. gab.)

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Patēriņš

10 000–11 000

9 000–10 000

10 000–11 000

9 000–10 000

Indekss

100

93

102

89

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze, atbildes uz anketas jautājumiem

2.   Imports no attiecīgajām valstīm

| (102) | Sākotnējā izmeklēšanā 2007. gadā tika secināts, ka ĶTR un Ukrainas izcelsmes imports tika novērtēts kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvs novērtējums bija atbilstīgs arī pašreizējai termiņbeigu pārskatīšanai. |
| --- | --- |

(102)

Sākotnējā izmeklēšanā 2007. gadā tika secināts, ka ĶTR un Ukrainas izcelsmes imports tika novērtēts kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvs novērtējums bija atbilstīgs arī pašreizējai termiņbeigu pārskatīšanai.

| (103) | Saistībā ar to tika konstatēts, ka dempinga starpība, kas bija noteikta importam no ĶTR, bija virs de minimis līmeņa (11,5 %), kā noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā. Attiecībā uz importu no Ukrainas netika konstatēts ne dempings TBPIP laikā, ne iespējamība, ka dempings varētu atkārtoties. Pamatojoties uz to, imports no Ukrainas būtu jānošķir no importa no ĶTR, jo nav izpildīti pamatregulas 3. panta 4. punktā paredzētie kritēriji. |
| --- | --- |

(103)

Saistībā ar to tika konstatēts, ka dempinga starpība, kas bija noteikta importam no ĶTR, bija virs de minimis līmeņa (11,5 %), kā noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā. Attiecībā uz importu no Ukrainas netika konstatēts ne dempings TBPIP laikā, ne iespējamība, ka dempings varētu atkārtoties. Pamatojoties uz to, imports no Ukrainas būtu jānošķir no importa no ĶTR, jo nav izpildīti pamatregulas 3. panta 4. punktā paredzētie kritēriji.

3.   Imports no ĶTR

3.1.   Apjoms un tirgus daļa

| (104) | Kā minēts 98. apsvērumā, ņemot vērā ārkārtīgi zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, kopējais ĶTR izcelsmes importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteikts, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzē pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(104)

Kā minēts 98. apsvērumā, ņemot vērā ārkārtīgi zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, kopējais ĶTR izcelsmes importa apjoms saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika noteikts, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzē pieejamo informāciju.

| (105) | Pamatojoties uz to, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR samazinājās absolūtajos skaitļos no 4–4,5 miljoni gabalu 2008. gadā līdz 1,5–2,0 miljoni gabalu TBPIP laikā — attiecīgajā periodā tas bija 59 % samazinājums. Šis samazinājums bija īpaši nozīmīgs no 2010. gada līdz TBPIP, kad imports no ĶTR samazinājās no 3–3,5 miljoni 2010. gadā līdz 1,5–2,0 miljoni gabalu TBPIP laikā, proti, par 36 procentu punktiem. Šī samazināšanās sakrīt ar atkārtota antidempinga maksājuma noteikšanu uzņēmumam Since Hardware 2010. gada decembrī (sk. 64. apsvērumu). |
| --- | --- |

(105)

Pamatojoties uz to, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR samazinājās absolūtajos skaitļos no 4–4,5 miljoni gabalu 2008. gadā līdz 1,5–2,0 miljoni gabalu TBPIP laikā — attiecīgajā periodā tas bija 59 % samazinājums. Šis samazinājums bija īpaši nozīmīgs no 2010. gada līdz TBPIP, kad imports no ĶTR samazinājās no 3–3,5 miljoni 2010. gadā līdz 1,5–2,0 miljoni gabalu TBPIP laikā, proti, par 36 procentu punktiem. Šī samazināšanās sakrīt ar atkārtota antidempinga maksājuma noteikšanu uzņēmumam Since Hardware 2010. gada decembrī (sk. 64. apsvērumu).

| (106) | Kaut arī attiecīgajā periodā Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās par 22 procentu punktiem, tomēr TBPIP laikā tā tirgus daļa bija ievērojama, t. i., 15–20 %.

  2.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā importa apjoms no ĶTR, kuram tiek piemēroti pasākumi (tūkst. gab.) | 4 000 - 4 500 | 3 000 - 3 500 | 3 000 - 3 500 | 1 500 - 2 000 |
| Indekss | 100 | 73 | 76 | 40 |
| Tā importa no ĶTR tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi | 40 % - 45 % | 30 % - 35 % | 30 % - 35 % | 15 % - 20 % |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(106)

Kaut arī attiecīgajā periodā Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās par 22 procentu punktiem, tomēr TBPIP laikā tā tirgus daļa bija ievērojama, t. i., 15–20 %.

2.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Tā importa apjoms no ĶTR, kuram tiek piemēroti pasākumi (tūkst. gab.)

4 000 - 4 500

3 000 - 3 500

3 000 - 3 500

1 500 - 2 000

Indekss

100

73

76

40

Tā importa no ĶTR tirgus daļa, kuram tiek piemēroti pasākumi

40 % - 45 %

30 % - 35 %

30 % - 35 %

15 % - 20 %

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

3.2.   Cenas un cenu samazinājums

| (107) | Ņemot vērā ārkārtīgi zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, vidējā importa no ĶTR cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pamatojoties uz informāciju 14. panta 6. punkta datubāzē. Ievērojot iepriekšminēto metodiku (sk. 104. apsvērumu), tur reģistrētā informācija tika pārvērsta “cenā par gabalu”. Importa cenas, kas tika noteiktas saskaņā ar minēto metodiku, palielinājās no 7,0 EUR par gabalu 2008. gadā līdz 8,2 EUR par gabalu TBPIP laikā, t. i., par 17 %.

  3.   tabula










  Tā importa cena, uz ko attiecas pasākumi (EUR par gab.) | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 7,0 | 8,3 | 8,4 | 8,2 |
| Indekss | 100 | 119 | 121 | 117 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(107)

Ņemot vērā ārkārtīgi zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, vidējā importa no ĶTR cena saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t. i., pamatojoties uz informāciju 14. panta 6. punkta datubāzē. Ievērojot iepriekšminēto metodiku (sk. 104. apsvērumu), tur reģistrētā informācija tika pārvērsta “cenā par gabalu”. Importa cenas, kas tika noteiktas saskaņā ar minēto metodiku, palielinājās no 7,0 EUR par gabalu 2008. gadā līdz 8,2 EUR par gabalu TBPIP laikā, t. i., par 17 %.

3.   tabula

Tā importa cena, uz ko attiecas pasākumi (EUR par gab.)

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

ĶTR

7,0

8,3

8,4

8,2

Indekss

100

119

121

117

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

| (108) | Lai noteiktu cenu samazinājumu TBPIP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas līdz EXW cenu līmenim (t. i., neietverot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus), tika salīdzinātas, kā noteikts iepriekš 107. apsvērumā, ar atbilstīgajām importa vidējām svērtajām CIF cenām, kas atbilstīgi koriģētas, ņemot vērā muitas nodokļus. |
| --- | --- |

(108)

Lai noteiktu cenu samazinājumu TBPIP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas līdz EXW cenu līmenim (t. i., neietverot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus), tika salīdzinātas, kā noteikts iepriekš 107. apsvērumā, ar atbilstīgajām importa vidējām svērtajām CIF cenām, kas atbilstīgi koriģētas, ņemot vērā muitas nodokļus.

| (109) | Izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma TBPIP laikā, salīdzinājums parāda, ka importa no ĶTR cenas bija gandrīz par 20 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(109)

Izsakot procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma TBPIP laikā, salīdzinājums parāda, ka importa no ĶTR cenas bija gandrīz par 20 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.   Imports no Ukrainas

| (110) | Kā minēts iepriekš 99. apsvērumā, importa apjoms no Ukrainas un tā cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza Ukrainas ražotājs eksportētājs vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(110)

Kā minēts iepriekš 99. apsvērumā, importa apjoms no Ukrainas un tā cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, kuras sniedza Ukrainas ražotājs eksportētājs vienlaikus notiekošajā starpposma pārskatīšanā.

| (111) | Šajā tabulā ir parādīts, kā attiecīgajā periodā mainās importa no Ukrainas apjoms un tirgus daļa.

  4.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā importa no Ukrainas apjoms, uz ko attiecas pasākumi (tūkst. gab.) | 700–900 | 800–1 000 | 900–1 100 | 900–1 100 |
| Indekss | 100 | 104 | 128 | 124 |
| Tā importa no Ukrainas tirgus daļa, uz ko attiecas pasākumi | 6 %–9 % | 7 %–10 % | 8 %–11 % | 9 %–12 % |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem |

(111)

Šajā tabulā ir parādīts, kā attiecīgajā periodā mainās importa no Ukrainas apjoms un tirgus daļa.

4.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Tā importa no Ukrainas apjoms, uz ko attiecas pasākumi (tūkst. gab.)

700–900

800–1 000

900–1 100

900–1 100

Indekss

100

104

128

124

Tā importa no Ukrainas tirgus daļa, uz ko attiecas pasākumi

6 %–9 %

7 %–10 %

8 %–11 %

9 %–12 %

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

| (112) | Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 % laikā no 2008. gada līdz 2011. gadam. Ukraina varēja palielināt savu importu galvenokārt tāpēc, ka ĶTR izcelsmes gludināmo dēļu importam tika piemēroti lielāki antidempinga maksājumi. Turklāt Ukrainas antidempinga maksājuma grozījums 2010. gada jūlijā — no 9,9 % uz 7,7 % — veicināja minēto attīstību, padarot Ukrainas importu konkurētspējīgāku Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(112)

Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 % laikā no 2008. gada līdz 2011. gadam. Ukraina varēja palielināt savu importu galvenokārt tāpēc, ka ĶTR izcelsmes gludināmo dēļu importam tika piemēroti lielāki antidempinga maksājumi. Turklāt Ukrainas antidempinga maksājuma grozījums 2010. gada jūlijā — no 9,9 % uz 7,7 % — veicināja minēto attīstību, padarot Ukrainas importu konkurētspējīgāku Savienības tirgū.

| (113) | Šajā tabulā ir parādīts, kā mainās importa no Ukrainas vidējā CIF cena līdz Savienības robežai, ja spēkā ir pasākumi.

  5.   tabula










  Tā importa cena, uz ko attiecas pasākumi (EUR par gab.) | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 8 - 10 | 9 - 11 | 10 - 12 | 9 - 11 |
| Indekss | 100 | 110 - 115 | 115 - 120 | 110 - 115 |
| Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem |

(113)

Šajā tabulā ir parādīts, kā mainās importa no Ukrainas vidējā CIF cena līdz Savienības robežai, ja spēkā ir pasākumi.

5.   tabula

Tā importa cena, uz ko attiecas pasākumi (EUR par gab.)

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Ukraina

8 - 10

9 - 11

10 - 12

9 - 11

Indekss

100

110 - 115

115 - 120

110 - 115

Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem

| (114) | Kā parādīts iepriekš 5. tabulā, attiecīgajā periodā vidējā importa cena palielinājās par 10–15 % un TBPIP laikā gandrīz sasniedza Savienības ražošanas nozares cenu līmeni Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(114)

Kā parādīts iepriekš 5. tabulā, attiecīgajā periodā vidējā importa cena palielinājās par 10–15 % un TBPIP laikā gandrīz sasniedza Savienības ražošanas nozares cenu līmeni Savienības tirgū.

5.   Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi

| (115) | Importa apjoms no citām trešām valstīm, uz ko neattiecas pasākumi, tika noteikts, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes informāciju, datus izsakot gabalos saskaņā ar to pašu metodiku, kas tika izmantota importa apjoma no ĶTR noteikšanai, kā aprakstīts 98. apsvērumā. Tas tika uzskatīts par pamatotu, jo attiecīgie KN kodi Eurostat informācijā aptver ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, tāpēc Eurostat netika uzskatīts par piemērotu avotu, pēc kura noteiktu importa apjomu no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(115)

Importa apjoms no citām trešām valstīm, uz ko neattiecas pasākumi, tika noteikts, pamatojoties uz 14. panta 6. punkta datubāzes informāciju, datus izsakot gabalos saskaņā ar to pašu metodiku, kas tika izmantota importa apjoma no ĶTR noteikšanai, kā aprakstīts 98. apsvērumā. Tas tika uzskatīts par pamatotu, jo attiecīgie KN kodi Eurostat informācijā aptver ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, tāpēc Eurostat netika uzskatīts par piemērotu avotu, pēc kura noteiktu importa apjomu no citām trešām valstīm.

| (116) | Nākamajā tabulā ir parādīta importa dinamika no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā apjoma un tirgus daļas ziņā, kā arī šā importa vidējā cena.

  6.   tabula










  Importa no citām trešām valstīm apjoms (tūkst. gab.) | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcija | 300–500 | 500–700 | 700–900 | 800–1 000 |
| Indekss | 100 | 160–170 | 215–225 | 225–235 |
| citas trešās valstis | 400–600 | 600–800 | 900–1 100 | 700–900 |
| Indekss | 100 | 130–140 | 190–200 | 150–160 |
| Visas citas valstis kopā | 700–1 100 | 1 100–1 500 | 1 600–2 000 | 1 500–1 900 |
| Indekss | 100 | 140–150 | 200–210 | 180–190 |
| Importa no visām citām trešajām valstīm tirgus daļa | 5 % –10 % | 10 %–15 % | 15 %–20 % | 15 %–20 % |
| Importa no visām citām valstīm cena (EUR par gab.) | 7,7 | 8,1 | 8,2 | 9,0 |
| Avots: 14. panta 6. punkta datubāze |

(116)

Nākamajā tabulā ir parādīta importa dinamika no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā apjoma un tirgus daļas ziņā, kā arī šā importa vidējā cena.

6.   tabula

Importa no citām trešām valstīm apjoms (tūkst. gab.)

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Turcija

300–500

500–700

700–900

800–1 000

Indekss

100

160–170

215–225

225–235

citas trešās valstis

400–600

600–800

900–1 100

700–900

Indekss

100

130–140

190–200

150–160

Visas citas valstis kopā

700–1 100

1 100–1 500

1 600–2 000

1 500–1 900

Indekss

100

140–150

200–210

180–190

Importa no visām citām trešajām valstīm tirgus daļa

5 % –10 %

10 %–15 %

15 %–20 %

15 %–20 %

Importa no visām citām valstīm cena (EUR par gab.)

7,7

8,1

8,2

9,0

Avots: 14. panta 6. punkta datubāze

| (117) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā kopumā palielinājās. No 2008. gada līdz 2010. gadam tas palielinājās pat vairāk nekā divas reizes, savukārt no 2010. gada līdz TBPIP tas samazinājās. Pamatojoties uz to, importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un TBPIP laikā sasniedza 1,5–1,9 miljonus gabalu, rezultātā TBPIP laikā tirgus daļa bija robežās no 15 % līdz 20 %. Lielākā daļa šā importa bija no Turcijas, no kuras imports palielinājās no 0,3–0,5 miljoniem gabalu 2008. gadā līdz 0,8–1,0 miljoniem gabalu TBPIP laikā. |
| --- | --- |

(117)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā kopumā palielinājās. No 2008. gada līdz 2010. gadam tas palielinājās pat vairāk nekā divas reizes, savukārt no 2010. gada līdz TBPIP tas samazinājās. Pamatojoties uz to, importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās un TBPIP laikā sasniedza 1,5–1,9 miljonus gabalu, rezultātā TBPIP laikā tirgus daļa bija robežās no 15 % līdz 20 %. Lielākā daļa šā importa bija no Turcijas, no kuras imports palielinājās no 0,3–0,5 miljoniem gabalu 2008. gadā līdz 0,8–1,0 miljoniem gabalu TBPIP laikā.

| (118) | Importa no citām trešām valstīm, kurām netiek piemēroti pasākumi, vidējā cena palielinājās no 7,7 EUR par gab. 2008. gadā līdz 9,0 EUR par gab. TBPIP laikā — tas ir 17 % palielinājums. |
| --- | --- |

(118)

Importa no citām trešām valstīm, kurām netiek piemēroti pasākumi, vidējā cena palielinājās no 7,7 EUR par gab. 2008. gadā līdz 9,0 EUR par gab. TBPIP laikā — tas ir 17 % palielinājums.

6.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (119) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaude, kas tika veikta attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ietvēra visu to ekonomikas faktoru un rādītāju novērtējumu, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaude, kas tika veikta attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ietvēra visu to ekonomikas faktoru un rādītāju novērtējumu, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (120) | Kā iepriekš minēts 20. apsvērumā, tika izmantota atlase, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(120)

Kā iepriekš minēts 20. apsvērumā, tika izmantota atlase, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (121) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, divos līmeņos tika noteikti šādi kaitējuma rādītāji:






  — | makroekonomiskie rādītāji (produkcija, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un dempinga starpību apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga) tika novērtēti visas Savienības produkcijas līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri pieteicās; |
| --- | --- | --- |

(121)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, divos līmeņos tika noteikti šādi kaitējuma rādītāji:

—

makroekonomiskie rādītāji (produkcija, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība un dempinga starpību apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga) tika novērtēti visas Savienības produkcijas līmenī, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no ražotājiem, kuri pieteicās;

| — | mikroekonomiskie rādītāji (vidējā vienības cena, vienības izmaksas, krājumi, darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju. |
| --- | --- |

—

mikroekonomiskie rādītāji (vidējā vienības cena, vienības izmaksas, krājumi, darbaspēka izmaksas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) tika analizēti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju.

6.1.   Makroekonomiskie rādītāji

a)   Produkcija

| (122) | Savienības kopējā produkcija tika aplēsta, kā aprakstīts 91. apsvērumā. Pamatojoties uz to, Savienības produkcija no 2008. gada līdz TBPIP palielinājusies par 4 %. Konkrētāk, no 2008. gada līdz 2009. gadam tā samazinājās par 2 %, bet no 2009. gada līdz TBPIP palielinājās par 6 procentu punktiem, sasniedzot aptuveni 5,2 miljonus vienību.

  7.   tabula










  tūkst. gab. | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija | 5 000 | 4 887 | 5 072 | 5 194 |
| Indekss | 100 | 98 | 101 | 104 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(122)

Savienības kopējā produkcija tika aplēsta, kā aprakstīts 91. apsvērumā. Pamatojoties uz to, Savienības produkcija no 2008. gada līdz TBPIP palielinājusies par 4 %. Konkrētāk, no 2008. gada līdz 2009. gadam tā samazinājās par 2 %, bet no 2009. gada līdz TBPIP palielinājās par 6 procentu punktiem, sasniedzot aptuveni 5,2 miljonus vienību.

7.   tabula

tūkst. gab.

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Produkcija

5 000

4 887

5 072

5 194

Indekss

100

98

101

104

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (123) | Ražošanas jauda tika aplēsta, izmantojot septiņu Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas apjoma un kopējās jaudas attiecību pret 122. apsvērumā noteikto Savienības ražošanas nozares kopējo produkciju katrā attiecīgā perioda gadā. |
| --- | --- |

(123)

Ražošanas jauda tika aplēsta, izmantojot septiņu Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas apjoma un kopējās jaudas attiecību pret 122. apsvērumā noteikto Savienības ražošanas nozares kopējo produkciju katrā attiecīgā perioda gadā.

| (124) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājusies par 17 %. Tomēr šis palielinājums ir saistīts tikai ar vienu Savienības ražotāju, bet pārējiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, attiecīgajā periodā jauda bija stabila. Izmeklēšanas konstatējumi norāda, ka daži no Savienības ražotājiem, kuri nesadarbojās, var būt slēguši savas ražošanas iekārtas, tādējādi samazinot Savienības kopējo ražošanas jaudu attiecīgajā periodā, kas nav parādīts 8. tabulā. Izmeklēšanā tika arī atklāts, ka Savienības ražošanas nozare ražojusi ne vien attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus (piemēram, veļas žāvētājus), daļēji izmantojot tās pašas ražošanas līnijas. Turklāt izmeklēšana ir parādījusi, ka Savienības ražotāji var viegli pārslēgties no attiecīgā ražojuma ražošanas uz citiem ražojumiem. Tāpēc nebija iespējams skaidri noteikt attiecīgā ražojuma ražošanas jaudu. |
| --- | --- |

(124)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā palielinājusies par 17 %. Tomēr šis palielinājums ir saistīts tikai ar vienu Savienības ražotāju, bet pārējiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, attiecīgajā periodā jauda bija stabila. Izmeklēšanas konstatējumi norāda, ka daži no Savienības ražotājiem, kuri nesadarbojās, var būt slēguši savas ražošanas iekārtas, tādējādi samazinot Savienības kopējo ražošanas jaudu attiecīgajā periodā, kas nav parādīts 8. tabulā. Izmeklēšanā tika arī atklāts, ka Savienības ražošanas nozare ražojusi ne vien attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus (piemēram, veļas žāvētājus), daļēji izmantojot tās pašas ražošanas līnijas. Turklāt izmeklēšana ir parādījusi, ka Savienības ražotāji var viegli pārslēgties no attiecīgā ražojuma ražošanas uz citiem ražojumiem. Tāpēc nebija iespējams skaidri noteikt attiecīgā ražojuma ražošanas jaudu.

| (125) | Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 66 %, un TBPIP laikā tas nedaudz samazinājās, proti, līdz 58 %. Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, nebija iespējams noteikt ticamu kopējo ražošanas jaudu Savienībā. Jaudas izmantojums ir noteikts, pamatojoties uz kopējo jaudu, tāpēc šajā gadījumā arī to nevar uzskatīt par jēgpilnu kaitējuma rādītāju.

  8.   tabula










  tūkst. gab. | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda | 7 592 | 7 962 | 8 375 | 8 906 |
| Indekss | 100 | 105 | 110 | 117 |
| Jaudas izmantojums | 66 % | 61 % | 61 % | 58 % |
| Indekss | 100 | 93 | 92 | 89 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(125)

Jaudas izmantojums 2008. gadā bija 66 %, un TBPIP laikā tas nedaudz samazinājās, proti, līdz 58 %. Kā norādīts iepriekšējā apsvērumā, nebija iespējams noteikt ticamu kopējo ražošanas jaudu Savienībā. Jaudas izmantojums ir noteikts, pamatojoties uz kopējo jaudu, tāpēc šajā gadījumā arī to nevar uzskatīt par jēgpilnu kaitējuma rādītāju.

8.   tabula

tūkst. gab.

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Ražošanas jauda

7 592

7 962

8 375

8 906

Indekss

100

105

110

117

Jaudas izmantojums

66 %

61 %

61 %

58 %

Indekss

100

93

92

89

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

c)   Pārdošanas apjoms

| (126) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika noteikts, kā iepriekš aprakstīts 100. apsvērumā. Tādējādi laikā no 2008. gada līdz TBPIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem palielinājās par 10 %. Šis palielinājums bija īpaši nozīmīgs no 2010. gada līdz TBPIP, kad pārdošanas apjoms palielinājās par 7 procentu punktiem. Tas sakrīt ar importa no ĶTR samazināšanos, ko radīja antidempinga maksājuma noteikšana Since Hardware (Guangzhou) Co.

  9.   tabula










  tūkst. gab. | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana nesaistītiem pircējiem Savienībā | 4 300–4 500 | 4 300–4 500 | 4 500–4 700 | 4 800–5 000 |
| Indekss | 100 | 99 | 103 | 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(126)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms tika noteikts, kā iepriekš aprakstīts 100. apsvērumā. Tādējādi laikā no 2008. gada līdz TBPIP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem palielinājās par 10 %. Šis palielinājums bija īpaši nozīmīgs no 2010. gada līdz TBPIP, kad pārdošanas apjoms palielinājās par 7 procentu punktiem. Tas sakrīt ar importa no ĶTR samazināšanos, ko radīja antidempinga maksājuma noteikšana Since Hardware (Guangzhou) Co.

9.   tabula

tūkst. gab.

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Pārdošana nesaistītiem pircējiem Savienībā

4 300–4 500

4 300–4 500

4 500–4 700

4 800–5 000

Indekss

100

99

103

110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

d)   Tirgus daļa

| (127) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare atguva tirgus daļu, kura palielinājās no 40–45 % 2008. gadā līdz 50–55 % TBPIP laikā, t. i., par 24 %. Šis palielinājums izskaidrojams galvenokārt ar patēriņa un Ķīnas importa apjoma samazinājumu un vienlaicīgo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielinājumu.

  10.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražotāju tirgus daļa | 40 %–45 % | 45 %–50 % | 40 %–45 % | 50 %–55 % |
| Indekss | 100 | 107 | 101 | 124 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un 14. panta 6. punkta datubāze |

(127)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare atguva tirgus daļu, kura palielinājās no 40–45 % 2008. gadā līdz 50–55 % TBPIP laikā, t. i., par 24 %. Šis palielinājums izskaidrojams galvenokārt ar patēriņa un Ķīnas importa apjoma samazinājumu un vienlaicīgo Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma palielinājumu.

10.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Savienības ražotāju tirgus daļa

40 %–45 %

45 %–50 %

40 %–45 %

50 %–55 %

Indekss

100

107

101

124

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un 14. panta 6. punkta datubāze

e)   Izaugsme

| (128) | No 2008. gada līdz TBPIP samazinājās Savienības patēriņš. Vienlaikus par 10 % palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū un par 24 % palielinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. Līdzīgi tajā pašā laikā par 4 % palielinājās arī Savienības ražošanas nozares produkcija, vairāk nekā divas reizes palielinājās ieguldījumi (141. apsvērums) un nodarbinātība palielinājās par 10 % (129. apsvērums). Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija izaugsme. |
| --- | --- |

(128)

No 2008. gada līdz TBPIP samazinājās Savienības patēriņš. Vienlaikus par 10 % palielinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū un par 24 % palielinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa. Līdzīgi tajā pašā laikā par 4 % palielinājās arī Savienības ražošanas nozares produkcija, vairāk nekā divas reizes palielinājās ieguldījumi (141. apsvērums) un nodarbinātība palielinājās par 10 % (129. apsvērums). Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā bija izaugsme.

f)   Nodarbinātība

| (129) | Nodarbinātība un nodarbinātības tendences Savienības kopējai ražošanas nozarei tika aplēstas, ekstrapolējot datus, kas pieejami par Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Atbilstīgi pārdošanas apjoma palielinājumam nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē no 2008. gada līdz TBPIP pieauga par 10 %.

  11.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība, kas saistīta ar līdzīgo ražojumu | 655 | 672 | 736 | 722 |
| Indekss | 100 | 102 | 112 | 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(129)

Nodarbinātība un nodarbinātības tendences Savienības kopējai ražošanas nozarei tika aplēstas, ekstrapolējot datus, kas pieejami par Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Atbilstīgi pārdošanas apjoma palielinājumam nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē no 2008. gada līdz TBPIP pieauga par 10 %.

11.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Nodarbinātība, kas saistīta ar līdzīgo ražojumu

655

672

736

722

Indekss

100

102

112

110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

g)   Ražīgums

| (130) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, kas mērīts kā izlaide (gabalos) uz vienu nodarbināto personu gadā, attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Tas ir saistīts ar faktu, ka ražošana pieauga mazāk nekā nodarbinātība.

  12.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (tūkstošos gabalu uz nodarbināto) | 7,6 | 7,3 | 6,9 | 7,2 |
| Indekss | 100 | 95 | 90 | 94 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(130)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, kas mērīts kā izlaide (gabalos) uz vienu nodarbināto personu gadā, attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Tas ir saistīts ar faktu, ka ražošana pieauga mazāk nekā nodarbinātība.

12.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Ražīgums (tūkstošos gabalu uz nodarbināto)

7,6

7,3

6,9

7,2

Indekss

100

95

90

94

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

h)   Dempinga starpības apmērs un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām

| (131) | Konstatētā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Attiecībā uz faktisko dempinga starpību apmēra ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, īpaši ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, ietekmi nevar uzskatīt par nelielu. |
| --- | --- |

(131)

Konstatētā dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Attiecībā uz faktisko dempinga starpību apmēra ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, īpaši ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, ietekmi nevar uzskatīt par nelielu.

| (132) | Attiecībā uz iepriekšējā dempinga ietekmi, kaut arī iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par zināmu uzlabojumu, tie arī sniedz pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nenoturīga un neaizsargāta. |
| --- | --- |

(132)

Attiecībā uz iepriekšējā dempinga ietekmi, kaut arī iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par zināmu uzlabojumu, tie arī sniedz pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nenoturīga un neaizsargāta.

6.2.   Mikroekonomiskie rādītāji

a)   Cenas un citi faktori, kas ietekmē cenas

| (133) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas dinamika nesaistītajiem pircējiem Savienībā parādīta šajā tabulā. Vidējās cenas attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabilas, kaut arī TBPIP laikā nedaudz palielinājās. Kā minēts iepriekš, šī palielināšanās sakrita ar antidempinga pasākumu noteikšanu uzņēmumam Since Hardware (Guangzhou) Co.

  13.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena Savienības tirgū (EUR par gab.) | 10,9 | 10,7 | 10,9 | 11,2 |
| Indekss | 100 | 98 | 100 | 103 |
| Produkcijas vienības izmaksa (EUR par gab.) | 10,9 | 10,5 | 11,0 | 11,4 |
| Indekss | 100 | 96 | 101 | 105 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(133)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas dinamika nesaistītajiem pircējiem Savienībā parādīta šajā tabulā. Vidējās cenas attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabilas, kaut arī TBPIP laikā nedaudz palielinājās. Kā minēts iepriekš, šī palielināšanās sakrita ar antidempinga pasākumu noteikšanu uzņēmumam Since Hardware (Guangzhou) Co.

13.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Vienības cena Savienības tirgū (EUR par gab.)

10,9

10,7

10,9

11,2

Indekss

100

98

100

103

Produkcijas vienības izmaksa (EUR par gab.)

10,9

10,5

11,0

11,4

Indekss

100

96

101

105

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

| (134) | Pārdošanas cenas atspoguļo galveno izejmateriālu (t. i., tērauda) cenu tendences. Pārdošanas cenas un izmaksas attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabilas, lai gan izmaksas palielinājās mazliet vairāk nekā pārdošanas cenas, un no 2008. gada līdz TBPIP tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas cenas līdz ilgtspējas līmenim, bet, lai atgūtu tirgus daļu laikā, kad patēriņš samazinājās, bija spiesta saskaņot cenas ar zemas cenas importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(134)

Pārdošanas cenas atspoguļo galveno izejmateriālu (t. i., tērauda) cenu tendences. Pārdošanas cenas un izmaksas attiecīgajā periodā saglabājās relatīvi stabilas, lai gan izmaksas palielinājās mazliet vairāk nekā pārdošanas cenas, un no 2008. gada līdz TBPIP tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas cenas līdz ilgtspējas līmenim, bet, lai atgūtu tirgus daļu laikā, kad patēriņš samazinājās, bija spiesta saskaņot cenas ar zemas cenas importu no Ķīnas.

b)   Darbaspēka izmaksas

| (135) | Vidējās algas attiecīgajā periodā bija stabilas, bet produkcijas vienības izmaksas palielinājās par 3 % (13. tabula).

  14.   tabula










  EUR/nodarbinātais | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā alga | 20 669 | 19 377 | 19 885 | 20 523 |
| Indekss | 100 | 94 | 96 | 99 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(135)

Vidējās algas attiecīgajā periodā bija stabilas, bet produkcijas vienības izmaksas palielinājās par 3 % (13. tabula).

14.   tabula

EUR/nodarbinātais

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Vidējā alga

20 669

19 377

19 885

20 523

Indekss

100

94

96

99

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

c)   Krājumi

| (136) | Krājumu apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Krājumu līmenis TBPIP laikā bija par 56 % augstāks nekā 2008. gadā.

  15.   tabula










  tūkst. gab. | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās | 94 | 137 | 184 | 146 |
| Indekss | 100 | 147 | 197 | 156 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(136)

Krājumu apjoms attiecīgajā periodā palielinājās. Krājumu līmenis TBPIP laikā bija par 56 % augstāks nekā 2008. gadā.

15.   tabula

tūkst. gab.

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Krājumi perioda beigās

94

137

184

146

Indekss

100

147

197

156

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

d)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (137) | Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz palielināt rentabilitāti, sākot ar 2008. gadu, kad tā atradās uz rentabilitātes sliekšņa, līdz 2009. gadam, kad tā palielinājās līdz 2 %. Tomēr rentabilitāte atkal samazinājās 2010. gadā un turpināja vēl samazināties TBPIP laikā, kad tā sasniedza – 1,7 %. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 2 %. Kā iepriekš minēts 134. apsvērumā, to galvenokārt noteica tas, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas pārdošanas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, jo tā bija spiesta piemēroties zemajām Ķīnas importa cenām, lai atgūtu savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(137)

Savienības ražošanas nozare spēja nedaudz palielināt rentabilitāti, sākot ar 2008. gadu, kad tā atradās uz rentabilitātes sliekšņa, līdz 2009. gadam, kad tā palielinājās līdz 2 %. Tomēr rentabilitāte atkal samazinājās 2010. gadā un turpināja vēl samazināties TBPIP laikā, kad tā sasniedza – 1,7 %. Kopumā rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par gandrīz 2 %. Kā iepriekš minēts 134. apsvērumā, to galvenokārt noteica tas, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt savas pārdošanas cenas atbilstīgi izmaksu pieaugumam, jo tā bija spiesta piemēroties zemajām Ķīnas importa cenām, lai atgūtu savu tirgus daļu.

| (138) | Ienākums no ieguldījumiem (INI), kas izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. No 2008. gada līdz 2009. gadam INI palielinājās, bet no 2009. gada līdz TBPIP tas samazinājās. INI samazinājums bija izteiktāks nekā rentabilitātes līmeņa samazinājums, jo ieguldījumi pieauga, kā parādīts 141. apsvērumā.

  16.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte
  (% no neto pārdošanas) | 0,0 % | 2,0 % | –0,8 % | –1,7 % |
| Indekss | 100 | 102 | 99 | 98 |
| INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | –4 % | 96 % | –20 % | –82 % |
| Indekss | 100 | 200 | 84 | 22 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(138)

Ienākums no ieguldījumiem (INI), kas izteikts kā peļņa procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilst rentabilitātes tendencei. No 2008. gada līdz 2009. gadam INI palielinājās, bet no 2009. gada līdz TBPIP tas samazinājās. INI samazinājums bija izteiktāks nekā rentabilitātes līmeņa samazinājums, jo ieguldījumi pieauga, kā parādīts 141. apsvērumā.

16.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Rentabilitāte

(% no neto pārdošanas)

0,0 %

2,0 %

–0,8 %

–1,7 %

Indekss

100

102

99

98

INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

–4 %

96 %

–20 %

–82 %

Indekss

100

200

84

22

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

e)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (139) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības, kas ir ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību un kas ir izteikta kā procenti no līdzīgā ražojuma apgrozījuma, uzlabojās atbilstīgi rentabilitātei, kura no rentabilitātes sliekšņa līmeņa 2008. gadā palielinājās līdz 5 % 2009. gadā. 2010. gadā tā samazinājās līdz 3 % un TBPIP laikā bija negatīva.

  17.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma
  (% no apgrozījuma) | 0 % | 5 % | 3 % | –1 % |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(139)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības, kas ir ražošanas nozares spēja pašai finansēt savu darbību un kas ir izteikta kā procenti no līdzīgā ražojuma apgrozījuma, uzlabojās atbilstīgi rentabilitātei, kura no rentabilitātes sliekšņa līmeņa 2008. gadā palielinājās līdz 5 % 2009. gadā. 2010. gadā tā samazinājās līdz 3 % un TBPIP laikā bija negatīva.

17.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Naudas plūsma

(% no apgrozījuma)

0 %

5 %

3 %

–1 %

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

| (140) | Netika konstatētas konkrētas norādes, ka Savienības ražošanas nozarei būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(140)

Netika konstatētas konkrētas norādes, ka Savienības ražošanas nozarei būtu bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.

f)   Ieguldījumi

| (141) | No 2008. gada līdz TBPIP atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā pieauga vairāk nekā divas reizes. No 2008. gada līdz 2009. gadam tie pieauga strauji. Ieguldījumu pieaugums ir skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanu, kad tika veikti ieguldījumi savā ražošanas procesā, lai panāktu lielāku konkurētspēju. No 2010. gada līdz TBPIP ieguldījumi samazinājās, bet ieguldījumu līmenis saglabājās ievērojami augstāks nekā 2008. gadā.

  18.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | TBPIP (2011) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (tūkstošos EUR) | 239 | 504 | 1 046 | 569 |
| Indekss | 100 | 211 | 438 | 239 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(141)

No 2008. gada līdz TBPIP atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā pieauga vairāk nekā divas reizes. No 2008. gada līdz 2009. gadam tie pieauga strauji. Ieguldījumu pieaugums ir skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturēšanu, kad tika veikti ieguldījumi savā ražošanas procesā, lai panāktu lielāku konkurētspēju. No 2010. gada līdz TBPIP ieguldījumi samazinājās, bet ieguldījumu līmenis saglabājās ievērojami augstāks nekā 2008. gadā.

18.   tabula

2008

2009

2010

TBPIP (2011)

Neto ieguldījumi (tūkstošos EUR)

239

504

1 046

569

Indekss

100

211

438

239

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

7.   Secinājumi par kaitējumu

| (142) | Makroekonomisko rādītāju analīze liecināja par uzlabojumu, jo īpaši attiecībā uz ražošanas un pārdošanas apjomu, kā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļu attiecīgajā periodā. Vienlaikus daži būtiski mikroekonomiskie rādītāji samazinājās, piemēram, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Pārdošanas cenas nedaudz palielinājās, tomēr nevarēja sasniegt ilgtspējas līmeni un pielāgoties ražošanas izmaksu palielinājumam. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Ķīnas importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā saglabājās liela, savukārt Ķīnas importa cenas arī bija zemas, un Savienības ražotājiem bija tām jāpieskaņojas, lai atgūtu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(142)

Makroekonomisko rādītāju analīze liecināja par uzlabojumu, jo īpaši attiecībā uz ražošanas un pārdošanas apjomu, kā arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļu attiecīgajā periodā. Vienlaikus daži būtiski mikroekonomiskie rādītāji samazinājās, piemēram, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Pārdošanas cenas nedaudz palielinājās, tomēr nevarēja sasniegt ilgtspējas līmeni un pielāgoties ražošanas izmaksu palielinājumam. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Ķīnas importa tirgus daļa visā attiecīgajā periodā saglabājās liela, savukārt Ķīnas importa cenas arī bija zemas, un Savienības ražotājiem bija tām jāpieskaņojas, lai atgūtu tirgus daļu.

| (143) | Tāpēc pasākumi pret ĶTR tikai daļēji bija palīdzējuši Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma. |
| --- | --- |

(143)

Tāpēc pasākumi pret ĶTR tikai daļēji bija palīdzējuši Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.

| (144) | Spriežot pēc iepriekšējās analīzes, Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies un būtisks kaitējums nav nodarīts. Tomēr, neraugoties uz acīmredzamām pozitīvām tendencēm un nozīmīgiem pārstrukturēšanas centieniem, Savienības ražošanas nozare joprojām ir nenoturīga un neaizsargāta. |
| --- | --- |

(144)

Spriežot pēc iepriekšējās analīzes, Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies un būtisks kaitējums nav nodarīts. Tomēr, neraugoties uz acīmredzamām pozitīvām tendencēm un nozīmīgiem pārstrukturēšanas centieniem, Savienības ražošanas nozare joprojām ir nenoturīga un neaizsargāta.

F.   DEMPINGA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

| (145) | Kā iepriekš minēts 51. un 52. apsvērumā, ņemot vērā zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, analīze attiecībā uz Ķīnas iekšzemes tirgu un eksportu no ĶTR uz citām trešām valstīm bija jābalsta uz pieejamo informāciju, t. i., uz informāciju, kas bija publicēta saistībā ar 2010. gada jūnija turpināmības pārbaudi, ko veica ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija (“ASV turpināmības pārbaude”). |
| --- | --- |

(145)

Kā iepriekš minēts 51. un 52. apsvērumā, ņemot vērā zemo Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, analīze attiecībā uz Ķīnas iekšzemes tirgu un eksportu no ĶTR uz citām trešām valstīm bija jābalsta uz pieejamo informāciju, t. i., uz informāciju, kas bija publicēta saistībā ar 2010. gada jūnija turpināmības pārbaudi, ko veica ASV Starptautiskās tirdzniecības komisija (“ASV turpināmības pārbaude”).

| (146) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvokli raksturoja nenoturība un neaizsargātība, imports par dempinga cenām no ĶTR tai nodarīja kaitējumu. |
| --- | --- |

(146)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares stāvokli raksturoja nenoturība un neaizsargātība, imports par dempinga cenām no ĶTR tai nodarīja kaitējumu.

| (147) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika novērtēts imports no attiecīgās valsts, lai noteiktu, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika novērtēts imports no attiecīgās valsts, lai noteiktu, vai pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti.

2.   Prognozētā importa apjoma un cenu līmeņa ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

| (148) | Kā minēts iepriekš, attiecībā uz importu no ĶTR pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti. Ja pasākumi netiktu turpināti, tad visticamāk pieaugtu attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR par cenām, kas būtu ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Izmeklēšana ir parādījusi, ka galvenie Savienības ražošanas nozares pircēji ir mazumtirgotāji, proti, lieli lielveikali, kam ir stabilas pozīcijas dalībai sarunās un kas arvien vairāk iegādāsies gludināmos dēļus no ĶTR, kura, ļoti iespējams, ienāks tirgū, piedāvājot ļoti zemas dempinga cenas. Tāpēc cenu spiediens uz Savienības ražošanas nozari, iespējams, palielināsies, un tā būs spiesta samazināt savas cenas, dramatiski ietekmējot savu rentabilitāti, kura termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jau bija negatīva. |
| --- | --- |

(148)

Kā minēts iepriekš, attiecībā uz importu no ĶTR pastāvēja dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti. Ja pasākumi netiktu turpināti, tad visticamāk pieaugtu attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR par cenām, kas būtu ievērojami mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Izmeklēšana ir parādījusi, ka galvenie Savienības ražošanas nozares pircēji ir mazumtirgotāji, proti, lieli lielveikali, kam ir stabilas pozīcijas dalībai sarunās un kas arvien vairāk iegādāsies gludināmos dēļus no ĶTR, kura, ļoti iespējams, ienāks tirgū, piedāvājot ļoti zemas dempinga cenas. Tāpēc cenu spiediens uz Savienības ražošanas nozari, iespējams, palielināsies, un tā būs spiesta samazināt savas cenas, dramatiski ietekmējot savu rentabilitāti, kura termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā jau bija negatīva.

| (149) | Tāpēc, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares nenoturīgo un neaizsargāto situāciju, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoma palielinājums un cenu ietekme varētu radīt smagus finansiālus zaudējumus un samazināt tirgus daļu. |
| --- | --- |

(149)

Tāpēc, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares nenoturīgo un neaizsargāto situāciju, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoma palielinājums un cenu ietekme varētu radīt smagus finansiālus zaudējumus un samazināt tirgus daļu.

| (150) | Ķīnas eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co rīcību, kurš iepriekš guva labumu no maksājuma likmes 0 % apmērā, var uzskatīt par skaidru norādi uz iespējamo Ķīnas eksportētāju rīcību gadījumā, ja maksājumi tiktu atcelti. Tiek atgādināts, ka Since Hardware (Guangzhou) Co, kas iepriekš guva labumu no likmes 0 % apmērā (no 2007. gada aprīļa līdz 2010. gada decembrim), nozīmīgi palielināja savu eksportu par ļoti izteiktām dempinga cenām uz Savienību, kuras šajā laikposmā bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Kā minēts iepriekš, pēc antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz šo uzņēmumu tam tika noteikts galīgais antidempinga maksājums 35,8 % apmērā. Šajā izmeklēšanā tika arī secināts, ka importa apjoms no šā uzņēmuma minētajā izmeklēšanas periodā (2009. gads) palielinājās divas reizes salīdzinājumā ar šā paša uzņēmuma importu sākotnējās izmeklēšanas periodā (2005. gads), kura beidzās 2007. gadā. Izmeklēšanā attiecībā uz Since Hardware (Guangzhou) Co tika secināts, ka rezultātā Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(150)

Ķīnas eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co rīcību, kurš iepriekš guva labumu no maksājuma likmes 0 % apmērā, var uzskatīt par skaidru norādi uz iespējamo Ķīnas eksportētāju rīcību gadījumā, ja maksājumi tiktu atcelti. Tiek atgādināts, ka Since Hardware (Guangzhou) Co, kas iepriekš guva labumu no likmes 0 % apmērā (no 2007. gada aprīļa līdz 2010. gada decembrim), nozīmīgi palielināja savu eksportu par ļoti izteiktām dempinga cenām uz Savienību, kuras šajā laikposmā bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Kā minēts iepriekš, pēc antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz šo uzņēmumu tam tika noteikts galīgais antidempinga maksājums 35,8 % apmērā. Šajā izmeklēšanā tika arī secināts, ka importa apjoms no šā uzņēmuma minētajā izmeklēšanas periodā (2009. gads) palielinājās divas reizes salīdzinājumā ar šā paša uzņēmuma importu sākotnējās izmeklēšanas periodā (2005. gads), kura beidzās 2007. gadā. Izmeklēšanā attiecībā uz Since Hardware (Guangzhou) Co tika secināts, ka rezultātā Savienības ražošanas nozare cietusi būtisku kaitējumu.

| (151) | Turklāt izmeklēšana parādīja, ka pirms šīs termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas Ķīnas ražotāji eksportētāji jau vērsās pie potenciālajiem pircējiem Savienībā ar tādu cenu piedāvājumiem, kas bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Tas parāda, ka ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumi vairs netiktu turpināti, Ķīnas ražotāji eksportētāji mēģinātu ienākt Savienības tirgū ar lielākiem daudzumiem, pazeminot savu pašreizējo cenu līmeni. |
| --- | --- |

(151)

Turklāt izmeklēšana parādīja, ka pirms šīs termiņbeigu pārskatīšanas sākšanas Ķīnas ražotāji eksportētāji jau vērsās pie potenciālajiem pircējiem Savienībā ar tādu cenu piedāvājumiem, kas bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu. Tas parāda, ka ir ļoti iespējams, ka tad, ja pasākumi vairs netiktu turpināti, Ķīnas ražotāji eksportētāji mēģinātu ienākt Savienības tirgū ar lielākiem daudzumiem, pazeminot savu pašreizējo cenu līmeni.

3.   Savienības tirgus pievilcīgums, spēkā esošie pasākumi citās trešās valstīs un neizmantotā jauda

| (152) | Kā iepriekš minēts 55.līdz 57. apsvērumā, Ķīnas gludināmo dēļu ražošanas nozare lielā mērā ir orientēta uz eksportu, un pat pēc pasākumu noteikšanas Savienība ir šīs nozares vislielākais un vispievilcīgākais tirgus. |
| --- | --- |

(152)

Kā iepriekš minēts 55.līdz 57. apsvērumā, Ķīnas gludināmo dēļu ražošanas nozare lielā mērā ir orientēta uz eksportu, un pat pēc pasākumu noteikšanas Savienība ir šīs nozares vislielākais un vispievilcīgākais tirgus.

| (153) | Ķīnas ražotāju eksportētāju otrais lielākais eksporta tirgus ir ASV. Tomēr piekļuve ASV tirgum saglabājas ierobežota, jo spēkā ir stingri antidempinga pasākumi, kuri tika pagarināti līdz 2015. gadam. Tas pastiprina iespējamību, ka imports no ĶTR palielinātā apjomā varētu tikt novirzīts uz Savienības tirgu, ja pasākumi netiktu turpināti. |
| --- | --- |

(153)

Ķīnas ražotāju eksportētāju otrais lielākais eksporta tirgus ir ASV. Tomēr piekļuve ASV tirgum saglabājas ierobežota, jo spēkā ir stingri antidempinga pasākumi, kuri tika pagarināti līdz 2015. gadam. Tas pastiprina iespējamību, ka imports no ĶTR palielinātā apjomā varētu tikt novirzīts uz Savienības tirgu, ja pasākumi netiktu turpināti.

| (154) | Saskaņā ar informāciju, ko Komisija ieguvusi no ASV turpināmības pārbaudes, ĶTR ir pieejama potenciāli būtiska neizmantota jauda, un, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti, jaudu varētu vienkārši palielināt, jo gludināmo dēļu ražošana ĶTR ir darbietilpīga, un ražošanas pieaugums neprasa nozīmīgus ieguldījumus vai īpašas prasmes. Tāpēc, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tika secināts, ka tad, ja antidempinga pasākumi netiktu turpināti, ĶTR būtu vismaz potenciāli pieejama ievērojama neizmantota jauda, ko varētu atkal novirzīt uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(154)

Saskaņā ar informāciju, ko Komisija ieguvusi no ASV turpināmības pārbaudes, ĶTR ir pieejama potenciāli būtiska neizmantota jauda, un, ja antidempinga maksājumi tiktu atcelti, jaudu varētu vienkārši palielināt, jo gludināmo dēļu ražošana ĶTR ir darbietilpīga, un ražošanas pieaugums neprasa nozīmīgus ieguldījumus vai īpašas prasmes. Tāpēc, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, tika secināts, ka tad, ja antidempinga pasākumi netiktu turpināti, ĶTR būtu vismaz potenciāli pieejama ievērojama neizmantota jauda, ko varētu atkal novirzīt uz Savienības tirgu.

4.   Citi faktori

4.1.   Imports, kas no ĶTR netika veikts par dempinga cenām

| (155) | Kā minēts iepriekš, TBPIP laikā dempings netika konstatēts tikai attiecībā uz vienu Ķīnas eksportētāju, kurš sadarbojās un kura individuālā likme bija 22,7 %. Tomēr, tā kā šā uzņēmuma imports veidoja tikai minimālu daļu no Ķīnas kopējā importa apjoma, to nevarēja uzskatīt par nozīmīgu un par tādu, kas veicinājis nestabilo situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare atradās TBPIP laikā. |
| --- | --- |

(155)

Kā minēts iepriekš, TBPIP laikā dempings netika konstatēts tikai attiecībā uz vienu Ķīnas eksportētāju, kurš sadarbojās un kura individuālā likme bija 22,7 %. Tomēr, tā kā šā uzņēmuma imports veidoja tikai minimālu daļu no Ķīnas kopējā importa apjoma, to nevarēja uzskatīt par nozīmīgu un par tādu, kas veicinājis nestabilo situāciju, kurā Savienības ražošanas nozare atradās TBPIP laikā.

| (156) | Tika arī konstatēts, ka TBPIP laikā importa cenas no šā uzņēmuma nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(156)

Tika arī konstatēts, ka TBPIP laikā importa cenas no šā uzņēmuma nebija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenas.

4.2.   Imports no Ukrainas

| (157) | Kā minēts iepriekš, Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 %. Attiecīgajā periodā tas izraisīja nelielu atbilstīgā tirgus palielinājumu. |
| --- | --- |

(157)

Kā minēts iepriekš, Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu imports palielinājās par 24 %. Attiecīgajā periodā tas izraisīja nelielu atbilstīgā tirgus palielinājumu.

| (158) | Tomēr vidējā svērtā importa cena no 2008. gada līdz TBPIP palielinājās par 14 % un sasniedza to pašu cenu līmeni, kā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū TBPIP laikā. |
| --- | --- |

(158)

Tomēr vidējā svērtā importa cena no 2008. gada līdz TBPIP palielinājās par 14 % un sasniedza to pašu cenu līmeni, kā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū TBPIP laikā.

| (159) | Tāpēc Savienības ražošanas nozares neaizsargāto situāciju nevar saistīt ar gludināmo dēļu importu no Ukrainas. Tāpat arī nav domājams, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, imports no Ukrainas veicinātu kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(159)

Tāpēc Savienības ražošanas nozares neaizsargāto situāciju nevar saistīt ar gludināmo dēļu importu no Ukrainas. Tāpat arī nav domājams, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, imports no Ukrainas veicinātu kaitējuma atkārtošanos.

4.3.   Imports no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi

| (160) | Importa apjoms no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās, bet no 2010. gada līdz TBPIP nedaudz samazinājās. Tajā pašā laikā šis importa apjoma palielinājums arī izraisīja tirgus daļas palielinājumu no 5–10 % līdz 15–20 %. |
| --- | --- |

(160)

Importa apjoms no citām trešām valstīm, kam netiek piemēroti pasākumi, attiecīgajā periodā palielinājās, bet no 2010. gada līdz TBPIP nedaudz samazinājās. Tajā pašā laikā šis importa apjoma palielinājums arī izraisīja tirgus daļas palielinājumu no 5–10 % līdz 15–20 %.

| (161) | Lai gan citu trešo valstu importa cenu līmenis bija zemāks nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas, tas bija augstāks nekā vidējā cena importam no ĶTR, kas noteikta šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(161)

Lai gan citu trešo valstu importa cenu līmenis bija zemāks nekā Savienības ražošanas nozares vidējās cenas, tas bija augstāks nekā vidējā cena importam no ĶTR, kas noteikta šajā izmeklēšanā.

| (162) | Neraugoties uz iepriekš minēto, Ķīnas imports par dempinga cenām varētu ievērojami palielināties, un cenas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Izmeklēšanā tika atklāts, ka ĶTR importa vidējās cenas bez antidempinga maksājuma bijušas par aptuveni 20 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tādējādi ir gaidāms, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas importam Savienības tirgū cenas būtu zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa vidējā cena, kā tas jau notika TBPIP laikā. Tāpēc tika secināts — lai gan importam no trešo valstu tirgiem ir zināma ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tas nevar mainīt secinājumu par to, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas imports par dempinga cenām, kas rada kaitējumu, varētu atkārtoties. |
| --- | --- |

(162)

Neraugoties uz iepriekš minēto, Ķīnas imports par dempinga cenām varētu ievērojami palielināties, un cenas būtu mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Izmeklēšanā tika atklāts, ka ĶTR importa vidējās cenas bez antidempinga maksājuma bijušas par aptuveni 20 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tādējādi ir gaidāms, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas importam Savienības tirgū cenas būtu zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa vidējā cena, kā tas jau notika TBPIP laikā. Tāpēc tika secināts — lai gan importam no trešo valstu tirgiem ir zināma ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, tas nevar mainīt secinājumu par to, ka tad, ja pasākumi netiktu turpināti, Ķīnas imports par dempinga cenām, kas rada kaitējumu, varētu atkārtoties.

4.4.   Patēriņa samazinājums

| (163) | Tiek noradīts, ka šķietamais patēriņa samazinājums no 2010. gada līdz TBPIP ir skaidrojams ar to, kā importa samazinājums, kuru izraisīja antidempinga pasākumu noteikšana pret uzņēmumu Since Hardware (Guangzhou) Co., ietekmēja statistiku. Šajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare varēja palielināt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tāpēc patēriņa samazinājums nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(163)

Tiek noradīts, ka šķietamais patēriņa samazinājums no 2010. gada līdz TBPIP ir skaidrojams ar to, kā importa samazinājums, kuru izraisīja antidempinga pasākumu noteikšana pret uzņēmumu Since Hardware (Guangzhou) Co., ietekmēja statistiku. Šajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare varēja palielināt savu pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tāpēc patēriņa samazinājums nevarēja ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli.

5.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (164) | Izmeklēšanā tika konstatēta kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti. |
| --- | --- |

(164)

Izmeklēšanā tika konstatēta kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ja pasākumi netiktu turpināti.

| (165) | Ņemot vērā gan līmeni, kādā Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja īstenot dempingu, gan Savienības tirgus pievilcīgumu, gan Ķīnas ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co iepriekšējo rīcību, kas tika pierādīta izmeklēšanā, kura tika beigta 2010. gada decembrī, gan Ķīnas ražotāju iespēju viegli palielināt jaudu gadījumā, ja palielinātos pieprasījums, gan Ķīnas ražotāju stingro orientēšanos uz eksportu, gan arī viņu cenu noteikšanas stratēģiju, gadījumā, ja pasākumi netiktu turpināti, Savienības ražošanas nozare varētu saskarties ar Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājumu, kas būtu ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Šādā gadījumā gaidāms, ka ne tikai pasliktinātos jau pašlaik rentabilitātes ziņā sarežģītais Savienības ražošanas nozare stāvoklis, bet varētu tikt neitralizēti arī daži nesenie Savienības ražošanas nozares kopējās darbības uzlabojumi. |
| --- | --- |

(165)

Ņemot vērā gan līmeni, kādā Ķīnas ražotāji eksportētāji turpināja īstenot dempingu, gan Savienības tirgus pievilcīgumu, gan Ķīnas ražotāja eksportētāja Since Hardware (Guangzhou) Co iepriekšējo rīcību, kas tika pierādīta izmeklēšanā, kura tika beigta 2010. gada decembrī, gan Ķīnas ražotāju iespēju viegli palielināt jaudu gadījumā, ja palielinātos pieprasījums, gan Ķīnas ražotāju stingro orientēšanos uz eksportu, gan arī viņu cenu noteikšanas stratēģiju, gadījumā, ja pasākumi netiktu turpināti, Savienības ražošanas nozare varētu saskarties ar Ķīnas importa par dempinga cenām palielinājumu, kas būtu ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Šādā gadījumā gaidāms, ka ne tikai pasliktinātos jau pašlaik rentabilitātes ziņā sarežģītais Savienības ražošanas nozare stāvoklis, bet varētu tikt neitralizēti arī daži nesenie Savienības ražošanas nozares kopējās darbības uzlabojumi.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (166) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes gludināmo dēļu importu pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem būtu pretrunā ar Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu noteikšana tika balstīta uz visu dažādo iesaistīto interešu novērtējumu. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(166)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes gludināmo dēļu importu pēc šīs termiņbeigu pārskatīšanas konstatējumiem būtu pretrunā ar Savienības interesēm kopumā. Savienības interešu noteikšana tika balstīta uz visu dažādo iesaistīto interešu novērtējumu. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (167) | Šī izmeklēšana ir pārskatīšana, kurā tiek analizēta situācija, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā. Tāpēc tā ir iespējams novērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz personām, uz kurām tie attiecas. |
| --- | --- |

(167)

Šī izmeklēšana ir pārskatīšana, kurā tiek analizēta situācija, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā. Tāpēc tā ir iespējams novērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz personām, uz kurām tie attiecas.

| (168) | Tiek arī norādīts, ka tiek ierosināts izbeigt antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu, kas palielina trešo valstu importa piekļuvi Savienības tirgum bez ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(168)

Tiek arī norādīts, ka tiek ierosināts izbeigt antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu, kas palielina trešo valstu importa piekļuvi Savienības tirgum bez ierobežojumiem.

| (169) | Pamatojoties uz šo, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāvēja nepārvarami iemesli, lai secinātu, ka Savienības interesēs nav turpināt pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz šo, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga kaitējuma atkārtošanās iespējamību, pastāvēja nepārvarami iemesli, lai secinātu, ka Savienības interesēs nav turpināt pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (170) | Ir pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare ir dzīvotspējīga nozare. To apstiprina nozares ekonomiskā stāvokļa labvēlīgā attīstība attiecīgajā periodā, kura daļēji skaidrojama ar to, ka nozare centās uzlabot konkurētspēju un ka spēkā bija konkrētie pasākumi. Ir pamatoti cerēt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumu turpināšanas. Ja netiktu turpināti pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR, iespējams, Savienības ražošanas nozare ciestu būtisku kaitējumu, ko izraisītu ĶTR veiktais nozīmīga apjoma imports par dempinga cenām, kas secīgi izraisītu nopietnu finanšu situācijas pasliktināšanos, ņemot vērā cenu samazinājuma starpības, kas tika noteiktas TBPIP laikā. Jau šobrīd negatīvā rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un krājumi turpinās samazināties un galu galā varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares izzušanu. |
| --- | --- |

(170)

Ir pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare ir dzīvotspējīga nozare. To apstiprina nozares ekonomiskā stāvokļa labvēlīgā attīstība attiecīgajā periodā, kura daļēji skaidrojama ar to, ka nozare centās uzlabot konkurētspēju un ka spēkā bija konkrētie pasākumi. Ir pamatoti cerēt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pasākumu turpināšanas. Ja netiktu turpināti pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR, iespējams, Savienības ražošanas nozare ciestu būtisku kaitējumu, ko izraisītu ĶTR veiktais nozīmīga apjoma imports par dempinga cenām, kas secīgi izraisītu nopietnu finanšu situācijas pasliktināšanos, ņemot vērā cenu samazinājuma starpības, kas tika noteiktas TBPIP laikā. Jau šobrīd negatīvā rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un krājumi turpinās samazināties un galu galā varētu izraisīt Savienības ražošanas nozares izzušanu.

| (171) | Attiecīgi tiek secināts, ka antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz ĶTR noteikti būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(171)

Attiecīgi tiek secināts, ka antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz ĶTR noteikti būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Citu personu intereses

| (172) | Neviens no 15 importētājiem/tirgotājiem, ar kuriem tika nodibināti kontakti, nesadarbojās. Neviena no citām iespējamajām ieinteresētajām personām izmeklēšanas laikā nepieteicās. Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi varētu būtiski ietekmēt attiecīgā ražojuma importētājus vai patērētājus. Šajā kontekstā var pamatoti uzskatīt, ka galvenie pircēji, t. i., lieli lielveikali, varēs pārnest antidempinga maksājumu dēļ radītu cenu pieaugumu uz galapatērētāju, būtiski neietekmējot patērētāja uztveri. |
| --- | --- |

(172)

Neviens no 15 importētājiem/tirgotājiem, ar kuriem tika nodibināti kontakti, nesadarbojās. Neviena no citām iespējamajām ieinteresētajām personām izmeklēšanas laikā nepieteicās. Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi varētu būtiski ietekmēt attiecīgā ražojuma importētājus vai patērētājus. Šajā kontekstā var pamatoti uzskatīt, ka galvenie pircēji, t. i., lieli lielveikali, varēs pārnest antidempinga maksājumu dēļ radītu cenu pieaugumu uz galapatērētāju, būtiski neietekmējot patērētāja uztveri.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (173) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas skaidri norādītu, ka pasākumu turpināšana attiecībā uz ĶTR būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(173)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka nav nepārvaramu iemeslu, kas skaidri norādītu, ka pasākumu turpināšana attiecībā uz ĶTR būtu pretrunā Savienības kopējām interesēm.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (174) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu, bet attiecībā uz Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu — atcelt. Tām tika dots arī laiks iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(174)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu, bet attiecībā uz Ukrainas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu — atcelt. Tām tika dots arī laiks iesniegt piezīmes.

| (175) | No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2.un 3. punktu būtu jāturpina antidempinga pasākumi, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam, un būtu jābeidz piemērot spēkā esošos antidempinga maksājumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu, |
| --- | --- |

(175)

No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2.un 3. punktu būtu jāturpina antidempinga pasākumi, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam, un būtu jābeidz piemērot spēkā esošos antidempinga maksājumus attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes, patlaban ar KN kodiem ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00 (TARIC kodi 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 un 8516900051 klasificētu gludināmo dēļu — brīvi stāvošu vai uzmontējamu, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar virsmas ventilāciju, ietverot piedurkņu gludināmos dēļus, vai bez šiem elementiem — un to svarīgāko daļu, t. i., kāju, virsmas un gludekļa paliktņu, importam.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, attiecībā uz ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:

| Valsts | Ražotājs | Maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan | 34,9 | A782 |
| Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |
| Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou | 35,8 | A784 |
| Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan | 18,1 | A785 |
| Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou | 26,5 | A786 |
| Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong | 22,7 | A953 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 42,3 | A999 |

Valsts

Ražotājs

Maksājuma likme (%)

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

34,9

A782

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

39,6

A783

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

35,8

A784

Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

18,1

A785

Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

26,5

A786

Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong

22,7

A953

Visi pārējie uzņēmumi

42,3

A999

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importu un atceļ antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 noteikti attiecībā uz Ukrainu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 15. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. JUKNA

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 109, 26.4.2007., 12. lpp.

2

(3)  OV L 338, 22.12.2010., 10. lpp.

3

(4)  OV L 84, 31.3.2010., 13. lpp.

4

(5)  OV L 168, 2.7.2010., 12. lpp.

5

(6)  OV L 24, 28.1.2010., 24. lpp.

6

(7)  OV L 242, 15.9.2010., 1. lpp.

7

(8)  OV 2009/C 282/16.

8

(9)  OV L 297, 26.10.2012., 5. lpp.

9

(10)  OV C 223, 22.9.2007.

10

(11)  OV C 187, 28.6.2011., 21. lpp.

11

(12)  OV C 120, 25.4.2012., 9. lpp.

12

(13)  OV C 166, 12.6.2012., 3. lpp.

13

(14)  Nr. 731-TA-1047 (Pārskats).

14

(15)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1243/2010 57. un 67. apsvērumu.

15

---

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/22

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 696/2013

(2013. gada 22. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgos priekšlikumus,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 (2007. gada 27. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (1) īsteno pasākumus, kas paredzēti Padomes Kopējā nostājā 2006/795/KĀDP (2006. gada 20. novembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (2), kuru vēlāk atcēla un aizstāja ar Padomes Lēmumu 2010/800/KĀDP (2010. gada 22. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 (2007. gada 27. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (1) īsteno pasākumus, kas paredzēti Padomes Kopējā nostājā 2006/795/KĀDP (2006. gada 20. novembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (2), kuru vēlāk atcēla un aizstāja ar Padomes Lēmumu 2010/800/KĀDP (2010. gada 22. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (3).

| (2) | Padome 2013. gada 22. aprīlī pieņēma Lēmumu 2013/183/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2010/800/KĀDP (4), ar ko atjaunina esošos pasākumus un īsteno ANO Drošības padomes (ANO DP) Rezolūciju 2094 (2013). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2013. gada 22. aprīlī pieņēma Lēmumu 2013/183/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2010/800/KĀDP (4), ar ko atjaunina esošos pasākumus un īsteno ANO Drošības padomes (ANO DP) Rezolūciju 2094 (2013).

| (3) | Ierobežojošie pasākumi ietver aizliegumu sniegt tehnisku apmācību, padomus, pakalpojumus vai tehnisku palīdzību saistībā ar aizliegtajiem izstrādājumiem, un ir nepieciešams paplašināt minētā aizlieguma piemērošanas jomu, ietverot citus starpniecības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(3)

Ierobežojošie pasākumi ietver aizliegumu sniegt tehnisku apmācību, padomus, pakalpojumus vai tehnisku palīdzību saistībā ar aizliegtajiem izstrādājumiem, un ir nepieciešams paplašināt minētā aizlieguma piemērošanas jomu, ietverot citus starpniecības pakalpojumus.

| (4) | Aizliegts arī sniegt finanšu pakalpojumus papildu personām un vienībām, proti, tām, kas darbojas norādīto personu un vienību vārdā vai vadībā, vai vienībām, kas ir to īpašumā vai kontrolē, un šajā nolūkā ir nepieciešams pievienot papildu kritērijus iekļaušanai Regulas (EK) Nr. 329/2007 sarakstā. |
| --- | --- |

(4)

Aizliegts arī sniegt finanšu pakalpojumus papildu personām un vienībām, proti, tām, kas darbojas norādīto personu un vienību vārdā vai vadībā, vai vienībām, kas ir to īpašumā vai kontrolē, un šajā nolūkā ir nepieciešams pievienot papildu kritērijus iekļaušanai Regulas (EK) Nr. 329/2007 sarakstā.

| (5) | Nepieciešams aizliegt jaunu korespondētājbankas attiecību veidošanu ar bankām Korejas Tautas Demokrātisko Republikā (“Ziemeļkorejā”) un korespondētājbankas attiecību uzturēšanu ar bankām Ziemeļkorejā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas, kas saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, vai citas aizliegtas darbības. Turklāt dalībvalstu finanšu iestādēm ir aizliegts atvērt bankas kontus Ziemeļkorejā. |
| --- | --- |

(5)

Nepieciešams aizliegt jaunu korespondētājbankas attiecību veidošanu ar bankām Korejas Tautas Demokrātisko Republikā (“Ziemeļkorejā”) un korespondētājbankas attiecību uzturēšanu ar bankām Ziemeļkorejā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas, kas saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, vai citas aizliegtas darbības. Turklāt dalībvalstu finanšu iestādēm ir aizliegts atvērt bankas kontus Ziemeļkorejā.

| (6) | Nepieciešams pārbaudīt kravas, kuru izcelsme ir Ziemeļkorejā vai kuru galamērķis ir Ziemeļkoreja, vai kuru starpnieks vai organizētājs ir Ziemeļkoreja vai tās valstspiederīgie, vai personas vai vienības, kas darbojas to vārdā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka krava satur aizliegtus izstrādājumus. Attiecīgi būtu vajadzīga prasība sniegt informāciju pirms ievešanas un izvešanas. Ja kuģis atsakās no pārbaudes, tam būtu jāaizliedz iebraukt. |
| --- | --- |

(6)

Nepieciešams pārbaudīt kravas, kuru izcelsme ir Ziemeļkorejā vai kuru galamērķis ir Ziemeļkoreja, vai kuru starpnieks vai organizētājs ir Ziemeļkoreja vai tās valstspiederīgie, vai personas vai vienības, kas darbojas to vārdā, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka krava satur aizliegtus izstrādājumus. Attiecīgi būtu vajadzīga prasība sniegt informāciju pirms ievešanas un izvešanas. Ja kuģis atsakās no pārbaudes, tam būtu jāaizliedz iebraukt.

| (7) | Visiem gaisa kuģiem būtu jāaizliedz pacelties no Savienības teritorijas, nolaisties tajā vai to pārlidot, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka gaisa kuģī ir aizliegti izstrādājumi. |
| --- | --- |

(7)

Visiem gaisa kuģiem būtu jāaizliedz pacelties no Savienības teritorijas, nolaisties tajā vai to pārlidot, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka gaisa kuģī ir aizliegti izstrādājumi.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 329/2007 I pielikumā ir iekļauti visi izstrādājumi, materiāli, iekārtas, preces un tehnoloģijas, tostarp programmatūra, kas ir divējāda lietojuma preces, kā definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2009 (5), kuras ir aizliegts pārdot, piegādāt, sūtīt vai eksportēt jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Ziemeļkorejā vai izmantošanai Ziemeļkorejā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 329/2007 2. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 329/2007 I pielikumā ir iekļauti visi izstrādājumi, materiāli, iekārtas, preces un tehnoloģijas, tostarp programmatūra, kas ir divējāda lietojuma preces, kā definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2009 (5), kuras ir aizliegts pārdot, piegādāt, sūtīt vai eksportēt jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Ziemeļkorejā vai izmantošanai Ziemeļkorejā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 329/2007 2. pantu.

| (9) | Ia pielikumā ir iekļauti arī daži citi izstrādājumi, materiāli, iekārtas, preces un tehnoloģijas, kas varētu sekmēt ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskajām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas un ko arī ir aizliegts pārdot, piegādāt, sūtīt vai eksportēt. Savienībai ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai noteiktu konkrētos priekšmetus, kas jāiekļauj minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Ia pielikumā ir iekļauti arī daži citi izstrādājumi, materiāli, iekārtas, preces un tehnoloģijas, kas varētu sekmēt ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskajām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas un ko arī ir aizliegts pārdot, piegādāt, sūtīt vai eksportēt. Savienībai ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai noteiktu konkrētos priekšmetus, kas jāiekļauj minētajā pielikumā.

| (10) | Regulas (EK) Nr. 329/2007 Ia pielikumā iekļautais priekšmetu saraksts būtu jāgroza, lai to papildinātu ar priekšmetu sarakstu, kas iekļauts šīs regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 329/2007 Ia pielikumā iekļautais priekšmetu saraksts būtu jāgroza, lai to papildinātu ar priekšmetu sarakstu, kas iekļauts šīs regulas I pielikumā.

| (11) | Šie pasākumi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību piemērošanas jomā, tādēļ, it īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības šo pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

(11)

Šie pasākumi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību piemērošanas jomā, tādēļ, it īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības šo pasākumu īstenošanai.

| (12) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 329/2007, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 329/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 329/2007 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantam pievieno šādu punktu:






  “9) | “starpniecības pakalpojumi” ir:






  i) | darījumu apspriešana vai organizēšana, lai veiktu preču un tehnoloģiju vai finanšu un tehnisko pakalpojumu iepirkumus, tirdzniecību vai piegādi, tostarp no vienas trešās valsts uz jebkuru citu trešo valsti; vai |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantam pievieno šādu punktu:

“9)

“starpniecības pakalpojumi” ir:

i)

darījumu apspriešana vai organizēšana, lai veiktu preču un tehnoloģiju vai finanšu un tehnisko pakalpojumu iepirkumus, tirdzniecību vai piegādi, tostarp no vienas trešās valsts uz jebkuru citu trešo valsti; vai

| ii) | preču un tehnoloģiju vai finanšu un tehnisko pakalpojumu tirdzniecība vai iepirkumi, tostarp trešās valstīs esošu, lai tās nodotu citai trešai valstij.”; |
| --- | --- |

ii)

preču un tehnoloģiju vai finanšu un tehnisko pakalpojumu tirdzniecība vai iepirkumi, tostarp trešās valstīs esošu, lai tās nodotu citai trešai valstij.”;

| 2) | regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Ziemeļkorejā vai izmantošanai Ziemeļkorejā tieši vai netieši sniegt tehnisku palīdzību un brokeru pakalpojumus saistībā ar ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai I, Ia un Ib pielikumā minētajām precēm un tehnoloģijām, kā arī nodrošināt, izgatavot, veikt profilaksi un lietot ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai I, Ia un Ib pielikumā minētās preces;”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Ziemeļkorejā vai izmantošanai Ziemeļkorejā tieši vai netieši sniegt tehnisku palīdzību un brokeru pakalpojumus saistībā ar ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai I, Ia un Ib pielikumā minētajām precēm un tehnoloģijām, kā arī nodrošināt, izgatavot, veikt profilaksi un lietot ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai I, Ia un Ib pielikumā minētās preces;”;

| 3) | regulas 3.a pantu aizstāj ar šādu:
  “3.a pants
  1.   Lai novērstu tādu preču un tehnoloģiju nodošanu, kuras iekļautas ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai kuru piegādi, pārdošanu, nodošanu, eksportu vai importu aizliedz šī regula, un papildus pienākumam pirms ievešanas vai izvešanas sniegt attiecīgās dalībvalsts kompetentajiem muitas dienestiem informāciju, kā paredzēts attiecīgajos Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (6) un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) noteikumos par ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijām, kā arī par muitas deklarācijām, persona, kas sniedz šā panta 2. punktā minēto informāciju, deklarē to, vai uz precēm attiecas ES Kopējais militārā ekipējuma saraksts vai šī regula, un, ja to eksportam ir vajadzīga atļauja, konkrēti norāda datus par piešķirto eksporta licenci.
  2.   Šajā pantā minētos vajadzīgos papildu datus attiecīgi sniedz vai nu rakstiski, vai arī izmantojot muitas deklarāciju.
  3.   Ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģī var būt izstrādājumi, kas aizliegti saskaņā ar šo regulu, ir aizliegts pieņemt vai sniegt piekļuvi ostām Savienības teritorijā:






  a) | jebkuram kuģim, kurš ir noraidījis pārbaudi pēc tam, kad šādu pārbaudi ir atļāvusi kuģa karoga valsts; vai |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 3.a pantu aizstāj ar šādu:

“3.a pants

1.   Lai novērstu tādu preču un tehnoloģiju nodošanu, kuras iekļautas ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai kuru piegādi, pārdošanu, nodošanu, eksportu vai importu aizliedz šī regula, un papildus pienākumam pirms ievešanas vai izvešanas sniegt attiecīgās dalībvalsts kompetentajiem muitas dienestiem informāciju, kā paredzēts attiecīgajos Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (6) un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (7) noteikumos par ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijām, kā arī par muitas deklarācijām, persona, kas sniedz šā panta 2. punktā minēto informāciju, deklarē to, vai uz precēm attiecas ES Kopējais militārā ekipējuma saraksts vai šī regula, un, ja to eksportam ir vajadzīga atļauja, konkrēti norāda datus par piešķirto eksporta licenci.

2.   Šajā pantā minētos vajadzīgos papildu datus attiecīgi sniedz vai nu rakstiski, vai arī izmantojot muitas deklarāciju.

3.   Ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka kuģī var būt izstrādājumi, kas aizliegti saskaņā ar šo regulu, ir aizliegts pieņemt vai sniegt piekļuvi ostām Savienības teritorijā:

a)

jebkuram kuģim, kurš ir noraidījis pārbaudi pēc tam, kad šādu pārbaudi ir atļāvusi kuģa karoga valsts; vai

| b) | jebkuram kuģim, kurš kuģo ar Ziemeļkorejas karogu un ir noraidījis pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

jebkuram kuģim, kurš kuģo ar Ziemeļkorejas karogu un ir noraidījis pārbaudi.

4.   Aizliegumi, kas minēti 3. punktā, neliedz piekļuvi ostām ārkārtas gadījumā.

5.   Aizliegumi, kas minēti 3. punktā, neliedz piekļūt ostām, ja šāda piekļuve ir vajadzīga, lai veiktu pārbaudi.

6.   Aizliegumi, kas minēti 3. punktā, neliedz kuģiem, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu, piekļūt to karoga valsts ostām.

7.   Ir aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir 3. punkta apiešana.

| 4) | iekļauj šādus pantus:
  “3.b pants
  Ja vien pakalpojumu sniegšana nav vajadzīga humānos nolūkos, ir aizliegts Ziemeļkorejas kuģiem sniegt pakalpojumus degvielas iepildīšanai tvertnēs vai kuģu piegādes pakalpojumus, vai jebkādus citus pakalpojumus, ja šo pakalpojumu sniedzēju rīcībā ir informācija, kas cita starpā saņemta no kompetentajiem muitas dienestiem, pamatojoties uz pirms ievešanas vai izvešanas sniegtajiem datiem, kuri minēti 3.a panta 1. punktā, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka kuģi pārvadā izstrādājumus, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar šo regulu.
  3.c pants
  1.   Izņemot gadījumus, kad tas ir aizliegts saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1718 (2006) 8. punktu, ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1874 (2009) 9., 10. un 23. punktu, ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2087 (2013) 9. punktu, ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2094 (2013) 7. un 20. punktu, kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var piešķirt atļauju veikt darījumu attiecībā uz šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajām precēm un tehnoloģijām vai sniegt 3. panta 1. punktā minēto palīdzību vai starpniecības pakalpojumus ar nosacījumu, ka preces un tehnoloģijas, palīdzība vai starpniecības pakalpojumi ir paredzēti pārtikas nodrošināšanas, lauksaimniecības, medicīnas vai citiem humāniem mērķiem.
  2.   Attiecīgā dalībvalsts četrās nedēļas informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu.”; |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādus pantus:

“3.b pants

Ja vien pakalpojumu sniegšana nav vajadzīga humānos nolūkos, ir aizliegts Ziemeļkorejas kuģiem sniegt pakalpojumus degvielas iepildīšanai tvertnēs vai kuģu piegādes pakalpojumus, vai jebkādus citus pakalpojumus, ja šo pakalpojumu sniedzēju rīcībā ir informācija, kas cita starpā saņemta no kompetentajiem muitas dienestiem, pamatojoties uz pirms ievešanas vai izvešanas sniegtajiem datiem, kuri minēti 3.a panta 1. punktā, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka kuģi pārvadā izstrādājumus, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar šo regulu.

3.c pants

1.   Izņemot gadījumus, kad tas ir aizliegts saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1718 (2006) 8. punktu, ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1874 (2009) 9., 10. un 23. punktu, ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2087 (2013) 9. punktu, ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2094 (2013) 7. un 20. punktu, kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var piešķirt atļauju veikt darījumu attiecībā uz šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajām precēm un tehnoloģijām vai sniegt 3. panta 1. punktā minēto palīdzību vai starpniecības pakalpojumus ar nosacījumu, ka preces un tehnoloģijas, palīdzība vai starpniecības pakalpojumi ir paredzēti pārtikas nodrošināšanas, lauksaimniecības, medicīnas vai citiem humāniem mērķiem.

2.   Attiecīgā dalībvalsts četrās nedēļas informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu.”;

| 5) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ja konkrētā gadījumā atzīst, ka ir vajadzīga atkāpe no 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta vai 3. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkta, attiecīgais pārdevējs, piegādātājs, nodošanā iesaistītā puse, eksportētājs vai pakalpojumu sniedzējs var iesniegt pienācīgi motivētu lūgumu dalībvalsts kompetentajai iestādei, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs. Ja dalībvalsts, kurai iesniedz pieteikumu, atzīst, ka tāda atkāpe ir attaisnojama, tā iesniedz īpašu lūgumu apstiprināt atļauju ANO Drošības padomē.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja konkrētā gadījumā atzīst, ka ir vajadzīga atkāpe no 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta vai 3. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkta, attiecīgais pārdevējs, piegādātājs, nodošanā iesaistītā puse, eksportētājs vai pakalpojumu sniedzējs var iesniegt pienācīgi motivētu lūgumu dalībvalsts kompetentajai iestādei, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs. Ja dalībvalsts, kurai iesniedz pieteikumu, atzīst, ka tāda atkāpe ir attaisnojama, tā iesniedz īpašu lūgumu apstiprināt atļauju ANO Drošības padomē.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “4.   Dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar tādiem nosacījumiem, ko tās uzskata par atbilstošiem, var atļaut darījumus ar III pielikuma 17. punktā minētajām precēm ar noteikumu, ka preces ir nepieciešamas humāniem mērķiem vai to diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību vai starptautisko organizāciju oficiālām vajadzībām, kurām ir imunitāte saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“4.   Dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar tādiem nosacījumiem, ko tās uzskata par atbilstošiem, var atļaut darījumus ar III pielikuma 17. punktā minētajām precēm ar noteikumu, ka preces ir nepieciešamas humāniem mērķiem vai to diplomātisko vai konsulāro pārstāvniecību vai starptautisko organizāciju oficiālām vajadzībām, kurām ir imunitāte saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.”;

| 6) | regulas 5.a panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | atvērt jaunu bankas kontu kredītiestādē vai finanšu iestādē, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, vai jebkurā kredītiestādē vai finanšu iestādē, kas minēta 11.a panta 2. punktā; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

regulas 5.a panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

atvērt jaunu bankas kontu kredītiestādē vai finanšu iestādē, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, vai jebkurā kredītiestādē vai finanšu iestādē, kas minēta 11.a panta 2. punktā;

| b) | izveidot jaunas korespondētājbankas attiecības ar kredītiestādi vai finanšu iestādi, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, vai ar jebkuru kredītiestādi vai finanšu iestādi, kas minēta 11.a panta 2. punktā;”; |
| --- | --- |

b)

izveidot jaunas korespondētājbankas attiecības ar kredītiestādi vai finanšu iestādi, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, vai ar jebkuru kredītiestādi vai finanšu iestādi, kas minēta 11.a panta 2. punktā;”;

| b) | pievieno šādus apakšpunktus:






  “c) | atvērt jaunu pārstāvju biroju Ziemeļkorejā vai izveidot jaunu filiāli vai meitasuzņēmumu Ziemeļkorejā; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus apakšpunktus:

“c)

atvērt jaunu pārstāvju biroju Ziemeļkorejā vai izveidot jaunu filiāli vai meitasuzņēmumu Ziemeļkorejā;

| d) | izveidot jaunu kopuzņēmumu ar kredītiestādi vai finanšu iestādi, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, vai ar jebkuru kredītiestādi vai finanšu iestādi, kas minēta 11.a panta 2. punktā; |
| --- | --- |

d)

izveidot jaunu kopuzņēmumu ar kredītiestādi vai finanšu iestādi, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, vai ar jebkuru kredītiestādi vai finanšu iestādi, kas minēta 11.a panta 2. punktā;

| e) | uzturēt korespondētājbankas attiecības ar kredītiestādi vai finanšu iestādi, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, un jebkuru kredītiestādi vai finanšu iestādi, kas minēta 11.a panta 2. punktā, ja ir informācija, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka tas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas saistībā ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm vai citas darbības, kuras aizliedz šī regula vai Lēmums 2013/183/KĀDP.”; |
| --- | --- |

e)

uzturēt korespondētājbankas attiecības ar kredītiestādi vai finanšu iestādi, kuras domicils ir Ziemeļkorejā, un jebkuru kredītiestādi vai finanšu iestādi, kas minēta 11.a panta 2. punktā, ja ir informācija, kas dod pietiekamu pamatu uzskatīt, ka tas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas saistībā ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm vai citas darbības, kuras aizliedz šī regula vai Lēmums 2013/183/KĀDP.”;

| 7) | regulas 6. panta 1.–4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir IV pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. Regulas IV pielikumā iekļauj personas, vienības un struktūras, kuras norādījusi Sankciju komiteja vai ANO Drošības padome saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1718 (2006) 8. punkta d) apakšpunktu un ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2094 (2013) 8. punktu.
  2.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir V pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. Regulas V pielikumā iekļauj personas, vienības un struktūras, kuras nav uzskaitītas IV pielikumā un kuras Padome saskaņā ar Lēmuma 2013/183/KĀDP 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir norādījusi kā:






  a) | atbildīgas par Ziemeļkorejas programmām, kas ir saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, tostarp atbalstot vai sekmējot tās, vai personas, vienības vai struktūras, kas rīkojas to vārdā vai vadībā, vai personas, vienības vai struktūras, kas ir to īpašumā vai kontrolē, tostarp ar nelikumīgiem līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 6. panta 1.–4. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir IV pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. Regulas IV pielikumā iekļauj personas, vienības un struktūras, kuras norādījusi Sankciju komiteja vai ANO Drošības padome saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1718 (2006) 8. punkta d) apakšpunktu un ANO Drošības padomes Rezolūcijas 2094 (2013) 8. punktu.

2.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir V pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. Regulas V pielikumā iekļauj personas, vienības un struktūras, kuras nav uzskaitītas IV pielikumā un kuras Padome saskaņā ar Lēmuma 2013/183/KĀDP 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir norādījusi kā:

a)

atbildīgas par Ziemeļkorejas programmām, kas ir saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, tostarp atbalstot vai sekmējot tās, vai personas, vienības vai struktūras, kas rīkojas to vārdā vai vadībā, vai personas, vienības vai struktūras, kas ir to īpašumā vai kontrolē, tostarp ar nelikumīgiem līdzekļiem;

| b) | tādas, kas attiecībā uz Savienības teritoriju, caur to vai no tās, vai iesaistot dalībvalstu valstspiederīgos vai saskaņā ar to tiesību aktiem izveidotas vienības, vai Savienības teritorijā esošas personas vai finanšu iestādes, sniedz finanšu pakalpojumus vai nodod finanšu vai citus aktīvus vai līdzekļus, kas varētu sekmēt ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas, vai personas, vienības vai struktūras, kas rīkojas to vārdā vai vadībā, vai personas, vienības vai struktūras, kas ir to īpašumā vai kontrolē; vai |
| --- | --- |

b)

tādas, kas attiecībā uz Savienības teritoriju, caur to vai no tās, vai iesaistot dalībvalstu valstspiederīgos vai saskaņā ar to tiesību aktiem izveidotas vienības, vai Savienības teritorijā esošas personas vai finanšu iestādes, sniedz finanšu pakalpojumus vai nodod finanšu vai citus aktīvus vai līdzekļus, kas varētu sekmēt ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas, vai personas, vienības vai struktūras, kas rīkojas to vārdā vai vadībā, vai personas, vienības vai struktūras, kas ir to īpašumā vai kontrolē; vai

| c) | iesaistītas, tostarp sniedzot finanšu pakalpojumus, ieroču un ar tiem saistīto visu veidu materiālu vai tādu izstrādājumu, materiālu, ekipējuma, preču un tehnoloģiju piegādē Ziemeļkorejai vai no tās, kas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas, kas ir saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm.
  Regulas V pielikumu regulāri un ne retāk kā reizi 12 mēnešos pārskata. |
| --- | --- |

c)

iesaistītas, tostarp sniedzot finanšu pakalpojumus, ieroču un ar tiem saistīto visu veidu materiālu vai tādu izstrādājumu, materiālu, ekipējuma, preču un tehnoloģiju piegādē Ziemeļkorejai vai no tās, kas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas, kas ir saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm.

Regulas V pielikumu regulāri un ne retāk kā reizi 12 mēnešos pārskata.

2.a   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir Va pielikumā uzskaitīto personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. Va pielikumā ir iekļautas personas, vienības vai struktūras, kas nav aptvertas IV vai V pielikumā un kas darbojas IV vai V pielikumā uzskaitītas personas, vienības vai struktūras vārdā vai vadībā, vai personas, kuras palīdz izvairīties no sankcijām vai pārkāpj šīs regulas vai Lēmuma 2013/183/KĀDP noteikumus.

Regulas Va pielikumu regulāri un ne retāk kā reizi 12 mēnešos pārskata.

3.   Regulas IV, V un Va pielikumā iekļauj informāciju par uzskaitītajām fiziskajām personām, ja tāda ir pieejama, lai attiecīgās personas varētu pietiekami precīzi identificēt.

Šāda informācija var būt:

| a) | uzvārds un vārdi, tostarp pseidonīmi un tituli, ja tādi ir; |
| --- | --- |

a)

uzvārds un vārdi, tostarp pseidonīmi un tituli, ja tādi ir;

| b) | dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

b)

dzimšanas datums un vieta;

| c) | valstspiederība; |
| --- | --- |

c)

valstspiederība;

| d) | pases vai personas apliecības numurs; |
| --- | --- |

d)

pases vai personas apliecības numurs;

| e) | fiskālais un sociālās apdrošināšanas numurs; |
| --- | --- |

e)

fiskālais un sociālās apdrošināšanas numurs;

| f) | dzimums; |
| --- | --- |

f)

dzimums;

| g) | adrese vai cita informācija par atrašanās vietu; |
| --- | --- |

g)

adrese vai cita informācija par atrašanās vietu;

| h) | amats vai profesija; |
| --- | --- |

h)

amats vai profesija;

| i) | paziņošanas datums. |
| --- | --- |

i)

paziņošanas datums.

Regulas IV, V un Va pielikumā ietver arī pamatojumu, kāpēc persona iekļauta sarakstā, piemēram, nodarbošanos.

Šajā punktā norādītos identifikācijas datus regulas IV, V un Va pielikumā var ietvert arī attiecībā uz sarakstā ietverto personu ģimenes locekļiem ar noteikumu, ka šie dati ir nepieciešami konkrētajā gadījumā vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu attiecīgās uzskaitītās fiziskās personas identitāti.

4.   Nekādus līdzekļus vai saimnieciskos resursus nedara tieši vai netieši pieejamus IV, V un Va pielikuma sarakstā ietvertajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām vai to interesēs.”;

| 8) | regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:
  “7. pants
  1.   Atkāpjoties no 6. panta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, var atļaut atbrīvot konkrētus iesaldētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai padarīt pieejamus konkrētus iesaldētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, pēc tam, kad ir konstatēts, ka līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:






  a) | vajadzīgi, lai apmierinātu IV, V vai Va pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un ārstniecisko palīdzību, nodokļu, apdrošināšanas prēmijas un komunālo pakalpojumu maksājumus; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

1.   Atkāpjoties no 6. panta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, var atļaut atbrīvot konkrētus iesaldētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai padarīt pieejamus konkrētus iesaldētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstīgiem, pēc tam, kad ir konstatēts, ka līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:

a)

vajadzīgi, lai apmierinātu IV, V vai Va pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru un šādu fizisko personu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un ārstniecisko palīdzību, nodokļu, apdrošināšanas prēmijas un komunālo pakalpojumu maksājumus;

| b) | paredzēti vienīgi samērīgai samaksai par kvalificētu darbu un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskiem pakalpojumiem; vai |
| --- | --- |

b)

paredzēti vienīgi samērīgai samaksai par kvalificētu darbu un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskiem pakalpojumiem; vai

| c) | paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu parastu turēšanu vai glabāšanu; un |
| --- | --- |

c)

paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu parastu turēšanu vai glabāšanu; un

| d) | ja atļauja attiecas uz IV pielikumā uzskaitītu personu, vienību un struktūru, dalībvalsts ir paziņojusi Sankciju komitejai par minēto konstatējumu un savu nodomu piešķirt atļauju un Sankciju komiteja piecu darbdienu laikā pēc paziņojuma iesniegšanas nav iebildusi pret minēto rīcību. |
| --- | --- |

d)

ja atļauja attiecas uz IV pielikumā uzskaitītu personu, vienību un struktūru, dalībvalsts ir paziņojusi Sankciju komitejai par minēto konstatējumu un savu nodomu piešķirt atļauju un Sankciju komiteja piecu darbdienu laikā pēc paziņojuma iesniegšanas nav iebildusi pret minēto rīcību.

2.   Atkāpjoties no 6. panta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, var atļaut atbrīvot konkrētus iesaldētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai padarīt pieejamus konkrētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus, ja tās ir konstatējušas, ka līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir vajadzīgi ārkārtas izdevumiem, ar noteikumu, ka:

| a) | gadījumā, ja atļauja attiecas uz IV pielikuma sarakstā iekļautu personu, vienību vai struktūru, attiecīgā dalībvalsts par minēto konstatējumu ir paziņojusi Sankciju komitejai un šī komiteja minēto konstatējumu ir apstiprinājusi; un |
| --- | --- |

a)

gadījumā, ja atļauja attiecas uz IV pielikuma sarakstā iekļautu personu, vienību vai struktūru, attiecīgā dalībvalsts par minēto konstatējumu ir paziņojusi Sankciju komitejai un šī komiteja minēto konstatējumu ir apstiprinājusi; un

| b) | gadījumā, ja atļauja attiecas uz V vai Va pielikuma sarakstā iekļautu personu, vienību vai struktūru, attiecīgā dalībvalsts vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un Komisijai pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja. |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja atļauja attiecas uz V vai Va pielikuma sarakstā iekļautu personu, vienību vai struktūru, attiecīgā dalībvalsts vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi pārējām dalībvalstīm un Komisijai pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja.

3.   Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar 1. un 2. punktu.”;

| 9) | regulas 8. panta c) punktu aizstāj ar šādu:






  “c) | ķīlas tiesības vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas uzskaitītas IV, V vai Va pielikumā;”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 8. panta c) punktu aizstāj ar šādu:

“c)

ķīlas tiesības vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas uzskaitītas IV, V vai Va pielikumā;”;

| 10) | regulas 11.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Regulas 16. panta darbības jomā esošās finanšu iestādes un kredītiestādes, veicot kopīgu darbību ar 2. punktā minētajām finanšu iestādēm un kredītiestādēm un lai novērstu to, ka šīs darbības sekmē Ziemeļkorejas programmas, kas saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, vai lai novērstu citas darbības, kas ir aizliegtas ar šo regulu vai Lēmumu 2013/183/KĀDP:






  a) | nepārtraukti uzrauga kontu darbību, jo īpaši izmantojot klienta uzticamības pārbaudes programmas un ņemot vērā pienākumus saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 11.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Regulas 16. panta darbības jomā esošās finanšu iestādes un kredītiestādes, veicot kopīgu darbību ar 2. punktā minētajām finanšu iestādēm un kredītiestādēm un lai novērstu to, ka šīs darbības sekmē Ziemeļkorejas programmas, kas saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, vai lai novērstu citas darbības, kas ir aizliegtas ar šo regulu vai Lēmumu 2013/183/KĀDP:

a)

nepārtraukti uzrauga kontu darbību, jo īpaši izmantojot klienta uzticamības pārbaudes programmas un ņemot vērā pienākumus saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu;

| b) | pieprasa, lai maksājuma norādījumos tiek aizpildītas visas informācijas ailes, kas attiecas uz attiecīgā darījuma maksātāju un saņēmēju, un atsakās veikt darījumu, ja šāda informācija nav sniegta; |
| --- | --- |

b)

pieprasa, lai maksājuma norādījumos tiek aizpildītas visas informācijas ailes, kas attiecas uz attiecīgā darījuma maksātāju un saņēmēju, un atsakās veikt darījumu, ja šāda informācija nav sniegta;

| c) | piecus gadus glabā visu darījumu dokumentāciju un pēc pieprasījuma dara to pieejamu attiecīgo valstu iestādēm; |
| --- | --- |

c)

piecus gadus glabā visu darījumu dokumentāciju un pēc pieprasījuma dara to pieejamu attiecīgo valstu iestādēm;

| d) | ja ir aizdomas vai pamatots iemesls aizdomām, ka līdzekļi ir saistīti ar ieroču izplatīšanas finansēšanu, nekavējoties ziņo par savām aizdomām finanšu ziņu vākšanas vienībai (FIU) vai citai kompetentai iestādei, ko izraudzījusies attiecīgā dalībvalsts, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, neskarot 3. panta 1. punktu vai 6. pantu. FIU vai cita kompetentā iestāde darbojas kā valsts mēroga centrs, kas saņem un analizē ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem saistībā ar iespējamu ieroču izplatīšanas finansēšanu. FIU vai citai minētai kompetentai iestādei laikus nodrošina tiešu vai netiešu piekļuvi finanšu, administratīviem un tiesību aizsardzības iestāžu datiem, ko tā pieprasa, lai pienācīgu veiktu šo uzdevumu, tostarp aizdomīgo darījumu ziņojumu analīzi.”; |
| --- | --- |

d)

ja ir aizdomas vai pamatots iemesls aizdomām, ka līdzekļi ir saistīti ar ieroču izplatīšanas finansēšanu, nekavējoties ziņo par savām aizdomām finanšu ziņu vākšanas vienībai (FIU) vai citai kompetentai iestādei, ko izraudzījusies attiecīgā dalībvalsts, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, neskarot 3. panta 1. punktu vai 6. pantu. FIU vai cita kompetentā iestāde darbojas kā valsts mēroga centrs, kas saņem un analizē ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem saistībā ar iespējamu ieroču izplatīšanas finansēšanu. FIU vai citai minētai kompetentai iestādei laikus nodrošina tiešu vai netiešu piekļuvi finanšu, administratīviem un tiesību aizsardzības iestāžu datiem, ko tā pieprasa, lai pienācīgu veiktu šo uzdevumu, tostarp aizdomīgo darījumu ziņojumu analīzi.”;

| 11) | iekļauj šādu pantu:
  “11.b pants
  1.   Ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka gaisa kuģī var būt izstrādājumi, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar 2., 4. vai 4.a pantu, minētajam gaisa kuģim ir aizliegts:






  a) | pārlidot Savienības teritorijai; vai |
| --- | --- | --- |

11)

iekļauj šādu pantu:

“11.b pants

1.   Ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka gaisa kuģī var būt izstrādājumi, kuru piegāde, pārdošana, nodošana vai eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar 2., 4. vai 4.a pantu, minētajam gaisa kuģim ir aizliegts:

a)

pārlidot Savienības teritorijai; vai

| b) | pacelties no Savienības teritorijas vai nolaisties tajā. |
| --- | --- |

b)

pacelties no Savienības teritorijas vai nolaisties tajā.

2.   Šā panta 1. punkts neliedz gaisa kuģim veikt avārijas nosēšanos.

3.   Šā panta 1. punkts neliedz dalībvalstī reģistrētam gaisa kuģim nolaisties aizliegto izstrādājumu pārbaudes nolūkā.

4.   Ir aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir 1. punkta apiešana.”;

| 12) | iekļauj šādu pantu:
  “11.c pants
  1.   Līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana vai atteikšanās līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt pieejamus, ja tā veikta labticīgi, pamatojot ar to, ka šāda rīcība ir saskaņā ar šo regulu, nerada nekādu atbildību fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas to īsteno, vai to vadītājiem vai darbiniekiem, ja vien nav pierādīts, ka līdzekļi un saimnieciskie resursi iesaldēti vai aizturēti nolaidības dēļ.
  2.   Pasākumi, kas paredzēti šajā regulā, nerada nekādu atbildību attiecīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām, ja tās nezināja un tām nebija pamatotu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā šiem aizliegumiem.”; |
| --- | --- |

12)

iekļauj šādu pantu:

“11.c pants

1.   Līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana vai atteikšanās līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt pieejamus, ja tā veikta labticīgi, pamatojot ar to, ka šāda rīcība ir saskaņā ar šo regulu, nerada nekādu atbildību fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas to īsteno, vai to vadītājiem vai darbiniekiem, ja vien nav pierādīts, ka līdzekļi un saimnieciskie resursi iesaldēti vai aizturēti nolaidības dēļ.

2.   Pasākumi, kas paredzēti šajā regulā, nerada nekādu atbildību attiecīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai struktūrām, ja tās nezināja un tām nebija pamatotu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā šiem aizliegumiem.”;

| 13) | Regulas (EK) Nr. 329/2007 Ia pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumā norādīto tekstu.
  Šīs regulas II pielikumu iekļauj kā Va pielikumu Regulā (EK) Nr. 329/2007. |
| --- | --- |

13)

Regulas (EK) Nr. 329/2007 Ia pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumā norādīto tekstu.

Šīs regulas II pielikumu iekļauj kā Va pielikumu Regulā (EK) Nr. 329/2007.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 88, 29.3.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 322, 22.11.2006., 32. lpp.

2

(3)  OV L 341, 23.12.2010., 32. lpp.

3

(4)  OV L 111, 23.4.2013., 52. lpp.

4

(5)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

5

(6)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.”;

7

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 329/2007 Ia pielikumu groza šādi:

| — | pēc pozīcijas I.A1.024 pievieno šādas pozīcijas:








  “I.A1.025 | Tantāla sakausējumi, kas nav minēti pozīcijās 1C002 un 1C202. | 1C002 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1C202 |
| I.A1.026 | Cirkonijs un cirkonija sakausējumi, kas nav minēti pozīcijās 1C011, 1C111 un 1C234. | 1C011 |
| | | 1C111 |
| | | 1C234 |
| I.A1.027 | Sprāgstvielas, kas nav minētas pozīcijā 1C239 militāro preču sarakstā, vai vielas vai maisījumi, kuros šādu sprāgstvielu ir vairāk nekā 2 % no svara, kuru kristāliskais blīvums ir lielāks par 1,5 g/cm3 un kuru detonācijas ātrums ir lielāks par 5 000 m/s. | 1C239”, |

—

pēc pozīcijas I.A1.024 pievieno šādas pozīcijas:

“I.A1.025

Tantāla sakausējumi, kas nav minēti pozīcijās 1C002 un 1C202.

1C002

1C202

I.A1.026

Cirkonijs un cirkonija sakausējumi, kas nav minēti pozīcijās 1C011, 1C111 un 1C234.

1C011

1C111

1C234

I.A1.027

Sprāgstvielas, kas nav minētas pozīcijā 1C239 militāro preču sarakstā, vai vielas vai maisījumi, kuros šādu sprāgstvielu ir vairāk nekā 2 % no svara, kuru kristāliskais blīvums ir lielāks par 1,5 g/cm3 un kuru detonācijas ātrums ir lielāks par 5 000 m/s.

1C239”,

| — | pozīciju I.A2.002 aizstāj ar šādu:








  “I.A2.002 | Darbgaldi, kuri nav minēti pozīcijā 2B001 vai 2B201, un jebkādas to kombinācijas, un kuri paredzēti metālu, keramikas vai “kompozītu” materiālu noņemšanai (vai griešanai), un kurus saskaņā ar ražotāja dotajām tehniskajām specifikācijām var aprīkot ar elektroniskām “ciparu vadības” ierīcēm, un kuru pozicionēšanas precizitāte ir 30 μm vai mazāk (labāk) pa jebkuru lineāro asi saskaņā ar ISO 230/2 (1988) (1) vai līdzvērtīgu valsts standartu. | 2B001 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2B201”, |

—

pozīciju I.A2.002 aizstāj ar šādu:

“I.A2.002

Darbgaldi, kuri nav minēti pozīcijā 2B001 vai 2B201, un jebkādas to kombinācijas, un kuri paredzēti metālu, keramikas vai “kompozītu” materiālu noņemšanai (vai griešanai), un kurus saskaņā ar ražotāja dotajām tehniskajām specifikācijām var aprīkot ar elektroniskām “ciparu vadības” ierīcēm, un kuru pozicionēšanas precizitāte ir 30 μm vai mazāk (labāk) pa jebkuru lineāro asi saskaņā ar ISO 230/2 (1988) (1) vai līdzvērtīgu valsts standartu.

2B001

2B201”,

| — | pēc pozīcijas I.A6.012 pievieno šādu pozīciju:








  “I.A6.013 | Lāzeri, kas nav minēti pozīcijā 6A005 vai 6A205. | 6A005 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 6A205” |

—

pēc pozīcijas I.A6.012 pievieno šādu pozīciju:

“I.A6.013

Lāzeri, kas nav minēti pozīcijā 6A005 vai 6A205.

6A005

6A205”

---

II PIELIKUMS

“Va PIELIKUMS

6. PANTA 2.a PUNKTĀ MINĒTO PERSONU, VIENĪBU UN STRUKTŪRU SARAKSTS”

---

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/28

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 697/2013

(2013. gada 22. jūlijs),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/255/KĀDP (2013. gada 31. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (1),

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopējus priekšlikumus,

tā kā:

| (1) | Padome 2012. gada 18. janvārī pieņēma Regulu (ES) Nr. 36/2012 (2), lai īstenotu Padomes Lēmumu 2011/782/KĀDP (2011. gada 1. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (3). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2012. gada 18. janvārī pieņēma Regulu (ES) Nr. 36/2012 (2), lai īstenotu Padomes Lēmumu 2011/782/KĀDP (2011. gada 1. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (3).

| (2) | Padome 2012. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu 2012/739/KĀDP (4), ar ko atcēla Lēmumu 2011/782/KĀDP un aizstāja to. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2012. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu 2012/739/KĀDP (4), ar ko atcēla Lēmumu 2011/782/KĀDP un aizstāja to.

| (3) | Lēmuma 2012/739/KĀDP darbības termiņš beidzās 2013. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2012/739/KĀDP darbības termiņš beidzās 2013. gada 1. jūnijā.

| (4) | Padome 2013. gada 31. maijā pieņēma Lēmumu 2013/255/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2013. gada 31. maijā pieņēma Lēmumu 2013/255/KĀDP.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 36/2012 IX pielikumā uzskaitītas preces, kam vajadzīga iepriekšēja atļauja pirms pārdošanas, piegādes, nodošanas vai eksporta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 36/2012 2.b pantu. Minētais saraksts būtu japapildina, iekļaujot citas preces. Būtu jāparedz izņēmums attiecībā uz ražojumiem, kas identificēti kā patērētāju preces. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 36/2012 IX pielikumā uzskaitītas preces, kam vajadzīga iepriekšēja atļauja pirms pārdošanas, piegādes, nodošanas vai eksporta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 36/2012 2.b pantu. Minētais saraksts būtu japapildina, iekļaujot citas preces. Būtu jāparedz izņēmums attiecībā uz ražojumiem, kas identificēti kā patērētāju preces.

| (6) | Uz minētajiem pasākumiem attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, un, lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs šādus pasākumus piemēro vienādi, ir nepieciešamas Savienības līmeņa darbības. |
| --- | --- |

(6)

Uz minētajiem pasākumiem attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, un, lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs šādus pasākumus piemēro vienādi, ir nepieciešamas Savienības līmeņa darbības.

| (7) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 36/2012, |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 36/2012,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 36/2012 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:
  "2. pants
  1.   Dalībvalsts var aizliegt vai noteikt atļaujas prasību tāda aprīkojuma eksportam, pārdošanai, piegādei vai nodošanai, kas nav uzskaitīti IA vai IX pielikumā un ko iespējams izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai šā aprīkojuma izcelsme ir Savienībā vai ārpus tās, jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā.
  2.   Dalībvalsts var aizliegt vai noteikt atļaujas prasību tehniskās palīdzības, finansējuma, un finanšu palīdzības sniegšanai saistībā ar 1. punktā minēto aprīkojumu jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā."; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

"2. pants

1.   Dalībvalsts var aizliegt vai noteikt atļaujas prasību tāda aprīkojuma eksportam, pārdošanai, piegādei vai nodošanai, kas nav uzskaitīti IA vai IX pielikumā un ko iespējams izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai šā aprīkojuma izcelsme ir Savienībā vai ārpus tās, jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā.

2.   Dalībvalsts var aizliegt vai noteikt atļaujas prasību tehniskās palīdzības, finansējuma, un finanšu palīdzības sniegšanai saistībā ar 1. punktā minēto aprīkojumu jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā.";

| 2) | regulas 2.a pantu aizstāj ar šādu:
  "2.a pants
  1.   Aizliegts:






  a) | tieši vai netieši jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt IA pielikumā norādīto aprīkojumu, preces vai tehnoloģijas, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, vai tādu izstrādājumu ražošanai un tehniskajai apkopei, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai šā aprīkojuma, preču un tehnoloģiju izcelsme ir Savienībā vai ārpus tās; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2.a pantu aizstāj ar šādu:

"2.a pants

1.   Aizliegts:

a)

tieši vai netieši jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt IA pielikumā norādīto aprīkojumu, preces vai tehnoloģijas, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, vai tādu izstrādājumu ražošanai un tehniskajai apkopei, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai šā aprīkojuma, preču un tehnoloģiju izcelsme ir Savienībā vai ārpus tās;

| b) | apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir a) apakšpunktā minēto aizliegumu apiešana. |
| --- | --- |

b)

apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir a) apakšpunktā minēto aizliegumu apiešana.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes var piešķirt atļauju saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, veikt darījumu attiecībā uz aprīkojumu, precēm vai tehnoloģijām, kas norādītas IA pielikumā, ar noteikumu, ka aprīkojums, preces vai tehnoloģijas ir paredzētas pārtikas nodrošināšanas, lauksaimniecības, medicīnas vai citiem humāniem mērķiem, vai Apvienoto Nāciju Organizācijas, Savienības vai tās dalībvalstu personāla labā.";

| 3) | regulas 2.c panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  "2.   Saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai kompetentās iestādes lēmumu, tāda aprīkojuma, preču vai tehnoloģiju konfiscēšanu un likvidāciju, kura piegāde, pārdošana, nodošana vai eksports ir aizliegts ar šīs regulas 2.a pantu, var veikt uz 1. punktā minētās personas vai vienības rēķina vai, ja šos izdevumus nevar piedzīt no minētās personas vai vienības, tos var, saskaņā ar valsts tiesību aktiem, piedzīt no jebkuras personas vai vienības, kura uzņemas atbildību par preču vai aprīkojuma pārvadāšanu nelikumīgas piegādes, pārdošanas nodošanas vai eksportēšanas mēģinājumā."; |
| --- | --- |

3)

regulas 2.c panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

"2.   Saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai kompetentās iestādes lēmumu, tāda aprīkojuma, preču vai tehnoloģiju konfiscēšanu un likvidāciju, kura piegāde, pārdošana, nodošana vai eksports ir aizliegts ar šīs regulas 2.a pantu, var veikt uz 1. punktā minētās personas vai vienības rēķina vai, ja šos izdevumus nevar piedzīt no minētās personas vai vienības, tos var, saskaņā ar valsts tiesību aktiem, piedzīt no jebkuras personas vai vienības, kura uzņemas atbildību par preču vai aprīkojuma pārvadāšanu nelikumīgas piegādes, pārdošanas nodošanas vai eksportēšanas mēģinājumā.";

| 4) | iekļauj šādu punktu:
  "2.d pants
  Dalībvalsts var aizliegt uz Sīriju eksportēt divējāda lietojuma preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 428/2009 4. panta 2. punktā, vai noteikt, ka tam ir vajadzīga atļauja."; |
| --- | --- |

4)

iekļauj šādu punktu:

"2.d pants

Dalībvalsts var aizliegt uz Sīriju eksportēt divējāda lietojuma preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 428/2009 4. panta 2. punktā, vai noteikt, ka tam ir vajadzīga atļauja.";

| 5) | regulas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  "1.   Aizliegts:






  a) | tieši vai netieši jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus saistībā ar aprīkojumu, precēm vai tehnoloģijām, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, vai tādu izstrādājumu ražošanai un tehniskajai apkopei, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, kā tas uzskaitīts IA pielikumā; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

"1.   Aizliegts:

a)

tieši vai netieši jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus saistībā ar aprīkojumu, precēm vai tehnoloģijām, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, vai tādu izstrādājumu ražošanai un tehniskajai apkopei, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, kā tas uzskaitīts IA pielikumā;

| b) | tieši vai netieši jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā piešķirt finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar IA pielikumā uzskaitītajām precēm un tehnoloģijām, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredīta apdrošināšanu, kā arī apdrošināšanas un pārapdrošināšanas pakalpojumus, jebkādai šādu preču vai tehnoloģiju pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam vai jebkādai attiecīgas tehniskas palīdzības sniegšanai; |
| --- | --- |

b)

tieši vai netieši jebkurai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā piešķirt finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar IA pielikumā uzskaitītajām precēm un tehnoloģijām, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredīta apdrošināšanu, kā arī apdrošināšanas un pārapdrošināšanas pakalpojumus, jebkādai šādu preču vai tehnoloģiju pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam vai jebkādai attiecīgas tehniskas palīdzības sniegšanai;

| c) | apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir a) un b) apakšpunktā minēto aizliegumu apiešana."; |
| --- | --- |

c)

apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai rezultāts ir a) un b) apakšpunktā minēto aizliegumu apiešana.";

| b) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu svītro;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  "3.   Atkāpjoties no 1. punkta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var piešķirt atļauju sniegt tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus, vai finansējumu vai finanšu palīdzību attiecībā uz IA pielikumā uzskaitīto aprīkojumu, precēm vai tehnoloģijām, ar noteikumu, ka aprīkojums, preces vai tehnoloģijas ir paredzētas pārtikas nodrošināšanas, lauksaimniecības, medicīnas vai citiem humāniem mērķiem, vai Apvienoto Nāciju Organizācijas, Savienības vai tās dalībvalstu personāla labā.
  Attiecīgā dalībvalsts četrās nedēļās informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par katru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar pirmo daļu."; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

"3.   Atkāpjoties no 1. punkta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var piešķirt atļauju sniegt tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus, vai finansējumu vai finanšu palīdzību attiecībā uz IA pielikumā uzskaitīto aprīkojumu, precēm vai tehnoloģijām, ar noteikumu, ka aprīkojums, preces vai tehnoloģijas ir paredzētas pārtikas nodrošināšanas, lauksaimniecības, medicīnas vai citiem humāniem mērķiem, vai Apvienoto Nāciju Organizācijas, Savienības vai tās dalībvalstu personāla labā.

Attiecīgā dalībvalsts četrās nedēļās informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par katru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar pirmo daļu.";

| 6) | iekļauj šādu pantu:
  "6.a pants
  1.   Atkāpjoties no 6. panta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut importēt, iepirkt vai transportēt jēlnaftu vai naftas produktus, vai atļaut sniegt attiecīgu finansējumu vai finanšu palīdzību, tostarp atvasinātos finanšu instrumentus, kā arī apdrošināšanas un pārapdrošināšanas pakalpojumus, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:






  i) | attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus, |
| --- | --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādu pantu:

"6.a pants

1.   Atkāpjoties no 6. panta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut importēt, iepirkt vai transportēt jēlnaftu vai naftas produktus, vai atļaut sniegt attiecīgu finansējumu vai finanšu palīdzību, tostarp atvasinātos finanšu instrumentus, kā arī apdrošināšanas un pārapdrošināšanas pakalpojumus, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:

i)

attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus,

| ii) | attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā, |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā,

| iii) | ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi; |
| --- | --- |

iii)

ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi;

| b) | attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:






  i) | kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:

i)

kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu;

| ii) | to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (5), vai 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (6), vai to labā; |
| --- | --- |

ii)

to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (5), vai 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (6), vai to labā;

un Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītā persona, vienība vai struktūra ir darījusi zināmu savu viedokli attiecīgajai dalībvalstij.

| c) | Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne. |
| --- | --- |

c)

Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne.

2.   Piemērojot 1. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumus, kompetentā iestāde pieprasa atbilstīgu informāciju par piešķirtās atļaujas izmantošanu, tostarp informāciju par darījuma partneriem.

3.   Attiecīgā dalībvalsts divās nedēļās informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu.;

| 7) | iekļauj šādu pantu:
  "9.a pants
  1.   Atkāpjoties no 8. un 9. panta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt svarīgākās iekārtas vai tehnoloģijas, kas norādītas VI pielikumā, vai atļaut sniegt attiecīgu tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus, vai finansējumu vai finanšu palīdzību, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:






  i) | attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus, |
| --- | --- | --- | --- |

7)

iekļauj šādu pantu:

"9.a pants

1.   Atkāpjoties no 8. un 9. panta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt svarīgākās iekārtas vai tehnoloģijas, kas norādītas VI pielikumā, vai atļaut sniegt attiecīgu tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus, vai finansējumu vai finanšu palīdzību, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:

i)

attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus,

| ii) | attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā, |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā,

| iii) | ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi; |
| --- | --- |

iii)

ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi;

| b) | attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:






  i) | kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:

i)

kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu;

| ii) | to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 vai 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002, vai to labā; |
| --- | --- |

ii)

to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 vai 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002, vai to labā;

un Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītā persona, vienība vai struktūra ir darījusi zināmu savu viedokli attiecīgajai dalībvalstij.

| c) | Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne. |
| --- | --- |

c)

Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne.

2.   Piemērojot 1. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumus, kompetentā iestāde pieprasa atbilstīgu informāciju par piešķirtās atļaujas izmantošanu, tostarp informāciju par galalietotāju, un piegādes galamērķi.

3.   Attiecīgā dalībvalsts divās nedēļās informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu.";

| 8) | iekļauj šādu pantu:
  "13.a pants
  1.   Atkāpjoties no 13. panta 1. punkta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut piešķirt jebkādu finanšu aizdevumu vai kredītu, vai atļaut iegūt vai palielināt līdzdalību vai izveidot kopuzņēmumu ar Sīrijas personu, vienību vai struktūru, kas minēta 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:






  i) | attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus, |
| --- | --- | --- | --- |

8)

iekļauj šādu pantu:

"13.a pants

1.   Atkāpjoties no 13. panta 1. punkta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut piešķirt jebkādu finanšu aizdevumu vai kredītu, vai atļaut iegūt vai palielināt līdzdalību vai izveidot kopuzņēmumu ar Sīrijas personu, vienību vai struktūru, kas minēta 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:

i)

attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus,

| ii) | attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā, |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā,

| iii) | ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi; |
| --- | --- |

iii)

ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi;

| b) | attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:






  i) | kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:

i)

kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu;

| ii) | to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 un 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002, vai to labā; |
| --- | --- |

ii)

to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 un 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002, vai to labā;

un Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītā persona, vienība vai struktūra ir darījusi zināmu savu viedokli attiecīgajai dalībvalstij.

| c) | Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne. |
| --- | --- |

c)

Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne.

2.   Piemērojot 1. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumus, kompetentā iestāde pieprasa atbilstīgu informāciju par piešķirtās atļaujas izmantošanu, tostarp informāciju par darījuma mērķi un partneriem.

3.   Attiecīgā dalībvalsts divās nedēļās informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu.";

| 9) | iekļauj šādu pantu:
  "25.a pants
  1.   Atkāpjoties no 25. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut atvērt jaunu bankas kontu vai jaunu pārstāvniecību vai izveidot jaunu filiāli vai meitasuzņēmumu, ar noteikumu, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:






  a) | kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:






  i) | attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus, |
| --- | --- | --- | --- |

9)

iekļauj šādu pantu:

"25.a pants

1.   Atkāpjoties no 25. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta, III pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs norādītās dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko tās uzskata par piemērotiem, var atļaut atvērt jaunu bankas kontu vai jaunu pārstāvniecību vai izveidot jaunu filiāli vai meitasuzņēmumu, ar noteikumu, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:

a)

kompetentā iestāde – pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi persona, vienība vai struktūra, kura lūdz atļauju, – ir konstatējusi, ka ir pamatoti secināt, ka:

i)

attiecīgās darbības ir paredzētas, lai palīdzētu Sīrijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši, lai risinātu humānas problēmas, sniegtu atbalstu pamata pakalpojumu nodrošināšanā, atjaunošanas darbu veikšanā vai saimnieciskās darbības atjaunošanā, vai panāktu citus civilus mērķus,

| ii) | attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā, |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās darbības nepadara līdzekļus vai saimnieciskos resursus tieši vai netieši pieejamus vai izmantojamus kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 14. pantā,

| iii) | ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi; |
| --- | --- |

iii)

ar attiecīgajām darbībām netiek pārkāpti nekādi šajā regulā paredzēti aizliegumi;

| b) | attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:






  i) | kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts iepriekš ir apspriedusies ar Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādīto personu, vienību vai struktūru inter alia attiecībā uz:

i)

kompetentās iestādes konstatējumiem saskaņā ar a) apakšpunkta i) un ii) punktu;

| ii) | to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 un 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002, vai to labā; |
| --- | --- |

ii)

to, vai ir pieejama informācija, kas norāda, ka attiecīgās darbības varētu līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt tieši vai netieši pieejamus vai varētu būt paredzētas kādai no personām, vienībām vai struktūrām, kas minētas 2. pantā Regulā (EK) Nr. 2580/2001 un 2. pantā Regulā (EK) Nr. 881/2002, vai to labā;

un Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītā persona, vienība vai struktūra ir darījusi zināmu savu viedokli attiecīgajai dalībvalstij.

| c) | Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne. |
| --- | --- |

c)

Ja 30 dienās pēc tam, kad veikts pieprasījums, nav saņemts viedoklis no Sīrijas Opozīcijas un revolucionāro spēku nacionālās koalīcijas norādītās personas, vienības vai struktūras, kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par to, vai izdot atļauju vai ne.

2.   Piemērojot 1. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumus, kompetentā iestāde pieprasa atbilstīgu informāciju par piešķirtās atļaujas izmantošanu, tostarp informāciju par attiecīgo darbību mērķi un partneriem.

3.   Attiecīgā dalībvalsts divās nedēļās informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu.";

| 10) | I pielikumu svītro; |
| --- | --- |

10)

I pielikumu svītro;

| 11) | IX pielikumu groza šādi:






  a) | zem virsraksta "Aprīkojuma, preču un tehnologiju saraksts, kas minēts 2.b pantā" iekļauj šādu daļu:
  "Šajā pielikumā izklāstītajā sarakstā neiekļauj ražojumus, ko identificē kā patēriņa preces, kuras mazumtirdzniecībai iesaiņotas personiskam lietojumam vai iesaiņotas individuālam lietojumam, izņemot izopropanolu."; |
| --- | --- | --- |

11)

IX pielikumu groza šādi:

a)

zem virsraksta "Aprīkojuma, preču un tehnologiju saraksts, kas minēts 2.b pantā" iekļauj šādu daļu:

"Šajā pielikumā izklāstītajā sarakstā neiekļauj ražojumus, ko identificē kā patēriņa preces, kuras mazumtirdzniecībai iesaiņotas personiskam lietojumam vai iesaiņotas individuālam lietojumam, izņemot izopropanolu.";

| b) | IX.A1. nodaļā "Materiāli, ķīmiskas vielas, “mikroorganismi” un“toksīni” " kā IX.A1.004 punktu pievieno ierakstus, kas izklāstīti šīs regulas I pielikumā; |
| --- | --- |

b)

IX.A1. nodaļā "Materiāli, ķīmiskas vielas, “mikroorganismi” un“toksīni” " kā IX.A1.004 punktu pievieno ierakstus, kas izklāstīti šīs regulas I pielikumā;

| c) | IX.A2. nodaļā "Materiālu apstrāde un pārstrāde" kā IX.A2.010 punktu pievieno ierakstu, kas izklāstīts šīs regulas II pielikumā. |
| --- | --- |

c)

IX.A2. nodaļā "Materiālu apstrāde un pārstrāde" kā IX.A2.010 punktu pievieno ierakstu, kas izklāstīts šīs regulas II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 147, 1.6.2013., 14. lpp.

1

(2)  OV L 16, 19.1.2012., 1. lpp.

2

(3)  OV L 319, 2.12.2011., 56. lpp.

3

(4)  OV L 330, 30.11.2012., 21. lpp.

4

(5)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.

5

(6)  OV L 139, 29.5.2002. 9. lpp."

6

---

I PIELIKUMS

Ieraksti, kas minēti 11. punkta b) apakšpunktā

Atsevišķi noteikta ķīmiska satura savienojumi atbilstīgi Kombinētās nomenklatūras 28. un 29. nodaļas 1. piezīmei (1), ar 90 % vai lielāku koncentrāciju, ja vien nav norādīts citādi,proti:

| Acetons, | (CAS RN 67-64-1) | (KN kods 2914 11 00) |
| --- | --- | --- |
| Acetilēns, | (CAS RN 74-86-2) | (KN kods 2901 29 00) |
| Amonjaks, | (CAS RN 7664-41-7) | (KN kods 2814 10 00) |
| Antimons, | (CAS RN 7440-36-0) | (pozīcija 8110) |
| Benzaldehīds, | (CAS RN 100-52-7) | (KN kods 2912 21 00) |
| Benzoīns, | (CAS RN 119-53-9) | (KN kods 2914 40 90) |
| 1-Butanols, | (CAS RN 71-36-3) | (KN kods 2905 13 00) |
| 2-Butanols, | (CAS RN 78-92-2) | (KN kods 2905 14 90) |
| Izobutanols, | (CAS RN 78-83-1) | (KN kods 2905 14 90) |
| Terc-butanols, | (CAS RN 75-65-0) | (KN kods 2905 14 10) |
| Kalcija karbīds, | (CAS RN 75-20-7) | (KN kods 2849 10 00) |
| Oglekļa monoksīds, | (CAS RN 630-08-0) | (KN kods 2811 29 90) |
| Hlors, | (CAS RN 7782-50-5) | (KN kods 2801 10 00) |
| Cikloheksanols, | (CAS RN 108-93-0) | (KN kods 2906 12 00) |
| Dicikloheksilamīns (DCA), | (CAS RN 101-83-7) | (KN kods 2921 30 99) |
| Etanols, | (CAS RN 64-17-5) | (KN kods 2207 10 00) |
| Etilēns, | (CAS RN 74-85-1) | (KN kods 2901 21 00) |
| Etilēnoksīds, | (CAS RN 75-21-8) | (KN kods 2910 10 00) |
| Fluorapatīts, | (CAS RN 1306-05-4) | (KN kods 2835 39 00) |
| Sālsskābe, | (CAS RN 7647-01-0) | (KN kods 2806 10 00) |
| Sērūdeņradis, | (CAS RN 7783-06-4) | (KN kods 2811 19 80) |
| Izopropanols ar 95 % vai lielāku koncentrāciju, | (CAS RN 67-63-0) | (KN kods 2905 12 00) |
| Mandeļskābe, | (CAS RN 90-64-2) | (KN kods 2918 19 98) |
| Metanols, | (CAS RN 67-56-1) | (KN kods 2905 11 00) |
| Metilhlorīds, | (CAS RN 74-87-3) | (KN kods 2903 11 00) |
| Metiljodīds, | (CAS RN 74-88-4) | (KN kods 2903 39 90) |
| Metilmerkaptāns, | (CAS RN 74-93-1) | (KN kods 2930 90 99) |
| Monoetilēnglikols, | (CAS RN 107-21-1) | (KN kods 2905 31 00) |
| Oksalilhlorīds, | (CAS RN 79-37-8) | (KN kods 2917 19 90) |
| Kālija sulfīds, | (CAS RN 1312-73-8) | (KN kods 2830 90 85) |
| Kālija tiocianāts (KSCN), | (CAS RN 333-20-0) | (KN kods 2842 90 80) |
| Nātrija hipohlorīts, | (CAS RN 7681-52-9) | (KN kods 2828 90 00) |
| Sērs, | (CAS RN 7704-34-9) | (KN kods 2802 00 00) |
| Sēra dioksīds, | (CAS RN 7446-09-5) | (KN kods 2811 29 05) |
| Sēra trioksīds, | (CAS RN 7446-11-9) | (KN kods 2811 29 10) |
| Tiofosforilhlorīds, | (CAS RN 3982-91-0) | (KN kods 2853 00 90) |
| Triizobutilfosfīts, | (CAS RN 1606-96-8) | (KN kods 2920 90 85) |
| Baltais/dzeltenais fosfors, | (CAS RN 12185-10-3, 7723-14-0) | (KN kods 2804 70 00) |

Acetons,

(CAS RN 67-64-1)

(KN kods 2914 11 00)

Acetilēns,

(CAS RN 74-86-2)

(KN kods 2901 29 00)

Amonjaks,

(CAS RN 7664-41-7)

(KN kods 2814 10 00)

Antimons,

(CAS RN 7440-36-0)

(pozīcija 8110)

Benzaldehīds,

(CAS RN 100-52-7)

(KN kods 2912 21 00)

Benzoīns,

(CAS RN 119-53-9)

(KN kods 2914 40 90)

1-Butanols,

(CAS RN 71-36-3)

(KN kods 2905 13 00)

2-Butanols,

(CAS RN 78-92-2)

(KN kods 2905 14 90)

Izobutanols,

(CAS RN 78-83-1)

(KN kods 2905 14 90)

Terc-butanols,

(CAS RN 75-65-0)

(KN kods 2905 14 10)

Kalcija karbīds,

(CAS RN 75-20-7)

(KN kods 2849 10 00)

Oglekļa monoksīds,

(CAS RN 630-08-0)

(KN kods 2811 29 90)

Hlors,

(CAS RN 7782-50-5)

(KN kods 2801 10 00)

Cikloheksanols,

(CAS RN 108-93-0)

(KN kods 2906 12 00)

Dicikloheksilamīns (DCA),

(CAS RN 101-83-7)

(KN kods 2921 30 99)

Etanols,

(CAS RN 64-17-5)

(KN kods 2207 10 00)

Etilēns,

(CAS RN 74-85-1)

(KN kods 2901 21 00)

Etilēnoksīds,

(CAS RN 75-21-8)

(KN kods 2910 10 00)

Fluorapatīts,

(CAS RN 1306-05-4)

(KN kods 2835 39 00)

Sālsskābe,

(CAS RN 7647-01-0)

(KN kods 2806 10 00)

Sērūdeņradis,

(CAS RN 7783-06-4)

(KN kods 2811 19 80)

Izopropanols ar 95 % vai lielāku koncentrāciju,

(CAS RN 67-63-0)

(KN kods 2905 12 00)

Mandeļskābe,

(CAS RN 90-64-2)

(KN kods 2918 19 98)

Metanols,

(CAS RN 67-56-1)

(KN kods 2905 11 00)

Metilhlorīds,

(CAS RN 74-87-3)

(KN kods 2903 11 00)

Metiljodīds,

(CAS RN 74-88-4)

(KN kods 2903 39 90)

Metilmerkaptāns,

(CAS RN 74-93-1)

(KN kods 2930 90 99)

Monoetilēnglikols,

(CAS RN 107-21-1)

(KN kods 2905 31 00)

Oksalilhlorīds,

(CAS RN 79-37-8)

(KN kods 2917 19 90)

Kālija sulfīds,

(CAS RN 1312-73-8)

(KN kods 2830 90 85)

Kālija tiocianāts (KSCN),

(CAS RN 333-20-0)

(KN kods 2842 90 80)

Nātrija hipohlorīts,

(CAS RN 7681-52-9)

(KN kods 2828 90 00)

Sērs,

(CAS RN 7704-34-9)

(KN kods 2802 00 00)

Sēra dioksīds,

(CAS RN 7446-09-5)

(KN kods 2811 29 05)

Sēra trioksīds,

(CAS RN 7446-11-9)

(KN kods 2811 29 10)

Tiofosforilhlorīds,

(CAS RN 3982-91-0)

(KN kods 2853 00 90)

Triizobutilfosfīts,

(CAS RN 1606-96-8)

(KN kods 2920 90 85)

Baltais/dzeltenais fosfors,

(CAS RN 12185-10-3, 7723-14-0)

(KN kods 2804 70 00)

---

(1)  Kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 927/2012 (2012. gada 9. oktobris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 304, 31.10.2012., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Ieraksts, kas minēts 11. punkta c) apakšpunktā

| IX.A2.010 | Aprīkojums
  Laboratorijas iekārtas, ar ko analizēt (sagraujošā vai nesagraujošā pārbaudē) vai noteikt ķīmiskas vielas, tostarp šādu iekārtu sastāvdaļas un piederumus, izņemot iekārtas, tostarp sastāvdaļas vai piederumus, kas īpaši izstrādāti lietošanai medicīnā. |
| --- | --- |

IX.A2.010

Aprīkojums

Laboratorijas iekārtas, ar ko analizēt (sagraujošā vai nesagraujošā pārbaudē) vai noteikt ķīmiskas vielas, tostarp šādu iekārtu sastāvdaļas un piederumus, izņemot iekārtas, tostarp sastāvdaļas vai piederumus, kas īpaši izstrādāti lietošanai medicīnā.

---

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/35

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 698/2013

(2013. gada 19. jūlijs),

ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 tika izveidota preču nomenklatūra (turpmāk “kombinētā nomenklatūra”), kas iekļauta minētās regulas I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87 tika izveidota preču nomenklatūra (turpmāk “kombinētā nomenklatūra”), kas iekļauta minētās regulas I pielikumā.

| (2) | Tiesas 2009. gada 17. decembra spriedumā apvienotajās lietās no C-410/08 līdz C-412/08 (Swiss Caps) tika ieviesta jauna paradigma “uztura bagātinātāju” klasifikācijai. |
| --- | --- |

(2)

Tiesas 2009. gada 17. decembra spriedumā apvienotajās lietās no C-410/08 līdz C-412/08 (Swiss Caps) tika ieviesta jauna paradigma “uztura bagātinātāju” klasifikācijai.

| (3) | No vienas puses, šā sprieduma 29. punktā norādīts, ka “preces izmantošanas mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ja tas minētajai precei ir raksturīgs”. No otras puses, 32. punktā norādīts, ka fasēšana kapsulās “ir noteicošais elements, kas tām piešķir uztura bagātinātāja funkciju, jo ar to tiek noteikta pārtikas izstrādājumu deva, to uzsūkšanās veids un vieta, no kuras tās eventuāli sāks iedarboties”. |
| --- | --- |

(3)

No vienas puses, šā sprieduma 29. punktā norādīts, ka “preces izmantošanas mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ja tas minētajai precei ir raksturīgs”. No otras puses, 32. punktā norādīts, ka fasēšana kapsulās “ir noteicošais elements, kas tām piešķir uztura bagātinātāja funkciju, jo ar to tiek noteikta pārtikas izstrādājumu deva, to uzsūkšanās veids un vieta, no kuras tās eventuāli sāks iedarboties”.

| (4) | Tādējādi saskaņā ar Tiesas spriedumu produktus, ko izmanto kā uztura bagātinātājus, lai uzturētu labu organisma veselību un pašsajūtu un kas tiek fasēti kapsulās, klasificē pozīcijā 2106 kā “pārtikas izstrādājumus, kas nav minēti vai iekļauti citur”. |
| --- | --- |

(4)

Tādējādi saskaņā ar Tiesas spriedumu produktus, ko izmanto kā uztura bagātinātājus, lai uzturētu labu organisma veselību un pašsajūtu un kas tiek fasēti kapsulās, klasificē pozīcijā 2106 kā “pārtikas izstrādājumus, kas nav minēti vai iekļauti citur”.

| (5) | Tomēr varētu rasties tarifu klasifikācijas problēmas, klasificējot produktus ar vienādu sastāvu un vienādu mērķi, kas satur nomērītu devu, bet pasniegti tabletēs, pastilās vai graudiņos. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr varētu rasties tarifu klasifikācijas problēmas, klasificējot produktus ar vienādu sastāvu un vienādu mērķi, kas satur nomērītu devu, bet pasniegti tabletēs, pastilās vai graudiņos.

| (6) | Tādējādi, lai nodrošinātu kombinētās nomenklatūras saskaņotu interpretāciju, tādu pārtikas izstrādājumu klasifikācijā, kuri safasēti nomērītās devās, piemēram, kapsulās, tabletēs, pastilās un graudiņos un kuriem ir uztura bagātinātāju īpašības, būtu jāņem vērā apvienotajās lietās no C-410/08 līdz C-412/08 (Swiss Caps) izstrādātie kritēriji. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi, lai nodrošinātu kombinētās nomenklatūras saskaņotu interpretāciju, tādu pārtikas izstrādājumu klasifikācijā, kuri safasēti nomērītās devās, piemēram, kapsulās, tabletēs, pastilās un graudiņos un kuriem ir uztura bagātinātāju īpašības, būtu jāņem vērā apvienotajās lietās no C-410/08 līdz C-412/08 (Swiss Caps) izstrādātie kritēriji.

| (7) | Tādējādi, lai nodrošinātu vienotu interpretāciju visā Savienības teritorijā, kombinētās nomenklatūras 21. nodaļā būtu jāpievieno jauna papildu piezīme. |
| --- | --- |

(7)

Tādējādi, lai nodrošinātu vienotu interpretāciju visā Savienības teritorijā, kombinētās nomenklatūras 21. nodaļā būtu jāpievieno jauna papildu piezīme.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā ietvertās kombinētās nomenklatūras 21. nodaļā pievieno šādu 5. papildu piezīmi:

| “5. | Citus pārtikas izstrādājumus, kuri safasēti nomērītās devās, piemēram, kapsulās, tabletēs, pastilās un graudiņos, un kurus paredzēts lietot kā uztura bagātinātājus, klasificē pozīcijā 2106, ja tie nav minēti vai iekļauti citur.” |
| --- | --- |

“5.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

---

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 699/2013

(2013. gada 19. jūlijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstoši 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstoši 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 19. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Pakaiši kaķu tualetei, kuri sastāv no dabiska bentonīta māla, kas ir izžāvēts un apstrādāts ar antibakteriālu vielu un sajaukts ar aktīvo ogli, lai novērstu baktēriju vairošanos un nepatīkamo aromātu. Bentonīta māls veido vairāk nekā 94 % no izstrādājuma masas.
  Izstrādājums tiek pārdots patērētājiem dažāda lieluma iepakojumos. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Pakaiši kaķu tualetei, kuri sastāv no dabiska bentonīta māla, kas ir izžāvēts un apstrādāts ar antibakteriālu vielu un sajaukts ar aktīvo ogli, lai novērstu baktēriju vairošanos un nepatīkamo aromātu. Bentonīta māls veido vairāk nekā 94 % no izstrādājuma masas.

Izstrādājums tiek pārdots patērētājiem dažāda lieluma iepakojumos.

3824 90 97

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, kā arī KN kodu 3824, 3824 90 un 3824 90 97 formulējumu.

Izstrādājums iegūts, sajaucot bentonīta mālu ar antibakteriālu vielu un aktivētu ogli. Tāpēc klasifikācija pie citādiem māliem pozīcijā 2508 nav iespējama (25. nodaļas 1. piezīme).

Antibakteriālas vielas un aktivētas ogles pievienošana nemaina izejmateriāla formu vai īpašības. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 6815 pie akmens vai citu minerālvielu izstrādājumiem, kas citur nav minēti, nav iespējama (sk. arī Harmonizētās sistēmas 68. nodaļas skaidrojumus, vispārīgo skaidrojumu trešo daļu).

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 3824 90 97 pie ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskajiem produktiem un preparātiem, kas nav minēti vai iekļauti citur.

| 2. | Pakaiši kaķu tualetei, kuri sastāv no apaļas un ovālas formas caurspīdīgām silīcija dioksīda granulām (silikagels). Izstrādājums ietver redzamu daudzumu iekrāsotu granulu.
  Iekrāsotās granulas iegūst, pievienojot zilu krāsvielu.
  Izstrādājums tiek pārdots patērētājiem dažāda lieluma iepakojumos. |
| --- | --- |

2.

Pakaiši kaķu tualetei, kuri sastāv no apaļas un ovālas formas caurspīdīgām silīcija dioksīda granulām (silikagels). Izstrādājums ietver redzamu daudzumu iekrāsotu granulu.

Iekrāsotās granulas iegūst, pievienojot zilu krāsvielu.

Izstrādājums tiek pārdots patērētājiem dažāda lieluma iepakojumos.

3824 90 97

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu, kā arī KN kodu 3824, 3824 90 un 3824 90 97 formulējumu.

Zilā krāsa ir pievienota tikai komerciāliem vai reklāmas nolūkiem, nevis silīcija dioksīda identificēšanai. Turklāt granulēts silīcija dioksīds nerada apdraudējumu drošībai. Tāpēc klasifikācija pozīcijā 2811 nav iespējama (28. nodaļas 1.e) piezīme).

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams ar KN kodu 3824 90 97 pie ķīmijas vai saskarnozaru rūpniecības ķīmiskajiem produktiem un preparātiem, kas nav minēti vai iekļauti citur.

---

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/38

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 700/2013

(2013. gada 22. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 130,5 |
| ZZ | 130,5 |
| 0805 50 10 | AR | 83,3 |
| TR | 70,0 |
| UY | 77,5 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | AR | 151,6 |
| BR | 110,5 |
| CL | 134,3 |
| CN | 96,1 |
| NZ | 138,0 |
| US | 140,3 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 126,8 |
| 0808 30 90 | AR | 97,7 |
| CL | 142,8 |
| CN | 77,3 |
| NZ | 162,9 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 94,7 |
| ZZ | 125,0 |
| 0809 10 00 | TR | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0809 29 00 | TR | 337,1 |
| ZZ | 337,1 |
| 0809 30 | TR | 181,6 |
| ZZ | 181,6 |
| 0809 40 05 | BA | 86,7 |
| MK | 99,6 |
| TR | 118,8 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 102,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

130,5

ZZ

130,5

0805 50 10

AR

83,3

TR

70,0

UY

77,5

ZA

98,9

ZZ

82,4

0808 10 80

AR

151,6

BR

110,5

CL

134,3

CN

96,1

NZ

138,0

US

140,3

ZA

117,0

ZZ

126,8

0808 30 90

AR

97,7

CL

142,8

CN

77,3

NZ

162,9

TR

174,5

ZA

94,7

ZZ

125,0

0809 10 00

TR

194,3

ZZ

194,3

0809 29 00

TR

337,1

ZZ

337,1

0809 30

TR

181,6

ZZ

181,6

0809 40 05

BA

86,7

MK

99,6

TR

118,8

XS

103,8

ZZ

102,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/40

---

PADOMES LĒMUMS 2013/391/KĀDP

(2013. gada 22. jūlijs),

atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) par masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu neizplatīšanu praktisku īstenošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar šādu ieroču izplatīšanas apkarošanas pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar šādu ieroču izplatīšanas apkarošanas pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs.

| (2) | Savienība aktīvi īsteno minēto stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši piešķirot finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kurus īsteno daudzpusējas iestādes, nodrošinot tehnisko palīdzību un speciālās zināšanas valstīm, kam vajadzīgi plaši ieroču izplatīšanas novēršanas pasākumi, kā arī veicinot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes lomu. |
| --- | --- |

(2)

Savienība aktīvi īsteno minēto stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši piešķirot finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, kurus īsteno daudzpusējas iestādes, nodrošinot tehnisko palīdzību un speciālās zināšanas valstīm, kam vajadzīgi plaši ieroču izplatīšanas novēršanas pasākumi, kā arī veicinot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes lomu.

| (3) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2004. gada 28. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1540 (2004) (“ANO DPR 1540 (2004)”), kas bija pirmais starptautiskais instruments, kurā integrētā un vispusīgā veidā uzmanība pievērsta masu iznīcināšanas ieročiem, to piegādes līdzekļiem un ar tiem saistītajiem materiāliem. ANO DPR 1540 (2004) bija noteikti saistoši pienākumi visām valstīm, kuru mērķis ir novērst un kavēt to, ka nevalstiskas struktūras iegūst šādus ieročus un ar ieročiem saistītus materiālus. Tajā valstis tika arī aicinātas iesniegt ziņojumus Drošības padomes Komitejai, kas izveidota ar ANO DPR 1540 (2004) (“1540 komiteja”), par pasākumiem, ko tās veikušas vai iecerējušas veikt, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004). |
| --- | --- |

(3)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2004. gada 28. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1540 (2004) (“ANO DPR 1540 (2004)”), kas bija pirmais starptautiskais instruments, kurā integrētā un vispusīgā veidā uzmanība pievērsta masu iznīcināšanas ieročiem, to piegādes līdzekļiem un ar tiem saistītajiem materiāliem. ANO DPR 1540 (2004) bija noteikti saistoši pienākumi visām valstīm, kuru mērķis ir novērst un kavēt to, ka nevalstiskas struktūras iegūst šādus ieročus un ar ieročiem saistītus materiālus. Tajā valstis tika arī aicinātas iesniegt ziņojumus Drošības padomes Komitejai, kas izveidota ar ANO DPR 1540 (2004) (“1540 komiteja”), par pasākumiem, ko tās veikušas vai iecerējušas veikt, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004).

| (4) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 27. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1673 (2006) un nolēma, ka Komitejai vajadzētu stiprināt centienus, lai, izmantojot darba programmas, atbalsta pasākumus, palīdzību, dialogu un sadarbību, veicinātu ANO DPR 1540 (2004) pilnīgu īstenošanu. Tā arī aicināja 1540 komiteju kopā ar valstīm un starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām izvērtēt iespējas apmainīties ar gūto pieredzi un atziņām un to, cik pieejamas ir programmas, ar kurām varētu veicināt ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu. |
| --- | --- |

(4)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 27. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1673 (2006) un nolēma, ka Komitejai vajadzētu stiprināt centienus, lai, izmantojot darba programmas, atbalsta pasākumus, palīdzību, dialogu un sadarbību, veicinātu ANO DPR 1540 (2004) pilnīgu īstenošanu. Tā arī aicināja 1540 komiteju kopā ar valstīm un starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām izvērtēt iespējas apmainīties ar gūto pieredzi un atziņām un to, cik pieejamas ir programmas, ar kurām varētu veicināt ANO DPR 1540 (2004) īstenošanu.

| (5) | ANO Drošības padome 2011. gada 20. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1977 (2011) un nolēma uz desmit gadiem, līdz 2021. gada 25. aprīlim, pagarināt 1540 komitejas pilnvarojuma termiņu. Tā arī nolēma, ka 1540 komiteja turpina aktivizēt centienus, lai veicinātu, ka visas valstis pilnībā īsteno ANO DPR 1540 (2004), jo īpaši tādās jomās kā: a) atbildība, b) fiziskā aizsardzība, c) robežkontroles un tiesībaizsardzības iestāžu centieni un d) valsts īstenotās eksporta un kravu pārkraušanas kontroles, tostarp kontrolējot šādu eksportu un kravu pārkraušanas vajadzībām nodrošināto finansējumu un sniegtos pakalpojumus, piemēram, finansēšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(5)

ANO Drošības padome 2011. gada 20. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1977 (2011) un nolēma uz desmit gadiem, līdz 2021. gada 25. aprīlim, pagarināt 1540 komitejas pilnvarojuma termiņu. Tā arī nolēma, ka 1540 komiteja turpina aktivizēt centienus, lai veicinātu, ka visas valstis pilnībā īsteno ANO DPR 1540 (2004), jo īpaši tādās jomās kā: a) atbildība, b) fiziskā aizsardzība, c) robežkontroles un tiesībaizsardzības iestāžu centieni un d) valsts īstenotās eksporta un kravu pārkraušanas kontroles, tostarp kontrolējot šādu eksportu un kravu pārkraušanas vajadzībām nodrošināto finansējumu un sniegtos pakalpojumus, piemēram, finansēšanas pakalpojumus.

| (6) | Padomes Vienotās rīcības 2006/419/KĀDP (2006. gada 12. jūnijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (1), un Padomes Vienotās rīcības 2008/368/KĀDP (2008. gada 14. maijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (2), īstenošana ir sekmējusi to, ka būtiski ir samazinājies tādu valstu skaits, kas nesniedz ziņojumus, kā arī tādu valstu skaits, kas nesniedz papildu informāciju, kuru 1540 komiteja lūdz, ja ir bijis iesniegts nepilnīgs ziņojums. |
| --- | --- |

(6)

Padomes Vienotās rīcības 2006/419/KĀDP (2006. gada 12. jūnijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (1), un Padomes Vienotās rīcības 2008/368/KĀDP (2008. gada 14. maijs), atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanu un īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (2), īstenošana ir sekmējusi to, ka būtiski ir samazinājies tādu valstu skaits, kas nesniedz ziņojumus, kā arī tādu valstu skaits, kas nesniedz papildu informāciju, kuru 1540 komiteja lūdz, ja ir bijis iesniegts nepilnīgs ziņojums.

| (7) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariāta Atbruņošanās lietu birojam, kas ir atbildīgs par materiālo un loģistikas atbalstu 1540 komitejai un tās ekspertiem, būtu jāuztic to projektu tehniskā īstenošana, kurus paredzēts īstenot saskaņā ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariāta Atbruņošanās lietu birojam, kas ir atbildīgs par materiālo un loģistikas atbalstu 1540 komitejai un tās ekspertiem, būtu jāuztic to projektu tehniskā īstenošana, kurus paredzēts īstenot saskaņā ar šo lēmumu.

| (8) | Šis lēmums būtu jāīsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu, ko Eiropas Komisija un ANO noslēgušas attiecībā uz Savienības finanšu ieguldījumu Apvienoto Nāciju Organizācijas vadītās programmās vai projektos pārvaldību, |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums būtu jāīsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu, ko Eiropas Komisija un ANO noslēgušas attiecībā uz Savienības finanšu ieguldījumu Apvienoto Nāciju Organizācijas vadītās programmās vai projektos pārvaldību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Saskaņā ar ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju, kurā noteikts mērķis – stiprināt ANO Drošības padomes lomu un uzlabot tās rīcībā esošās speciālās zināšanas, saskaroties ar ieroču izplatīšanas problēmām –, Savienība turpina atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) (“ANO DPR 1540 (2004)”) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1977 (2011) īstenošanu.

2.   ANO DPR 1540 (2004) atbalsta projekti, kas atbilst ES stratēģijas pasākumiem, ir apakšreģionāli semināri, valstu apmeklējumi, sanāksmes, pasākumi, apmācība un sabiedrisko attiecību centieni.

3.   Projektu mērķi ir:

| — | sekmēt attiecīgos valsts un reģionālā līmeņa centienus un spējas, izmantojot galvenokārt spēju veidošanas un palīdzības veicināšanas pasākumus, |
| --- | --- |

—

sekmēt attiecīgos valsts un reģionālā līmeņa centienus un spējas, izmantojot galvenokārt spēju veidošanas un palīdzības veicināšanas pasākumus,

| — | veicināt to, ka jo īpaši tehniskās palīdzības, starptautiskās sadarbības un sabiedrības informēšanas jomās praktiski tiek īstenoti īpašie ieteikumi, kas iekļauti 2009. gada Vispārējā pārskatā par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas statusu, |
| --- | --- |

—

veicināt to, ka jo īpaši tehniskās palīdzības, starptautiskās sadarbības un sabiedrības informēšanas jomās praktiski tiek īstenoti īpašie ieteikumi, kas iekļauti 2009. gada Vispārējā pārskatā par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas statusu,

| — | pēc valstu pieprasījuma ierosināt, izstrādāt un īstenot valsts rīcības plānus. |
| --- | --- |

—

pēc valstu pieprasījuma ierosināt, izstrādāt un īstenot valsts rīcības plānus.

4.   Projektu detalizēts apraksts ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “Augstais pārstāvis”).

2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minētos projektus tehniski īsteno ANO Sekretariāts (Atbruņošanās lietu birojs) (“ANO Sekretariāts (ALB)”). Tas šos uzdevumus veic Augstā pārstāvja vadībā un kontrolē.

3.   Šim nolūkam Augstais pārstāvis panāk vajadzīgās vienošanās ar ANO Sekretariātu (ALB).

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 750 000, ko paredzēts segt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija uzrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šim nolūkam Komisija ar ANO Sekretariātu (ALB) noslēdz finansēšanas nolīgumu. Minētajā finansēšanas nolīgumā paredz, ka ANO Sekretariāts (ALB) atbilstīgi ieguldījuma apjomam nodrošina Savienības ieguldījuma pamanāmību.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu, cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.

4. pants

Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz ANO Sekretariāta (ALB) sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Minētie ziņojumi ir Padomes veiktā novērtējuma pamatā. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.

5. pants

1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

2.   Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas vai trīs mēnešus pēc tā pieņemšanas, ja minētajā laikposmā nav noslēgts finansēšanas nolīgums.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV 165, 17.6.2006., 30. lpp.

1

(2)  OV 127, 15.5.2008., 78. lpp.

2

---

PIELIKUMS

1.   MĒRĶI

Šā lēmuma vispārējais mērķis ir sekmēt to, ka saistībā ar ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju ar īpašiem pasākumiem tiek īstenotas Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) (“ANO DPR 1540 (2004)”) un 1977 (2011) (“ANO DPR 1977 (2011)”), lai panāktu šādus konkrētus mērķus – galvenokārt ar spēju veidošanas un palīdzības veicināšanas pasākumiem sekmēt attiecīgos valsts un reģionālā līmeņa centienus un spējas; veicināt to, ka jo īpaši tehniskās palīdzības, starptautiskās sadarbības un sabiedrības informēšanas jomās praktiski tiek īstenoti īpašie ieteikumi, kas iekļauti 2009. gada Vispārējā pārskatā par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas statusu.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Sekmēt valstu veiktas īstenošanas un apakšreģionālās koordinācijas spējas

2.1.1.   Pasākuma mērķis

| — | Atbalstīt īstenošanas darbības, kas tiek veiktas attiecībā uz konkrētu valsti, tostarp valsts rīcības plānu izstrādi un noturīgu valsts un apakšreģionāla līmeņa īstenošanas procesu, |
| --- | --- |

—

Atbalstīt īstenošanas darbības, kas tiek veiktas attiecībā uz konkrētu valsti, tostarp valsts rīcības plānu izstrādi un noturīgu valsts un apakšreģionāla līmeņa īstenošanas procesu,

| — | sekmēt starptautisku sadarbību, tostarp 1540 komitejas nozīmi, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

sekmēt starptautisku sadarbību, tostarp 1540 komitejas nozīmi, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004).

2.1.2.   Pasākuma apraksts

Atvieglot ANO ALB darbību, ko tas attiecīgos gadījumos sadarbībā ar citām starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām un vienībām veic, lai paredzētu praktiskus pasākumus, ar ko valstu līmenī ar attiecīgās valsts piekrišanu īsteno galvenās ANO DPR 1540 (2004) prasības, jo īpaši atbalstot 1540 komitejas rīkotos valstu apmeklējumus vai citas attiecībā uz konkrētām valstīm veiktās darbības. Ir paredzēts atbalstīt piecus valstu apmeklējumus (katrs ilgtu četras dienas). Atkarībā no attiecīgās valsts un 1540 komitejas lēmumiem ar valsts apmeklējumiem vai attiecībā uz konkrētu valsti veiktām darbībām valsts veikto īstenošanu sekmēs ar šādām darbībām: a) rīkos mērķtiecīgus dialogus ar dažādiem dalībniekiem, kas iesaistīti valsts līmenī notiekošā ANO DPR 1540 (2004) īstenošanā, lai vairotu informētību; b) izvērtēs valsts pasākumus un mehānismus, ko izmanto, lai īstenotu minēto rezolūciju, un apzinās īpašās problēmas, ar ko saskaras valsts iestādes, kā arī iespējamos šo problēmu risinājumus; un c) veicinās to, ka izstrādā brīvprātīgus valsts rīcības plānus un īsteno citus pasākumus, par kuriem apmeklētā valsts ir pieņēmusi lēmumu.

ANO ALB, attiecīgos gadījumos sadarbībā ar citām starptautiskām, reģionālām un apakšreģionālām organizācijām un vienībām, īpašos apakšreģionos rīko sanāksmes, pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti iepriekšējos šajos īpašos apakšreģionos rīkotos spēju veidošanas semināros. Ir paredzēts trīs turpmākas sanāksmes rīkot izraudzītos apakšreģionos (Āfrika, Persijas līcis un Tuvie Austrumi, Dienvidaustrumeiropa un Latīņamerika). Katru sanāksmi plānos, lai tā būtu pielāgota attiecīgam apakšreģionam nozīmīgām prasībām, pievēršot uzmanību jomām, kurās pastāv lielāka iespēja sasniegt praktiskus rezultātus. Sanāksmes būs saistītas ar tehniskām pārrunām, ko rīko attiecīgā valstī, lai izvērtētu īpašos pasākumus, ar ko atbalsta ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas gaitu. Šādas valstī notiekošas pārrunas rīkos, ja ieinteresētā valsts būs paudusi attiecīgu aicinājumu.

ANO ALB sadarbībā ar citām starptautiskām organizācijām un aģentūrām, tostarp Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO), Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA), Ķīmisko ieroču aizlieguma organizāciju (OPCW), Pasaules Veselības organizāciju (PVO), ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO) un Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (OIE), izstrādās ANO DPR 1540 (2004) pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu sinerģiju un izvairītos no dublēšanās.

Attiecīgā gadījumā tiks meklēti saskares punkti ar darbībām, ko veic reģionālie ķīmisko, bioloģisko un radioloģisko materiālu un kodolmateriālu (CBRN) izcilības centri, kuri pašlaik tiek dibināti saskaņā ar Stabilitātes instrumentu, kā ar citām ES šajā jomā finansētām programmām.

2.1.3.   Pasākuma rezultāti

Ar papildu darbībām, kas valstīm jāveic, lai pilnībā īstenotu ANO DPR 1540 (2004), tiek panākta uzlabota tās īstenošana; lai īstenotu minētās rezolūcijas galvenās prasības, tiek izstrādāti efektīvi un reālistiski valstu rīcības plāni vai ceļveži; tiek pastiprināti izmantotas reģionālas koordinācijas pieejas, lai īstenotu ANO DPR 1540 (2004); un tiek veidotas efektīvas iesaistīto valstu un palīdzības sniedzēju partnerības.

2.2.   Aktīvāk veidot spējas, lai nodrošinātu fizisku aizsardzību un paaugstināta riska divējāda lietojuma materiālu uzskaiti

2.2.1.   Pasākuma mērķis

Pievēršot uzmanību kādai no rezolūcijas pamatjomām, proti, fiziskai aizsardzībai un “saistītu materiālu” uzskaitei, valsts un reģionālā līmenī sekmēt spēju veidošanos, lai veicinātu ANO DPR 1540 (2004) pilnīgu īstenošanu. ANO DPR 1540 (2004) ir īpaši noteikumi (operatīvais 3. punkts, a) un b) apakšpunkts, kuros visām dalībvalstīm uzlikts par pienākumu ieviest pienācīgas tādu materiālu, iekārtu un tehnoloģiju kontroles, kurus var izmantot, lai izstrādātu, attīstītu, ražotu vai izmantotu kodolieročus un ķīmiskus un bioloģiskus ieročus un to piegādes līdzekļus. Šajā nolūkā valstīm ir: a) jāizstrādā un jāīsteno pienācīgi efektīvi pasākumi, lai uzskaitītu un nodrošinātu šādu priekšmetu ražošanu, izmantojumu, glabāšanu vai transportēšanu; un b) jāizstrādā un jāīsteno pienācīgi efektīvi fiziskās aizsardzības pasākumi.

2.2.2.   Pasākuma apraksts

ANO ALB rīko divus apakšreģionālus seminārus (Centrālamerika, Dienvidaustrumāzija un Latīņamerika), kuros pievēršas “saistītu materiālu” fiziskai aizsardzībai un uzskaitei. Ar šajā pasākumā īstenoto pieredzes apmaiņu attiecībā uz valstu politiku un praksi, kas ir saistīta ar attiecīgu bioloģisku un ķīmisku materiālu un kodolmateriālu uzskaiti, drošību un aizsardzību, sekmēs tādas integrētas valsts pieejas, kuru pamatā ir labas prakses piemēri un gūtās atziņas.

Tāpat attiecīgi uzsvars tiks likts uz to, cik nozīmīga ir sadarbība ar tādām starptautiskām organizācijām kā SAEA, OPCW, PVO, FAO, OIE un EDSO. Katru semināru, pilnībā ņemot vērā valstu īpašās iezīmes, rīkos saistībā ar attiecīgām tehniskām pārrunām, kuras vairākās kārtās rīko ar iesaistītajām valstīm. Šādas valstī notiekošas pārrunas rīkos, ja attiecīgajā apakšreģionā ieinteresētās dalībvalstis būs paudušas aicinājumu to darīt.

Attiecīgā gadījumā tiks meklēti saskares punkti ar darbībām, ko veic reģionālie CBRN izcilības centri, kuri pašlaik tiek dibināti saskaņā ar Stabilitātes instrumentu, kā arī ar citām ES šajā jomā finansētām programmām.

2.2.3.   Pasākuma rezultāti

Tiek uzlaboti valstu centieni un nostiprinātas spējas, lai īstenotu pienācīgas tādu materiālu, iekārtu un tehnoloģiju pārbaudes, kurus var izmantot, lai izstrādātu, attīstītu, ražotu vai izmantotu kodolieročus un ķīmiskus un bioloģiskus ieročus un to piegādes līdzekļus; tiek apzināta efektīva un lietderīga prakse, lai uzskaitītu, nodrošinātu un aizsargātu “saistītus materiālus”; tiek panākta lielāka attiecīgo materiālu drošība valsts un reģionālā līmenī; attiecīgās jomās tiek iedibinātas ciešākas reģionālās un starptautiskās partnerības; un tiek sekmēti centieni pasaules mērogā stiprināt CBRN drošību.

2.3.   Atbalstīt to, ka praktiski īsteno 2009. gada Vispārējā pārskata par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas statusu ieteikumus

2.3.1.   Pasākuma mērķis

Atbalstīt to, ka praktiski īsteno 2009. gada Vispārējā pārskata ieteikumus;

padarīt ciešāku starptautisko sadarbību un palielināt informētību par to, cik nozīmīgi ir īstenot ANO DPR 1540 (2004).

2.3.2.   Pasākuma apraksts

ANO DPR 1977 (2011) un 2009. gada Vispārējā pārskata nobeiguma dokumentā ir paredzētas vairākas īpašas darbības, lai īstenotu galvenās ANO DPR 1540 (2004) prasības. Pasākums paredz īpašus projektus, lai atbalstītu šādas darbības, tostarp izmantojot sanāksmju/pasākumu, apmācības un sabiedrisko attiecību centienu finansēšanu. Atkarībā no attiecīgā gadījumā pieņemtiem 1540 komitejas lēmumiem un ieteikumiem projektos paredzētu šādas darbības:

| — | ANO ALB rīko pasākumus, lai sekmētu palīdzības piedāvātāju un palīdzības meklētāju saziņu, kā arī pašreizējo un iespējamo partneru (valstu, starptautisku un reģionālu organizāciju) sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ANO ALB rīko pasākumus, lai sekmētu palīdzības piedāvātāju un palīdzības meklētāju saziņu, kā arī pašreizējo un iespējamo partneru (valstu, starptautisku un reģionālu organizāciju) sanāksmes,

| — | ANO ALB rīko sanāksmes, lai atbalstītu centienus padarīt ciešāku 1540 komitejas un starptautisko ieroču neizplatīšanas mehānismu un citu starptautisku un reģionālu organizāciju sadarbību, |
| --- | --- |

—

ANO ALB rīko sanāksmes, lai atbalstītu centienus padarīt ciešāku 1540 komitejas un starptautisko ieroču neizplatīšanas mehānismu un citu starptautisku un reģionālu organizāciju sadarbību,

| — | ANO ALB rīko vai finansē pilsoniskās sabiedrības, zinātnisko aprindu un nozares pārstāvju semināru, |
| --- | --- |

—

ANO ALB rīko vai finansē pilsoniskās sabiedrības, zinātnisko aprindu un nozares pārstāvju semināru,

| — | ANO ALB finansē valsts amatpersonu līdzdalību apmācības kursos un citās spēju veidošanas darbībās, |
| --- | --- |

—

ANO ALB finansē valsts amatpersonu līdzdalību apmācības kursos un citās spēju veidošanas darbībās,

| — | tiek finansēts digitāls izdevums par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas jautājumiem. |
| --- | --- |

—

tiek finansēts digitāls izdevums par ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas jautājumiem.

Attiecīgā gadījumā tiks meklēti saskares punkti ar darbībām, ko veic reģionālie CBRN izcilības centri, kuri pašlaik tiek dibināti saskaņā ar Stabilitātes instrumentu, kā arī ar citām ES šajā jomā finansētām programmām.

2.3.3.   Pasākuma rezultāti

Tiek īstenoti īpašie pasākumi, par kuriem vienošanās panākta 2009. gada Vispārējā pārskatā; tiek paredzēts vairāk dažādu līdzekļu, lai sekmētu tehniskās palīdzības sniegšanu; tiek rīkotas valstu amatpersonu apmācības par ANO DPR 1540 (2004) jautājumiem; pilsoniskās sabiedrības, zinātnisko aprindu un nozaru pārstāvji aktīvāk iesaistās valsts un reģionālā līmenī veiktos ANO DPR 1540 (2004) īstenošanas centienos; tiek sekmēta informētība par to, cik nozīmīga ir ANO DPR 1540 (2004) pilnīga īstenošana.

3.   PASĀKUMU PARTNERI

| — | ANO Drošības padome un tās 1540 komiteja, |
| --- | --- |

—

ANO Drošības padome un tās 1540 komiteja,

| — | iesaistītās valdības no attiecīgajiem apakšreģioniem, |
| --- | --- |

—

iesaistītās valdības no attiecīgajiem apakšreģioniem,

| — | valdības un organizācijas, kas piedāvā palīdzību, |
| --- | --- |

—

valdības un organizācijas, kas piedāvā palīdzību,

| — | Apvienoto Nāciju Organizācija, attiecīgās starptautiskās, reģionālās un apakšreģionālās organizācijas, |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācija, attiecīgās starptautiskās, reģionālās un apakšreģionālās organizācijas,

| — | nevalstiskās organizācijas un pilsoniskās sabiedrības struktūras. |
| --- | --- |

—

nevalstiskās organizācijas un pilsoniskās sabiedrības struktūras.

4.   PASĀKUMU ATBALSTA SAŅĒMĒJI

| — | Dalībvalstis, valstu amatpersonas, |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis, valstu amatpersonas,

| — | 1540 komiteja un citas ANO struktūras, |
| --- | --- |

—

1540 komiteja un citas ANO struktūras,

| — | starptautiskās, reģionālās un apakšreģionālās organizācijas, |
| --- | --- |

—

starptautiskās, reģionālās un apakšreģionālās organizācijas,

| — | valdības un organizācijas, kas saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004) sniedz un saņem tehnisku palīdzību, |
| --- | --- |

—

valdības un organizācijas, kas saskaņā ar ANO DPR 1540 (2004) sniedz un saņem tehnisku palīdzību,

| — | pilsoniskā sabiedrība, zinātniskās aprindas un attiecīgās nozares. |
| --- | --- |

—

pilsoniskā sabiedrība, zinātniskās aprindas un attiecīgās nozares.

5.   NORISES VIETAS

ANO ALB izraudzīsies iespējamās sanāksmju, semināru un citu pasākumu norises vietas. Norises vietu izvēles kritēriji cita starpā būs attiecīgās reģiona valsts vēlme un apņemšanās rīkot pasākumu. Valstu apmeklējumu vai attiecībā uz konkrētu valsti veiktu darbību norises vietas būs atkarīgas no aicinājumiem, ko būs paudušas ieinteresētās valstis, un attiecīgā gadījumā no 1540 komitejas lēmumiem.

6.   DARBĪBAS ILGUMS

Paredzētais projekta ilgums ir 24 mēneši.

---

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/45

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 22. jūlijs),

ar ko nosaka dienu, kad stājas spēkā Lēmums 2008/633/TI par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus

(2013/392/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/633/TI (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (1), un jo īpaši tā 18. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 2008/633/TI ir noteikts, ka tas stājas spēkā dienā, ko nosaka Padome pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi Padomei, ka ir stājusies spēkā un ir pilnībā piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (2). |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 2008/633/TI ir noteikts, ka tas stājas spēkā dienā, ko nosaka Padome pēc tam, kad Komisija ir paziņojusi Padomei, ka ir stājusies spēkā un ir pilnībā piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (2).

| (2) | Komisija 2013. gada 2. jūlija vēstulē informēja Padomi, ka Regula (EK) Nr. 767/2008 ir stājusies spēkā un ir pilnībā piemērojama no 2011. gada 27. septembra. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2013. gada 2. jūlija vēstulē informēja Padomi, ka Regula (EK) Nr. 767/2008 ir stājusies spēkā un ir pilnībā piemērojama no 2011. gada 27. septembra.

| (3) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3) – jomā, kas minēta 1. panta H punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu (4). |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (3) – jomā, kas minēta 1. panta H punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu (4).

| (4) | Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) – jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta H punktā saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (6) 3. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (5) – jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta H punktā saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (6) 3. pantu.

| (5) | Attiecībā uz Lihtenšteinu šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7) – jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta H punktā saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (8) 3. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz Lihtenšteinu šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7) – jomā, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta H punktā saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (8) 3. pantu.

| (6) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju (Nr. 22), kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums balstās uz Šengenas acquis, saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Dānija sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā transponēs to savos valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju (Nr. 22), kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums balstās uz Šengenas acquis, saskaņā ar minētā protokola 4. pantu Dānija sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā transponēs to savos valsts tiesību aktos.

| (7) | Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9). Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (8) | Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10). Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (9) | Šim lēmumam nebūtu jāietekmē to dalībvalstu nostāja, attiecībā uz kurām Regula (EK) Nr. 767/2008 vēl nav stājusies spēkā. Tam it īpaši nebūtu jāietekmē Lēmuma 2008/633/TI 6. panta piemērošana attiecībā uz minētajām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(9)

Šim lēmumam nebūtu jāietekmē to dalībvalstu nostāja, attiecībā uz kurām Regula (EK) Nr. 767/2008 vēl nav stājusies spēkā. Tam it īpaši nebūtu jāietekmē Lēmuma 2008/633/TI 6. panta piemērošana attiecībā uz minētajām dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmums 2008/633/TI stājas spēkā no 2013. gada 1. septembra.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.

1

(2)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

2

(3)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

3

(4)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

4

(5)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

5

(6)  OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

6

(7)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

7

(8)  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

8

(9)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

9

(10)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

10

---

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/47 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/47

---

PADOMES LĒMUMS 2013/393/KĀDP

(2013. gada 22. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu 2013/382/KĀDP, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 22. martā pieņēma Lēmumu 2010/168/KĀDP (1), ar ko Vygaudas UŠACKAS kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Afganistānā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 22. martā pieņēma Lēmumu 2010/168/KĀDP (1), ar ko Vygaudas UŠACKAS kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Afganistānā.

| (2) | Padome 2013. gada 15. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/382/KĀDP (2), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2014. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2013. gada 15. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/382/KĀDP (2), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2014. gada 30. jūnijam.

| (3) | Jauns ESĪP Afganistānā būtu jāieceļ uz pilnvaru termiņu no 2013. gada 1. septembra līdz 2014. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Jauns ESĪP Afganistānā būtu jāieceļ uz pilnvaru termiņu no 2013. gada 1. septembra līdz 2014. gada 30. jūnijam.

| (4) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2013/382/KĀDP. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2013/382/KĀDP.

| (5) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(5)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2013/382/KĀDP 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Eiropas Savienības īpašais pārstāvis

1.   ESĪP Afganistānā Vygaudas UŠACKAS kunga pilnvaru termiņš ar šo tiek pagarināts līdz 2013. gada 31. augustam.

2.   Ar šo Franz-Michael SKJOLD MELLBIN kungs tiek iecelts par ESĪP Afganistānā uz laikposmu no 2013. gada 1. septembra līdz 2014. gada 30. jūnijam.

3.   ESĪP pilnvaru termiņu var izbeigt ātrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 22. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 75, 23.3.2010., 22. lpp.

1

(2)  OV L 193, 16.7.2013., 22. lpp.

2

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/48

---

EIROPAS SAVIENĪBAS UN ŠVEICES STATISTIKAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2013

(2013. gada 12 jūnijs),

ar ko aizstāj A pielikumu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā

(2013/394/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS UN ŠVEICES STATISTIKAS KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (1) (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 4. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, un tajā ir A pielikums par tiesību aktiem statistikas jomā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī, un tajā ir A pielikums par tiesību aktiem statistikas jomā.

| (2) | Statistikas jomā ir pieņemti jauni tiesību akti, un atsauces uz tiem jāiekļauj A pielikumā. Tāpēc A pielikumā jāizdara grozījumi, |
| --- | --- |

(2)

Statistikas jomā ir pieņemti jauni tiesību akti, un atsauces uz tiem jāiekļauj A pielikumā. Tāpēc A pielikumā jāizdara grozījumi,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Nolīguma A pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Ženēvā, 2013. gada 12. jūnijā

Apvienotās komitejas vārdā –

ES delegācijas vadītājs

W. RADERMACHER

Šveices delegācijas vadītājs

F. BAUMGARTNER

---

(1)  OV L 90, 28.3.2006., 2. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“A PIELIKUMS

2. PANTĀ MINĒTIE TIESĪBU AKTI STATISTIKAS JOMĀ

SEKTORĀLĀ PIELĀGOŠANA

| 1. | Saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība aizstāj Eiropas Kopienu un ir tās pēctece. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība aizstāj Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

| 2. | Šajā pielikumā minētajos tiesību aktos lietoto terminu “dalībvalsts(-is)” saprot tādējādi, ka papildus tā nozīmei attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos tajā ir ietverta arī Šveice. |
| --- | --- |

2.

Šajā pielikumā minētajos tiesību aktos lietoto terminu “dalībvalsts(-is)” saprot tādējādi, ka papildus tā nozīmei attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos tajā ir ietverta arī Šveice.

| 3. | Statistikas programmu komiteju (SPK), kas minēta šā nolīguma 3. panta 2. punktā, aizstāj ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju (ESS komiteja), kas izveidota saskaņā ar 7. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (1). |
| --- | --- |

3.

Statistikas programmu komiteju (SPK), kas minēta šā nolīguma 3. panta 2. punktā, aizstāj ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju (ESS komiteja), kas izveidota saskaņā ar 7. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (1).

| 4. | Kopienas statistikas programmu, kas minēta nolīguma 5. panta 1. un 2. punktā un 8. panta 1. punktā, aizstāj ar Eiropas Statistikas programmu, kura minēta Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. pantā. |
| --- | --- |

4.

Kopienas statistikas programmu, kas minēta nolīguma 5. panta 1. un 2. punktā un 8. panta 1. punktā, aizstāj ar Eiropas Statistikas programmu, kura minēta Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. pantā.

| 5. | Apvienotā komiteja atzīmē, ka nolīguma 5. panta 3. punkta noteikumi, kas regulē no Šveices saņemto statistikas datu apstrādi, tagad iekļauti Regulā (EK) Nr. 223/2009, neskarot konkrētākus noteikumus, kas minēti šajā pielikumā. |
| --- | --- |

5.

Apvienotā komiteja atzīmē, ka nolīguma 5. panta 3. punkta noteikumi, kas regulē no Šveices saņemto statistikas datu apstrādi, tagad iekļauti Regulā (EK) Nr. 223/2009, neskarot konkrētākus noteikumus, kas minēti šajā pielikumā.

| 6. | Ja nav noteikts citādi, atsauces uz “Eiropas Kopienu saimniecisko darbību klasifikāciju (NACE 1. red.)” uzskata par atsaucēm uz “Eiropas Kopienu saimniecisko darbību klasifikāciju (NACE 2. red.)”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (2). Minētie kodu numuri jālasa kā atbilstīgie pārveidotie NACE 2. red. kodu numuri. |
| --- | --- |

6.

Ja nav noteikts citādi, atsauces uz “Eiropas Kopienu saimniecisko darbību klasifikāciju (NACE 1. red.)” uzskata par atsaucēm uz “Eiropas Kopienu saimniecisko darbību klasifikāciju (NACE 2. red.)”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (2). Minētie kodu numuri jālasa kā atbilstīgie pārveidotie NACE 2. red. kodu numuri.

| 7. | Noteikumi, kas nosaka, kuram jāsedz apsekojumu un citu tamlīdzīgu pasākumu veikšanas izmaksas, nav piemērojami šā nolīguma mērķiem. |
| --- | --- |

7.

Noteikumi, kas nosaka, kuram jāsedz apsekojumu un citu tamlīdzīgu pasākumu veikšanas izmaksas, nav piemērojami šā nolīguma mērķiem.

TIESĪBU AKTI, UZ KURIEM SNIEGTAS ATSAUCES

UZŅĒMĒJDARBĪBAS STATISTIKA

| — | 32008 R 0295: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādāta versija) (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32009 R 0251: Komisijas 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 251/2009 (OV L 86, 31.3.2009., 170. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | Šveicei nav saistošs šajā regulā noteiktais datu sadalījums pa reģioniem; |
| --- | --- | --- | --- |

—

32008 R 0295: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 295/2008 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (pārstrādāta versija) (OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32009 R 0251: Komisijas 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 251/2009 (OV L 86, 31.3.2009., 170. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

Šveicei nav saistošs šajā regulā noteiktais datu sadalījums pa reģioniem;

| b) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus NACE 2. red. četru ciparu līmenī; |
| --- | --- |

b)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus NACE 2. red. četru ciparu līmenī;

| c) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt regulā prasītos datus par darbības veida vienībām; |
| --- | --- |

c)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt regulā prasītos datus par darbības veida vienībām;

| d) | attiecībā uz IX pielikuma mainīgajiem lielumiem 11910, 11930, 16910, 16911, 16930 un 16931 Šveicei ir jānodrošina dati par 2011. pārskata gadu; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz IX pielikuma mainīgajiem lielumiem 11910, 11930, 16910, 16911, 16930 un 16931 Šveicei ir jānodrošina dati par 2011. pārskata gadu;

| e) | saskaņā ar VII pielikumu Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus “ģeogrāfiskajā dalījumā” 7E datu sērijai. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar VII pielikumu Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus “ģeogrāfiskajā dalījumā” 7E datu sērijai.

| — | 32009 R 0250: Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 250/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 attiecībā uz raksturlielumu definīcijām, datu nosūtīšanas tehnisko formātu, dubultās datu sniegšanas prasībām saskaņā ar NACE 1.1. red. un NACE 2. red. un atkāpēm, kas piešķiramas uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā (OV L 86, 31.3.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0250: Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 250/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 attiecībā uz raksturlielumu definīcijām, datu nosūtīšanas tehnisko formātu, dubultās datu sniegšanas prasībām saskaņā ar NACE 1.1. red. un NACE 2. red. un atkāpēm, kas piešķiramas uzņēmējdarbības strukturālajā statistikā (OV L 86, 31.3.2009., 1. lpp.).

| — | 32009 R 0251: Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 251/2009, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 attiecībā uz datu sērijām, kas jāsniedz saistībā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, un pielāgojumiem, kas vajadzīgi pēc tam, kad tika pārskatīta preču statistiskā klasifikācija pēc saimniecības nozarēm (CPA), (OV L 86, 31.3.2009., 170. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0251: Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 251/2009, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 attiecībā uz datu sērijām, kas jāsniedz saistībā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, un pielāgojumiem, kas vajadzīgi pēc tam, kad tika pārskatīta preču statistiskā klasifikācija pēc saimniecības nozarēm (CPA), (OV L 86, 31.3.2009., 170. lpp.).

| — | 32010 R 0275: Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 275/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 saistībā ar kritērijiem uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanai (OV L 86, 1.4.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 0275: Komisijas 2010. gada 30. marta Regula (ES) Nr. 275/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 295/2008 saistībā ar kritērijiem uzņēmējdarbības strukturālās statistikas kvalitātes novērtēšanai (OV L 86, 1.4.2010., 1. lpp.).

| — | 31998 R 1165: Padomes 1998. gada 19. maija Regula (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (OV L 162, 5.6.1998., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32005 R 1158: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulu (EK) Nr. 1158/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 1165: Padomes 1998. gada 19. maija Regula (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (OV L 162, 5.6.1998., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32005 R 1158: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulu (EK) Nr. 1158/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 1. lpp.),

| — | 32006 R 1503: Komisijas 2006. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 1503/2006 (OV L 281, 12.10.2006., 15. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32008 R 1178: Komisijas 2008. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 1178/2008 (OV L 319, 29.11.2008., 16. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 1503: Komisijas 2006. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 1503/2006 (OV L 281, 12.10.2006., 15. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32008 R 1178: Komisijas 2008. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 1178/2008 (OV L 319, 29.11.2008., 16. lpp.),

| — | 32009 R 0329: Komisijas 2009. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 329/2009 (OV L 103, 23.4.2009., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

32009 R 0329: Komisijas 2009. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 329/2009 (OV L 103, 23.4.2009., 3. lpp.),

| — | 32012 R 0461: Komisijas 2012. gada 31. maija Regulu (ES) Nr. 461/2012 (OV L 142, 1.6.2012., 26. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus NACE 2. red. četru ciparu līmenī; |
| --- | --- | --- |

—

32012 R 0461: Komisijas 2012. gada 31. maija Regulu (ES) Nr. 461/2012 (OV L 142, 1.6.2012., 26. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus NACE 2. red. četru ciparu līmenī;

| b) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus par mainīgajiem lielumiem 220 un 230 līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

b)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus par mainīgajiem lielumiem 220 un 230 līdz 2015. gadam.

| — | 32001 R 0586: Komisijas 2001. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 586/2001, ar ko attiecībā uz ražošanas pamatgrupējumu definēšanu īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (OV L 86, 27.3.2001., 11. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32007 R 0656: Komisijas 2007. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 656/2007 (OV L 155, 15.6.2007., 3. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32001 R 0586: Komisijas 2001. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 586/2001, ar ko attiecībā uz ražošanas pamatgrupējumu definēšanu īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (OV L 86, 27.3.2001., 11. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32007 R 0656: Komisijas 2007. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 656/2007 (OV L 155, 15.6.2007., 3. lpp.).

| — | 32006 R 1503: Komisijas 2006. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1503/2006, ar ko īsteno un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz mainīgo lielumu definīcijām, mainīgo lielumu sarakstu un datu apkopošanas biežumu (OV L 281, 12.10.2006., 15. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32008 R 1178: Komisijas 2008. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 1178/2008 (OV L 319, 29.11.2008., 16. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 1503: Komisijas 2006. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1503/2006, ar ko īsteno un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz mainīgo lielumu definīcijām, mainīgo lielumu sarakstu un datu apkopošanas biežumu (OV L 281, 12.10.2006., 15. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32008 R 1178: Komisijas 2008. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 1178/2008 (OV L 319, 29.11.2008., 16. lpp.),

| — | 32012 R 0461: Komisijas 2012. gada 31. maija Regulu (ES) Nr. 461/2012 (OV L 142, 1.6.2012., 26. lpp.). |
| --- | --- |

—

32012 R 0461: Komisijas 2012. gada 31. maija Regulu (ES) Nr. 461/2012 (OV L 142, 1.6.2012., 26. lpp.).

| — | 32008 R 0472: Komisijas 2008. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 472/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz pirmo bāzes gadu, kas jāpiemēro laikrindām saskaņā ar NACE 2. red., un attiecībā uz detalizācijas pakāpi, formu, pirmo pārskata periodu un pārskata periodu, ko piemēro laikrindām līdz 2009. gadam, kuras jānosūta saskaņā ar NACE 2. red. (OV L 140, 30.5.2008., 5. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0472: Komisijas 2008. gada 29. maija Regula (EK) Nr. 472/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz pirmo bāzes gadu, kas jāpiemēro laikrindām saskaņā ar NACE 2. red., un attiecībā uz detalizācijas pakāpi, formu, pirmo pārskata periodu un pārskata periodu, ko piemēro laikrindām līdz 2009. gadam, kuras jānosūta saskaņā ar NACE 2. red. (OV L 140, 30.5.2008., 5. lpp.).

| — | 32009 R 0596: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 596/2009, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – Ceturtā daļa (OV L 188, 18.7.2009., 14. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus par mainīgajiem lielumiem 220 un 230 līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

—

32009 R 0596: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 596/2009, ar ko atsevišķus tiesību aktus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru – Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai – Ceturtā daļa (OV L 188, 18.7.2009., 14. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus par mainīgajiem lielumiem 220 un 230 līdz 2015. gadam.

| — | 32008 R 0177: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93 (OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0177: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93 (OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp.).

| — | 32009 R 0192: Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 192/2009, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm (OV L 67, 12.3.2009., 14. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt atsevišķus datus par uzņēmumu apgrozījumu, kas aprakstīti A pielikumā “Apgrozījuma dati”, līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

—

32009 R 0192: Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 192/2009, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm (OV L 67, 12.3.2009., 14. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt atsevišķus datus par uzņēmumu apgrozījumu, kas aprakstīti A pielikumā “Apgrozījuma dati”, līdz 2013. gada beigām.

| — | 32010 R 1097: Komisijas 2010. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1097/2010, ar kuru attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un centrālajām bankām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām (OV L 312, 27.11.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 1097: Komisijas 2010. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1097/2010, ar kuru attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un centrālajām bankām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām (OV L 312, 27.11.2010., 1. lpp.).

| — | 32009 D 0252: Komisijas 2009. gada 11. marta Lēmums 2009/252/EK par atkāpēm no dažiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām (OV L 75, 21.3.2009., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 D 0252: Komisijas 2009. gada 11. marta Lēmums 2009/252/EK par atkāpēm no dažiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām (OV L 75, 21.3.2009., 11. lpp.).

TRANSPORTA UN TŪRISMA STATISTIKA

| — | 32012 R 0070: Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 18. janvāra Regula (ES) Nr. 70/2012 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (OV L 32, 3.2.2012., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32012 R 0070: Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 18. janvāra Regula (ES) Nr. 70/2012 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (OV L 32, 3.2.2012., 1. lpp.).

| — | 32001 R 2163: Komisijas 2001. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2163/2001 par tehniskajiem pasākumiem attiecībā uz kravu autopārvadājumu datu sūtīšanu statistikas vajadzībām (OV L 291, 8.11.2001., 13. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32001 R 2163: Komisijas 2001. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2163/2001 par tehniskajiem pasākumiem attiecībā uz kravu autopārvadājumu datu sūtīšanu statistikas vajadzībām (OV L 291, 8.11.2001., 13. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.).

| — | 32003 R 0006: Komisijas 2002. gada 30. decembra Regula (EK) Nr. 6/2003 par statistikas izplatīšanu attiecībā uz kravu autopārvadājumiem (OV L 1, 4.1.2003., 45. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32010 R 0202: Komisijas 2010. gada 10. marta Regulu (ES) Nr. 202/2010 (OV L 61, 11.3.2010., 24. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0006: Komisijas 2002. gada 30. decembra Regula (EK) Nr. 6/2003 par statistikas izplatīšanu attiecībā uz kravu autopārvadājumiem (OV L 1, 4.1.2003., 45. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32010 R 0202: Komisijas 2010. gada 10. marta Regulu (ES) Nr. 202/2010 (OV L 61, 11.3.2010., 24. lpp.).

| — | 32004 R 0642: Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Regula (EK) Nr. 642/2004 par to datu precizitātes prasībām, ko vāc saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem, kuri attiecas uz kravu autopārvadājumiem (OV L 102, 7.4.2004., 26. lpp.). |
| --- | --- |

—

32004 R 0642: Komisijas 2004. gada 6. aprīļa Regula (EK) Nr. 642/2004 par to datu precizitātes prasībām, ko vāc saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem, kuri attiecas uz kravu autopārvadājumiem (OV L 102, 7.4.2004., 26. lpp.).

| — | 32007 R 0833: Komisijas 2007. gada 16. jūlija Regula (EK) Nr. 833/2007, ar ko beidz Padomes Regulā (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem noteikto pārejas posmu (OV L 185, 17.7.2007., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 0833: Komisijas 2007. gada 16. jūlija Regula (EK) Nr. 833/2007, ar ko beidz Padomes Regulā (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem noteikto pārejas posmu (OV L 185, 17.7.2007., 9. lpp.).

| — | 31993 D 0704: Padomes 1993. gada 30. novembra Lēmums 93/704/EK par Kopienas ceļu satiksmes negadījumu datu bāzes izveidi (OV L 329, 30.12.1993., 63. lpp.). |
| --- | --- |

—

31993 D 0704: Padomes 1993. gada 30. novembra Lēmums 93/704/EK par Kopienas ceļu satiksmes negadījumu datu bāzes izveidi (OV L 329, 30.12.1993., 63. lpp.).

| — | 32003 R 0091: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32003 R 1192: Komisijas 2003. gada 3. jūlija Regulu (EK) Nr. 1192/2003 (OV L 167, 4.7.2003., 13. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0091: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32003 R 1192: Komisijas 2003. gada 3. jūlija Regulu (EK) Nr. 1192/2003 (OV L 167, 4.7.2003., 13. lpp.),

| — | 32007 R 1304: Komisijas 2007. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 1304/2007 (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 1304: Komisijas 2007. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 1304/2007 (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.).

| — | 32007 R 0332: Komisijas 2007. gada 27. marta Regula (EK) Nr. 332/2007 par tehniskajiem pasākumiem dzelzceļa transporta statistikas nosūtīšanai (OV L 88, 29.3.2007., 16. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 0332: Komisijas 2007. gada 27. marta Regula (EK) Nr. 332/2007 par tehniskajiem pasākumiem dzelzceļa transporta statistikas nosūtīšanai (OV L 88, 29.3.2007., 16. lpp.).

| — | 32003 R 0437: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem (OV L 66, 11.3.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32003 R 1358: Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 1358/2003 (OV L 194, 1.8.2003., 9. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0437: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem (OV L 66, 11.3.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32003 R 1358: Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 1358/2003 (OV L 194, 1.8.2003., 9. lpp.),

| — | 32005 R 0546: Komisijas 2005. gada 8. aprīļa Regulu (EK) Nr. 546/2005 (OV L 91, 9.4.2005., 5. lpp.). |
| --- | --- |

—

32005 R 0546: Komisijas 2005. gada 8. aprīļa Regulu (EK) Nr. 546/2005 (OV L 91, 9.4.2005., 5. lpp.).

| — | 32003 R 1358: Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regula (EK) Nr. 1358/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem un ar ko groza tās I un II pielikumu (OV L 194, 1.8.2003., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32005 R 0546: Komisijas 2005. gada 8. aprīļa Regulu (EK) Nr. 546/2005 (OV L 91, 9.4.2005., 5. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1358: Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regula (EK) Nr. 1358/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem un ar ko groza tās I un II pielikumu (OV L 194, 1.8.2003., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32005 R 0546: Komisijas 2005. gada 8. aprīļa Regulu (EK) Nr. 546/2005 (OV L 91, 9.4.2005., 5. lpp.),

| — | 32006 R 1792: Komisijas 2006. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1792/2006 (OV L 362, 20.12.2006., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32006 R 1792: Komisijas 2006. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1792/2006 (OV L 362, 20.12.2006., 1. lpp.),

| — | 32007 R 0158: Komisijas 2007. gada 16. februāra Regulu (EK) Nr. 158/2007 (OV L 49, 17.2.2007., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 0158: Komisijas 2007. gada 16. februāra Regulu (EK) Nr. 158/2007 (OV L 49, 17.2.2007., 9. lpp.).

| — | 32011 R 0692: Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 6. jūlija Regula (ES) Nr. 692/2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par tūrismu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 95/57/EK (OV L 192, 22.7.2011., 17. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | Šveice nosūta datus, kas minēti I pielikuma 1. un 2. iedaļas A daļā saistībā ar izmitināšanas veidu NACE 55.2, sākot ar 2016. gadu (pārskata gads); |
| --- | --- | --- |

—

32011 R 0692: Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 6. jūlija Regula (ES) Nr. 692/2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par tūrismu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 95/57/EK (OV L 192, 22.7.2011., 17. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

Šveice nosūta datus, kas minēti I pielikuma 1. un 2. iedaļas A daļā saistībā ar izmitināšanas veidu NACE 55.2, sākot ar 2016. gadu (pārskata gads);

| b) | Šveice nosūta datus, kas minēti I pielikuma 2. iedaļas B daļā saistībā ar izmitināšanas veidu NACE 55.2 par visiem pārskata periodiem četru mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām, sākot ar 2016. gadu (pārskata gads); |
| --- | --- |

b)

Šveice nosūta datus, kas minēti I pielikuma 2. iedaļas B daļā saistībā ar izmitināšanas veidu NACE 55.2 par visiem pārskata periodiem četru mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām, sākot ar 2016. gadu (pārskata gads);

| c) | Šveice nosūta datus, kas minēti I pielikuma 2. iedaļas B daļā saistībā ar izmitināšanas veidu NACE 55.3 par visiem pārskata periodiem četru mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām; |
| --- | --- |

c)

Šveice nosūta datus, kas minēti I pielikuma 2. iedaļas B daļā saistībā ar izmitināšanas veidu NACE 55.3 par visiem pārskata periodiem četru mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām;

| d) | Šveice nosūta II pielikumā minētos datus un ziņojumu par datu kvalitāti 12 mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām. |
| --- | --- |

d)

Šveice nosūta II pielikumā minētos datus un ziņojumu par datu kvalitāti 12 mēnešu laikā pēc pārskata perioda beigām.

| — | 32011 R 1051: Komisijas 2011. gada 20. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1051/2011, ar ko attiecībā uz kvalitātes ziņojumu struktūru un datu nosūtīšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 692/2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par tūrismu (OV L 276, 21.10.2011., 13. lpp.). |
| --- | --- |

—

32011 R 1051: Komisijas 2011. gada 20. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1051/2011, ar ko attiecībā uz kvalitātes ziņojumu struktūru un datu nosūtīšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 692/2011 attiecībā uz Eiropas statistiku par tūrismu (OV L 276, 21.10.2011., 13. lpp.).

ĀRĒJĀS TIRDZNIECĪBAS STATISTIKA

| — | 32006 R 1833: Komisijas 2006. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 1833/2006 par valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikai un statistikai par tirdzniecību starp dalībvalstīm (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

32006 R 1833: Komisijas 2006. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 1833/2006 par valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikai un statistikai par tirdzniecību starp dalībvalstīm (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.).

| — | 32009 R 0471: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (OV L 152, 16.6.2009., 23. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | nav piemērojami visi noteikumi, kas attiecas uz centralizētās muitošanas muitas režīmu; |
| --- | --- | --- |

—

32009 R 0471: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (OV L 152, 16.6.2009., 23. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

nav piemērojami visi noteikumi, kas attiecas uz centralizētās muitošanas muitas režīmu;

| b) | 2. pants “Definīcijas”: Statistikas teritorija ietver muitas teritoriju, izņemot muitas noliktavas un beznodokļu noliktavas;
  Šveicei nav saistošs pienākums apkopot tirdzniecības statistiku starp Šveici un Lihtenšteinu; |
| --- | --- |

b)

2. pants “Definīcijas”: Statistikas teritorija ietver muitas teritoriju, izņemot muitas noliktavas un beznodokļu noliktavas;

Šveicei nav saistošs pienākums apkopot tirdzniecības statistiku starp Šveici un Lihtenšteinu;

| c) | 5. panta 1. punkts “Statistikas dati”: Statistikas dati, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, pirmo reizi jāapkopo līdz 2016. gada 1. janvārim;
  Nepiemēro 5. panta 1. punkta f) un k) apakšpunktu;
  Klasifikāciju, kas minēta 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā, veido vismaz līdz pirmajiem sešiem cipariem.
  Šveicei nepiemēro 5. panta 1. punkta m) apakšpunkta ii) un iii) punkta noteikumus; |
| --- | --- |

c)

5. panta 1. punkts “Statistikas dati”: Statistikas dati, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, pirmo reizi jāapkopo līdz 2016. gada 1. janvārim;

Nepiemēro 5. panta 1. punkta f) un k) apakšpunktu;

Klasifikāciju, kas minēta 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā, veido vismaz līdz pirmajiem sešiem cipariem.

Šveicei nepiemēro 5. panta 1. punkta m) apakšpunkta ii) un iii) punkta noteikumus;

| d) | 6. pants “Ārējās tirdzniecības statistikas apkopošana”: noteikumus, kas minēti 6. pantā, nepiemēro statistikas datiem, attiecībā uz kuriem Šveice ir atbrīvota no datu apkopošanas pienākuma saskaņā ar minētās regulas 5. pantu; |
| --- | --- |

d)

6. pants “Ārējās tirdzniecības statistikas apkopošana”: noteikumus, kas minēti 6. pantā, nepiemēro statistikas datiem, attiecībā uz kuriem Šveice ir atbrīvota no datu apkopošanas pienākuma saskaņā ar minētās regulas 5. pantu;

| e) | 7. pants “Datu apmaiņa”: nepiemēro 7. panta 2. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

e)

7. pants “Datu apmaiņa”: nepiemēro 7. panta 2. punkta noteikumus.

| — | 32010 R 0092: Komisijas 2010. gada 2. februāra Regula (ES) Nr. 92/2010, ar ko attiecībā uz datu apmaiņu starp muitas iestādēm un valsts statistikas iestādēm, statistikas apkopošanu un kvalitātes novērtējumu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 31, 3.2.2010., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 0092: Komisijas 2010. gada 2. februāra Regula (ES) Nr. 92/2010, ar ko attiecībā uz datu apmaiņu starp muitas iestādēm un valsts statistikas iestādēm, statistikas apkopošanu un kvalitātes novērtējumu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 31, 3.2.2010., 4. lpp.).

| — | 32010 R 0113: Komisijas 2010. gada 9. februāra Regula (ES) Nr. 113/2010, ar ko attiecībā uz tirdzniecības aptvērumu, datu definīciju, statistikas apkopošanu par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un faktūras valūtas dalījumā un īpašām precēm vai pārvietojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 37, 10.2.2010., 1. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | regulas 4. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
  “Šveicē “muitas vērtību” definē, ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus.”; |
| --- | --- | --- |

—

32010 R 0113: Komisijas 2010. gada 9. februāra Regula (ES) Nr. 113/2010, ar ko attiecībā uz tirdzniecības aptvērumu, datu definīciju, statistikas apkopošanu par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un faktūras valūtas dalījumā un īpašām precēm vai pārvietojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 37, 10.2.2010., 1. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

regulas 4. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Šveicē “muitas vērtību” definē, ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus.”;

| b) | regulas 7. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
  “Šveicē ar “izcelsmes valsti” apzīmē valsti, kurā saražotas preces, ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus par izcelsmi.”; |
| --- | --- |

b)

regulas 7. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Šveicē ar “izcelsmes valsti” apzīmē valsti, kurā saražotas preces, ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus par izcelsmi.”;

| c) | norāde 15. panta 4. punktā uz Regulu (EEK) Nr. 2454/93 nav piemērojama. |
| --- | --- |

c)

norāde 15. panta 4. punktā uz Regulu (EEK) Nr. 2454/93 nav piemērojama.

STATISTIKAS PRINCIPI UN KONFIDENCIALITĀTE

| — | 32008 D 0234: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmums Nr. 234/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un atceļ Padomes Lēmumu 91/116/EEK (OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 D 0234: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmums Nr. 234/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un atceļ Padomes Lēmumu 91/116/EEK (OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.).

| — | 32008 D 0235: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmums Nr. 235/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi (OV L 73, 15.3.2008., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 D 0235: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmums Nr. 235/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi (OV L 73, 15.3.2008., 17. lpp.).

| — | 32009 R 0223: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0223: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

| — | 32002 R 0831: Komisijas 2002. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32006 R 1104: Komisijas 2006. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 1104/2006 (OV L 197, 19.7.2006., 3. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32002 R 0831: Komisijas 2002. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32006 R 1104: Komisijas 2006. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 1104/2006 (OV L 197, 19.7.2006., 3. lpp.),

| — | 32007 R 1000: Komisijas 2007. gada 29. augusta Regulu (EK) Nr. 1000/2007 (OV L 226, 30.8.2007., 7. lpp.), |
| --- | --- |

—

32007 R 1000: Komisijas 2007. gada 29. augusta Regulu (EK) Nr. 1000/2007 (OV L 226, 30.8.2007., 7. lpp.),

| — | 32008 R 0606: Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 606/2008 (OV L 166, 27.6.2008., 16. lpp.), |
| --- | --- |

—

32008 R 0606: Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 606/2008 (OV L 166, 27.6.2008., 16. lpp.),

| — | 32010 R 0520: Komisijas 2010. gada 16. jūnija Regulu (ES) Nr. 520/2010 (OV L 151, 17.6.2010., 14. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 0520: Komisijas 2010. gada 16. jūnija Regulu (ES) Nr. 520/2010 (OV L 151, 17.6.2010., 14. lpp.).

| — | 32004 D 0452: Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem (OV L 156, 30.4.2004., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32005 D 0412: Komisijas 2005. gada 25. maija Lēmumu 2005/412/EK (OV L 140, 3.6.2005., 11. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32004 D 0452: Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem (OV L 156, 30.4.2004., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32005 D 0412: Komisijas 2005. gada 25. maija Lēmumu 2005/412/EK (OV L 140, 3.6.2005., 11. lpp.),

| — | 32005 D 0746: Komisijas 2005. gada 20. oktobra Lēmumu 2005/746/EK (OV L 280, 25.10.2005., 16. lpp.), |
| --- | --- |

—

32005 D 0746: Komisijas 2005. gada 20. oktobra Lēmumu 2005/746/EK (OV L 280, 25.10.2005., 16. lpp.),

| — | 32006 D 0429: Komisijas 2006. gada 22. jūnija Lēmumu 2006/429/EK (OV L 172, 24.6.2006., 17. lpp.), |
| --- | --- |

—

32006 D 0429: Komisijas 2006. gada 22. jūnija Lēmumu 2006/429/EK (OV L 172, 24.6.2006., 17. lpp.),

| — | 32006 D 0699: Komisijas 2006. gada 17. oktobra Lēmumu 2006/699/EK (OV L 287, 18.10.2006., 36. lpp.), |
| --- | --- |

—

32006 D 0699: Komisijas 2006. gada 17. oktobra Lēmumu 2006/699/EK (OV L 287, 18.10.2006., 36. lpp.),

| — | 32007 D 0081: Komisijas 2007. gada 2. februāra Lēmumu 2007/81/EK (OV L 28, 3.2.2007., 23. lpp.), |
| --- | --- |

—

32007 D 0081: Komisijas 2007. gada 2. februāra Lēmumu 2007/81/EK (OV L 28, 3.2.2007., 23. lpp.),

| — | 32007 D 0229: Komisijas 2007. gada 11. aprīļa Lēmumu 2007/229/EK (OV L 99, 14.4.2007., 11. lpp.), |
| --- | --- |

—

32007 D 0229: Komisijas 2007. gada 11. aprīļa Lēmumu 2007/229/EK (OV L 99, 14.4.2007., 11. lpp.),

| — | 32007 D 0439: Komisijas 2007. gada 25. jūnija Lēmumu 2007/439/EK (OV L 164, 26.6.2007., 30. lpp.), |
| --- | --- |

—

32007 D 0439: Komisijas 2007. gada 25. jūnija Lēmumu 2007/439/EK (OV L 164, 26.6.2007., 30. lpp.),

| — | 32007 D 0678: Komisijas 2007. gada 16. oktobra Lēmumu 2007/678/EK (OV L 280, 24.10.2007., 22. lpp.), |
| --- | --- |

—

32007 D 0678: Komisijas 2007. gada 16. oktobra Lēmumu 2007/678/EK (OV L 280, 24.10.2007., 22. lpp.),

| — | 32008 D 0052: Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmumu 2008/52/EK (OV L 13, 16.1.2008., 29. lpp.), |
| --- | --- |

—

32008 D 0052: Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmumu 2008/52/EK (OV L 13, 16.1.2008., 29. lpp.),

| — | 32008 D 0291: Komisijas 2008. gada 18. marta Lēmumu 2008/291/EK (OV L 98, 10.4.2008., 11. lpp.), |
| --- | --- |

—

32008 D 0291: Komisijas 2008. gada 18. marta Lēmumu 2008/291/EK (OV L 98, 10.4.2008., 11. lpp.),

| — | 32008 D 0595: Komisijas 2008. gada 25. jūnija Lēmumu 2008/595/EK (OV L 192, 19.7.2008., 60. lpp.), |
| --- | --- |

—

32008 D 0595: Komisijas 2008. gada 25. jūnija Lēmumu 2008/595/EK (OV L 192, 19.7.2008., 60. lpp.),

| — | 32008 D 0876: Komisijas 2008. gada 6. novembra Lēmumu 2008/876/EK (OV L 310, 21.11.2008., 28. lpp.), |
| --- | --- |

—

32008 D 0876: Komisijas 2008. gada 6. novembra Lēmumu 2008/876/EK (OV L 310, 21.11.2008., 28. lpp.),

| — | 32009 D 0411: Komisijas 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/411/EK (OV L 132, 29.5.2009., 16. lpp.), |
| --- | --- |

—

32009 D 0411: Komisijas 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/411/EK (OV L 132, 29.5.2009., 16. lpp.),

| — | 32010 D 0373: Komisijas 2010. gada 1. jūlija Lēmumu 2010/373/ES (OV L 169, 3.7.2010., 19. lpp.), |
| --- | --- |

—

32010 D 0373: Komisijas 2010. gada 1. jūlija Lēmumu 2010/373/ES (OV L 169, 3.7.2010., 19. lpp.),

| — | 32011 D 0511: Komisijas 2011. gada 17. augusta Lēmumu 2011/511/ES (OV L 214, 19.8.2011., 19. lpp.), |
| --- | --- |

—

32011 D 0511: Komisijas 2011. gada 17. augusta Lēmumu 2011/511/ES (OV L 214, 19.8.2011., 19. lpp.),

| — | 32012 D 0200: Komisijas 2012. gada 18. aprīļa Lēmumu 2012/200/ES (OV L 108, 20.4.2012., 37. lpp.). |
| --- | --- |

—

32012 D 0200: Komisijas 2012. gada 18. aprīļa Lēmumu 2012/200/ES (OV L 108, 20.4.2012., 37. lpp.).

Tiesību akti, ko Līgumslēdzējas puses ņem vērā

Līgumslēdzējas puses ņem vērā šādus ieteikumus, kas neuzliek saistības:

| — | 52005 PC 0217: Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikumu COM(2005) 217 par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (OV C 172, 12.7.2005., 22. lpp.), |
| --- | --- |

—

52005 PC 0217: Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikumu COM(2005) 217 par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (OV C 172, 12.7.2005., 22. lpp.),

| — | 32009 H 0498: Komisijas 2009. gada 23. jūnija Ieteikumu 2009/498/EK Eiropas Statistikas sistēmai par references metadatiem (OV L 168, 30.6.2009., 50. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 H 0498: Komisijas 2009. gada 23. jūnija Ieteikumu 2009/498/EK Eiropas Statistikas sistēmai par references metadatiem (OV L 168, 30.6.2009., 50. lpp.).

DEMOGRĀFISKĀ UN SOCIĀLĀ STATISTIKA

| — | 31998 R 0577: Padomes 1998. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32002 R 1991: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 8. oktobra Regulu (EK) Nr. 1991/2002 (OV L 308, 9.11.2002., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

31998 R 0577: Padomes 1998. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32002 R 1991: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 8. oktobra Regulu (EK) Nr. 1991/2002 (OV L 308, 9.11.2002., 1. lpp.),

| — | 32002 R 2104: Komisijas 2002. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2104/2002 (OV L 324, 29.11.2002., 14. lpp.), |
| --- | --- |

—

32002 R 2104: Komisijas 2002. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2104/2002 (OV L 324, 29.11.2002., 14. lpp.),

| — | 32003 R 2257: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 2257/2003 (OV L 336, 23.12.2003., 6. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 2257: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 2257/2003 (OV L 336, 23.12.2003., 6. lpp.),

| — | 32007 R 1372: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1372/2007 (OV L 315, 3.12.2007., 42. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 1372: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1372/2007 (OV L 315, 3.12.2007., 42. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

Šveicei neatkarīgi no 2. panta 4. punkta noteikumiem izlases vienība ir fiziska persona un informācijā par pārējiem mājsaimniecības locekļiem var iekļaut vismaz tos parametrus, kas minēti 4. panta 1. punktā.

| — | 32000 R 1575: Komisijas 2000. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1575/2000, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz kodiem, kuri jāizmanto datu iesniegšanai no 2001. gada (OV L 181, 20.7.2000., 16. lpp.). |
| --- | --- |

—

32000 R 1575: Komisijas 2000. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1575/2000, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz kodiem, kuri jāizmanto datu iesniegšanai no 2001. gada (OV L 181, 20.7.2000., 16. lpp.).

| — | 32000 R 1897: Komisijas 2000. gada 7. septembra Regula (EK) Nr. 1897/2000, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz darbības definīciju bezdarbam (OV L 228, 8.9.2000., 18. lpp.). |
| --- | --- |

—

32000 R 1897: Komisijas 2000. gada 7. septembra Regula (EK) Nr. 1897/2000, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz darbības definīciju bezdarbam (OV L 228, 8.9.2000., 18. lpp.).

| — | 32002 R 2104: Komisijas 2002. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 2104/2002, ar kuru tiek pielāgotas Padomes Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā un Komisijas Regula (EK) Nr. 1575/2000, ar ko ievieš Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 attiecībā uz izglītības un apmācības mainīgo lielumu sarakstu un to kodifikāciju, kuri jāizmanto datu pārsūtīšanā, sākot ar 2003. gadu (OV L 324, 29.11.2002., 14. lpp.). |
| --- | --- |

—

32002 R 2104: Komisijas 2002. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 2104/2002, ar kuru tiek pielāgotas Padomes Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā un Komisijas Regula (EK) Nr. 1575/2000, ar ko ievieš Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 attiecībā uz izglītības un apmācības mainīgo lielumu sarakstu un to kodifikāciju, kuri jāizmanto datu pārsūtīšanā, sākot ar 2003. gadu (OV L 324, 29.11.2002., 14. lpp.).

| — | 32003 R 0246: Komisijas 2003. gada 10. februāra Regula (EK) Nr. 246/2003, ar ko pieņem ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam no 2004. līdz 2006. gadam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98(OV L 34, 11.2.2003., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32003 R 0246: Komisijas 2003. gada 10. februāra Regula (EK) Nr. 246/2003, ar ko pieņem ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam no 2004. līdz 2006. gadam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98(OV L 34, 11.2.2003., 3. lpp.).

| — | 32005 R 0384: Komisijas 2005. gada 7. marta Regula (EK) Nr. 384/2005, ar ko pieņem 2007. līdz 2009. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 61, 8.3.2005., 23. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  neatkarīgi no 1. panta noteikumiem Šveice ir atbrīvota no 2007. gada ad hoc moduļa īstenošanas. |
| --- | --- |

—

32005 R 0384: Komisijas 2005. gada 7. marta Regula (EK) Nr. 384/2005, ar ko pieņem 2007. līdz 2009. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 61, 8.3.2005., 23. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

neatkarīgi no 1. panta noteikumiem Šveice ir atbrīvota no 2007. gada ad hoc moduļa īstenošanas.

| — | 32007 R 0102: Komisijas 2007. gada 2. februāra Regula (EK) Nr. 102/2007, ar ko pieņem specifikācijas 2008. gada ad hoc modulim par migrantu un viņu tiešo pēcnācēju stāvokli darba tirgū, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98, un groza Regulu (EK) Nr. 430/2005 (OV L 28, 3.2.2007., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32008 R 0391: Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Regulu (EK) Nr. 391/2008 (OV L 117, 1.5.2008., 15. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  neatkarīgi no 2. panta noteikumiem Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus par pielikuma 211./212. un 215. ailē minētajiem mainīgajiem lielumiem. |
| --- | --- | --- |

—

32007 R 0102: Komisijas 2007. gada 2. februāra Regula (EK) Nr. 102/2007, ar ko pieņem specifikācijas 2008. gada ad hoc modulim par migrantu un viņu tiešo pēcnācēju stāvokli darba tirgū, kā paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98, un groza Regulu (EK) Nr. 430/2005 (OV L 28, 3.2.2007., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32008 R 0391: Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Regulu (EK) Nr. 391/2008 (OV L 117, 1.5.2008., 15. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

neatkarīgi no 2. panta noteikumiem Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus par pielikuma 211./212. un 215. ailē minētajiem mainīgajiem lielumiem.

| — | 32008 R 0207: Komisijas 2008. gada 5. marta Regula (EK) Nr. 207/2008, ar ko saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 pieņem 2009. gada ad hoc moduļa specifikācijas par jaunu cilvēku iekļaušanos darba tirgū (OV L 62, 6.3.2008., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0207: Komisijas 2008. gada 5. marta Regula (EK) Nr. 207/2008, ar ko saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 pieņem 2009. gada ad hoc moduļa specifikācijas par jaunu cilvēku iekļaušanos darba tirgū (OV L 62, 6.3.2008., 4. lpp.).

| — | 32008 R 0365: Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (OV L 112, 24.4.2008., 22. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0365: Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (OV L 112, 24.4.2008., 22. lpp.).

| — | 32008 R 0377: Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (OV L 114, 26.4.2008., 57. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32009 R 1022: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1022/2009 (OV L 283, 30.10.2009., 3. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32008 R 0377: Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (OV L 114, 26.4.2008., 57. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32009 R 1022: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1022/2009 (OV L 283, 30.10.2009., 3. lpp.).

| — | 32009 R 0020: Komisijas 2009. gada 13. janvāra Regula (EK) Nr. 20/2009, ar ko saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 pieņem 2010. gada ad hoc moduļa specifikācijas par darba un ģimenes dzīves saskaņošanu (OV L 9, 14.1.2009., 7. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0020: Komisijas 2009. gada 13. janvāra Regula (EK) Nr. 20/2009, ar ko saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 pieņem 2010. gada ad hoc moduļa specifikācijas par darba un ģimenes dzīves saskaņošanu (OV L 9, 14.1.2009., 7. lpp.).

| — | 32010 R 0220: Komisijas 2010. gada 16. marta Regula (ES) Nr. 220/2010, ar ko pieņem ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam no 2013. līdz 2015. gadam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 67, 17.3.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 0220: Komisijas 2010. gada 16. marta Regula (ES) Nr. 220/2010, ar ko pieņem ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam no 2013. līdz 2015. gadam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 67, 17.3.2010., 1. lpp.).

| — | 32010 R 0317: Komisijas 2010. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 317/2010, ar ko pieņem 2011. gada ad hoc moduļa specifikācijas par personu ar invaliditāti nodarbinātību darbaspēka izlases veida apsekojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 97, 17.4.2010., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 0317: Komisijas 2010. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 317/2010, ar ko pieņem 2011. gada ad hoc moduļa specifikācijas par personu ar invaliditāti nodarbinātību darbaspēka izlases veida apsekojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (OV L 97, 17.4.2010., 3. lpp.).

| — | 32011 R 0249: Komisijas 2011. gada 14. marta Regula (ES) Nr. 249/2011, ar ko pieņem Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 paredzētā 2012. gada ad hoc moduļa specifikācijas par pāreju no darba uz pensionēšanos (OV L 67, 15.3.2011., 18. lpp.). |
| --- | --- |

—

32011 R 0249: Komisijas 2011. gada 14. marta Regula (ES) Nr. 249/2011, ar ko pieņem Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 paredzētā 2012. gada ad hoc moduļa specifikācijas par pāreju no darba uz pensionēšanos (OV L 67, 15.3.2011., 18. lpp.).

| — | 31999 R 0530: Padomes 1999. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 530/1999 par strukturālo statistiku attiecībā uz izpeļņu un darbaspēka izmaksām (OV L 63, 12.3.1999., 6. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 31999 R 1726: Komisijas 1999. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1726/1999 (OV L 203, 3.8.1999., 28. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.), |
| --- | --- | --- | --- |

—

31999 R 0530: Padomes 1999. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 530/1999 par strukturālo statistiku attiecībā uz izpeļņu un darbaspēka izmaksām (OV L 63, 12.3.1999., 6. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

31999 R 1726: Komisijas 1999. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 1726/1999 (OV L 203, 3.8.1999., 28. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.),

| — | 32005 R 1737: Komisijas 2005. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1737/2005 (OV L 279, 22.10.2005., 11. lpp.), |
| --- | --- |

—

32005 R 1737: Komisijas 2005. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1737/2005 (OV L 279, 22.10.2005., 11. lpp.),

| — | 32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | attiecībā uz statistiku par izpeļņas struktūru un sadalījumu Šveicei pirmo reizi jāapkopo šīs regulas 6. panta 2. punktā prasītie dati 2010. gadā; |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

attiecībā uz statistiku par izpeļņas struktūru un sadalījumu Šveicei pirmo reizi jāapkopo šīs regulas 6. panta 2. punktā prasītie dati 2010. gadā;

| b) | attiecībā uz statistiku par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu 2008. gadā Šveicei jāapkopo šīs regulas 6. panta 1. punktā prasītie dati tikai par dažiem mainīgajiem lielumiem, bet 2012. gadā – pirmo reizi par visiem mainīgajiem lielumiem; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz statistiku par darbaspēka izmaksu līmeni un sastāvu 2008. gadā Šveicei jāapkopo šīs regulas 6. panta 1. punktā prasītie dati tikai par dažiem mainīgajiem lielumiem, bet 2012. gadā – pirmo reizi par visiem mainīgajiem lielumiem;

| c) | attiecībā uz 2008. gadu Šveicei ir atļauts:






  — | sniegt 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā prasīto informāciju, pamatojoties uz uzņēmumiem (bet ne vietējām vienībām), valsts līmenī saskaņā ar NACE 1.1. red. sadaļu un sadaļu apkopotajā līmenī bez dalījuma atbilstoši uzņēmumu lielumam; |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz 2008. gadu Šveicei ir atļauts:

—

sniegt 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā prasīto informāciju, pamatojoties uz uzņēmumiem (bet ne vietējām vienībām), valsts līmenī saskaņā ar NACE 1.1. red. sadaļu un sadaļu apkopotajā līmenī bez dalījuma atbilstoši uzņēmumu lielumam;

| — | nosūtīt rezultātus 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām (bet ne 18 mēnešu laikā, kā noteikts 9. pantā). |
| --- | --- |

—

nosūtīt rezultātus 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām (bet ne 18 mēnešu laikā, kā noteikts 9. pantā).

| — | 32000 R 1916: Komisijas 2000. gada 8. septembra Regula (EK) Nr. 1916/2000, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 attiecībā uz strukturālo statistiku par izpeļņu un par darbaspēka izmaksām, kas attiecas uz informācijas par izpeļņas struktūru definēšanu un nodošanu (OV L 229, 9.9.2000., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32005 R 1738: Komisijas 2005. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1738/2005 (OV L 279, 22.10.2005., 32. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32009 R 1022: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1022/2009 (OV L 283, 30.10.2009., 3. lpp.), |
| --- | --- | --- | --- |

—

32000 R 1916: Komisijas 2000. gada 8. septembra Regula (EK) Nr. 1916/2000, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 attiecībā uz strukturālo statistiku par izpeļņu un par darbaspēka izmaksām, kas attiecas uz informācijas par izpeļņas struktūru definēšanu un nodošanu (OV L 229, 9.9.2000., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32005 R 1738: Komisijas 2005. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1738/2005 (OV L 279, 22.10.2005., 32. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32009 R 1022: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1022/2009 (OV L 283, 30.10.2009., 3. lpp.),

| — | 32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.).

| — | 32006 R 0698: Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu (OV L 121, 6.5.2006., 30. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32009 R 1022: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1022/2009 (OV L 283, 30.10.2009., 3. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32006 R 0698: Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu (OV L 121, 6.5.2006., 30. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32009 R 1022: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Regulu (EK) Nr. 1022/2009 (OV L 283, 30.10.2009., 3. lpp.).

| — | 32003 R 0450: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (OV L 69, 13.3.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  Šveice apkopo un ziņo par ceturkšņa darbaspēka izmaksu indeksu, sākot ar 2015. gada pirmo ceturksni (pārskata periods). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 0450: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (OV L 69, 13.3.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

Šveice apkopo un ziņo par ceturkšņa darbaspēka izmaksu indeksu, sākot ar 2015. gada pirmo ceturksni (pārskata periods).

| — | 32003 R 1216: Komisijas 2003. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1216/2003, ar ko ievieš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (OV L 169, 8.7.2003., 37. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1216: Komisijas 2003. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1216/2003, ar ko ievieš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (OV L 169, 8.7.2003., 37. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.).

| — | 32003 R 1177: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 165, 3.7.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32005 R 1553: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Regulu (EK) Nr. 1553/2005 (OV L 255, 30.9.2005., 6. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1177: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 165, 3.7.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32005 R 1553: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Regulu (EK) Nr. 1553/2005 (OV L 255, 30.9.2005., 6. lpp.).

| — | 32003 R 1980: Komisijas 2003. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1980/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 attiecībā uz Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz definīcijām un atjauninātām definīcijām (OV L 298, 17.11.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32006 R 0676: Komisijas 2006. gada 2. maija Regulu (EK) Nr. 676/2006 (OV L 118, 3.5.2006., 3. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1980: Komisijas 2003. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1980/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 attiecībā uz Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz definīcijām un atjauninātām definīcijām (OV L 298, 17.11.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32006 R 0676: Komisijas 2006. gada 2. maija Regulu (EK) Nr. 676/2006 (OV L 118, 3.5.2006., 3. lpp.).

| — | 32003 R 1981: Komisijas 2003. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1981/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz faktiskā darba aspektiem un aprēķināšanas procedūrām (OV L 298, 17.11.2003., 23. lpp.). |
| --- | --- |

—

32003 R 1981: Komisijas 2003. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1981/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz faktiskā darba aspektiem un aprēķināšanas procedūrām (OV L 298, 17.11.2003., 23. lpp.).

| — | 32003 R 1982: Komisijas 2003. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1982/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz izlasi un reģistrācijas noteikumiem (OV L 298, 17.11.2003., 29. lpp.). |
| --- | --- |

—

32003 R 1982: Komisijas 2003. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1982/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz izlasi un reģistrācijas noteikumiem (OV L 298, 17.11.2003., 29. lpp.).

| — | 32003 R 1983: Komisijas 2003. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 1983/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz primāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu (OV L 298, 17.11.2003., 34. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1983: Komisijas 2003. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 1983/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz primāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu (OV L 298, 17.11.2003., 34. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.).

| — | 32004 R 0028: Komisijas 2004. gada 5. janvāra Regula (EK) Nr. 28/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU–SILC) saistībā ar starpposma un nobeiguma kvalitātes pārskatu sīku saturu (OV L 5, 9.1.2004., 42. lpp.). |
| --- | --- |

—

32004 R 0028: Komisijas 2004. gada 5. janvāra Regula (EK) Nr. 28/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU–SILC) saistībā ar starpposma un nobeiguma kvalitātes pārskatu sīku saturu (OV L 5, 9.1.2004., 42. lpp.).

| — | 32006 R 0315: Komisijas 2006. gada 22. februāra Regula (EK) Nr. 315/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu “mājokļa apstākļi” (OV L 52, 23.2.2006., 16. lpp.). |
| --- | --- |

—

32006 R 0315: Komisijas 2006. gada 22. februāra Regula (EK) Nr. 315/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu “mājokļa apstākļi” (OV L 52, 23.2.2006., 16. lpp.).

| — | 32007 R 0215: Komisijas 2007. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 215/2007, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu, kas attiecas uz pārmērīgām parādsaistībām un finansiālo atstumtību (OV L 62, 1.3.2007., 8. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 0215: Komisijas 2007. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 215/2007, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu, kas attiecas uz pārmērīgām parādsaistībām un finansiālo atstumtību (OV L 62, 1.3.2007., 8. lpp.).

| — | 32008 R 0362: Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 362/2008, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 112, 24.4.2008., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0362: Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 362/2008, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 112, 24.4.2008., 1. lpp.).

| — | 32009 R 0646: Komisijas 2009. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 646/2009, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2010. gada sarakstu, kuri attiecas uz līdzekļu iekšējo sadali mājsaimniecībā, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 192, 24.7.2009., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0646: Komisijas 2009. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 646/2009, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2010. gada sarakstu, kuri attiecas uz līdzekļu iekšējo sadali mājsaimniecībā, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 192, 24.7.2009., 3. lpp.).

| — | 32010 R 0481: Komisijas 2010. gada 1. jūnija Regula (ES) Nr. 481/2010, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2011. gada sarakstu, kas saistīti ar trūkumu pārmantošanu no paaudzes paaudzē, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 135, 2.6.2010., 38. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 0481: Komisijas 2010. gada 1. jūnija Regula (ES) Nr. 481/2010, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2011. gada sarakstu, kas saistīti ar trūkumu pārmantošanu no paaudzes paaudzē, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 135, 2.6.2010., 38. lpp.).

| — | 32010 R 1157: Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1157/2010, ar ko attiecībā uz 2012. gada sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu par mājokļa apstākļiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 326, 10.12.2010., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 1157: Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1157/2010, ar ko attiecībā uz 2012. gada sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu par mājokļa apstākļiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 326, 10.12.2010., 3. lpp.).

| — | 32012 R 0062: Komisijas 2012. gada 24. janvāra Regula (ES) Nr. 62/2012, ar ko attiecībā uz 2013. gada sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu par labsajūtu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 22, 25.1.2012., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

32012 R 0062: Komisijas 2012. gada 24. janvāra Regula (ES) Nr. 62/2012, ar ko attiecībā uz 2013. gada sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu par labsajūtu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 22, 25.1.2012., 9. lpp.).

| — | 32007 R 0862: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību, kā arī lai atceltu Padomes Regulu (EEK) Nr. 311/76 attiecībā uz statistikas vākšanu par ārvalstu darba ņēmējiem (OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 0862: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību, kā arī lai atceltu Padomes Regulu (EEK) Nr. 311/76 attiecībā uz statistikas vākšanu par ārvalstu darba ņēmējiem (OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.).

| — | 32010 R 0216: Komisijas 2010. gada 15. marta Regula (ES) Nr. 216/2010, ar ko attiecībā uz uzturēšanās atļauju izsniegšanas iemeslu kategoriju definīcijām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (OV L 66, 16.3.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 0216: Komisijas 2010. gada 15. marta Regula (ES) Nr. 216/2010, ar ko attiecībā uz uzturēšanās atļauju izsniegšanas iemeslu kategoriju definīcijām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (OV L 66, 16.3.2010., 1. lpp.).

| — | 32010 R 0351: Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 351/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību saistībā ar dzimšanas valsts grupu, iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupu, nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupu un pilsonības grupu kategoriju definīcijām (OV L 104, 24.4.2010., 37. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  attiecībā uz datu vienībām, kas minētas pielikuma 1.2. apakšpunktā (dzimšanas valsts grupas), 1.3. apakšpunktā (iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupas) un 1.4. apakšpunktā (nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupas), pirmais Šveicei piemērojamais pārskata gads ir 2011. gads. |
| --- | --- |

—

32010 R 0351: Komisijas 2010. gada 23. aprīļa Regula (ES) Nr. 351/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību saistībā ar dzimšanas valsts grupu, iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupu, nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupu un pilsonības grupu kategoriju definīcijām (OV L 104, 24.4.2010., 37. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

attiecībā uz datu vienībām, kas minētas pielikuma 1.2. apakšpunktā (dzimšanas valsts grupas), 1.3. apakšpunktā (iepriekšējās parastās dzīvesvietas valsts grupas) un 1.4. apakšpunktā (nākamās parastās dzīvesvietas valsts grupas), pirmais Šveicei piemērojamais pārskata gads ir 2011. gads.

| — | 32008 R 0453: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 145, 4.6.2008., 234. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0453: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 145, 4.6.2008., 234. lpp.).

| — | 32008 R 1062: Komisijas 2008. gada 28. oktobra Regula (EK) Nr. 1062/2008, ar ko attiecībā uz sezonālās koriģēšanas procedūrām un kvalitātes ziņojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 285, 29.10.2008., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 1062: Komisijas 2008. gada 28. oktobra Regula (EK) Nr. 1062/2008, ar ko attiecībā uz sezonālās koriģēšanas procedūrām un kvalitātes ziņojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 285, 29.10.2008., 3. lpp.).

| — | 32009 R 0019: Komisijas 2009. gada 13. janvāra Regula (EK) Nr. 19/2009, ar ko attiecībā uz brīvās darbvietas definīciju, datu vākšanas atsauces datumiem, datu nosūtīšanas specifikācijām un priekšizpēti īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 9, 14.1.2009., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0019: Komisijas 2009. gada 13. janvāra Regula (EK) Nr. 19/2009, ar ko attiecībā uz brīvās darbvietas definīciju, datu vākšanas atsauces datumiem, datu nosūtīšanas specifikācijām un priekšizpēti īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 453/2008 attiecībā uz ceturkšņa statistiku par brīvajām darbvietām Kopienā (OV L 9, 14.1.2009., 3. lpp.).

Tiesību akti, ko Līgumslēdzējas puses ņem vērā

Līgumslēdzējas puses ņem vērā šādu ieteikumu, kas neuzliek saistības:

| — | 32009 H 0824: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Ieteikumu 2009/824/EK par Starptautiskā standartizēto profesiju klasifikatora (ISCO-08) lietošanu (OV L 292, 10.11.2009., 31. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 H 0824: Komisijas 2009. gada 29. oktobra Ieteikumu 2009/824/EK par Starptautiskā standartizēto profesiju klasifikatora (ISCO-08) lietošanu (OV L 292, 10.11.2009., 31. lpp.).

EKONOMISKĀ STATISTIKA

| — | 31995 R 2494: Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.).
  Šveicē regula attiecas uz patēriņa cenu indeksu saskaņošanu starptautiskās salīdzināšanas vajadzībām.
  Tā nav attiecināma uz tiešiem mērķiem aprēķināt saskaņotus patēriņa preču indeksus Ekonomiskās un monetārās savienības kontekstā.
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | nav piemērojams 2. panta c) punkts, kā arī 8. panta 1. punktā un 11. pantā minētā atsauce uz MSPCI; |
| --- | --- | --- |

—

31995 R 2494: Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.).

Šveicē regula attiecas uz patēriņa cenu indeksu saskaņošanu starptautiskās salīdzināšanas vajadzībām.

Tā nav attiecināma uz tiešiem mērķiem aprēķināt saskaņotus patēriņa preču indeksus Ekonomiskās un monetārās savienības kontekstā.

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

nav piemērojams 2. panta c) punkts, kā arī 8. panta 1. punktā un 11. pantā minētā atsauce uz MSPCI;

| b) | nav piemērojams 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts; |
| --- | --- |

b)

nav piemērojams 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts;

| c) | nav piemērojams 5. panta 2. punkts; |
| --- | --- |

c)

nav piemērojams 5. panta 2. punkts;

| d) | nav piemērojama 5. panta 3. punktā minētā apspriešanās ar EMI. |
| --- | --- |

d)

nav piemērojama 5. panta 3. punktā minētā apspriešanās ar EMI.

| — | 31996 R 1749: Komisijas 1996. gada 9. septembra Regula (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 229, 10.9.1996., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 31998 R 1687: Padomes 1998. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1687/98 (OV L 214, 31.7.1998., 12. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 1749: Komisijas 1996. gada 9. septembra Regula (EK) Nr. 1749/96 par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 229, 10.9.1996., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

31998 R 1687: Padomes 1998. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1687/98 (OV L 214, 31.7.1998., 12. lpp.),

| — | 31998 R 1688: Padomes 1998. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1688/98 (OV L 214, 31.7.1998., 23. lpp.), |
| --- | --- |

—

31998 R 1688: Padomes 1998. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1688/98 (OV L 214, 31.7.1998., 23. lpp.),

| — | 32007 R 1334: Komisijas 2007. gada 14. novembra Regulu (EK) Nr. 1334/2007 (OV L 296, 15.11.2007., 22. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 1334: Komisijas 2007. gada 14. novembra Regulu (EK) Nr. 1334/2007 (OV L 296, 15.11.2007., 22. lpp.).

| — | 31996 R 2214: Komisijas 1996. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 2214/96 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem: SPCI apakšindeksu pārsūtīšana un izplatīšana (OV L 296, 21.11.1996., 8. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 31999 R 1617: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1617/1999 (OV L 192, 24.7.1999., 9. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 2214: Komisijas 1996. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 2214/96 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem: SPCI apakšindeksu pārsūtīšana un izplatīšana (OV L 296, 21.11.1996., 8. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

31999 R 1617: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1617/1999 (OV L 192, 24.7.1999., 9. lpp.),

| — | 31999 R 1749: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1749/1999 (OV L 214, 13.8.1999., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

31999 R 1749: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1749/1999 (OV L 214, 13.8.1999., 1. lpp.),

| — | 32001 R 1920: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 1920/2001 (OV L 261, 29.9.2001., 46. lpp.), |
| --- | --- |

—

32001 R 1920: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 1920/2001 (OV L 261, 29.9.2001., 46. lpp.),

| — | 32005 R 1708: Komisijas 2005. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1708/2005 (OV L 274, 20.10.2005., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

32005 R 1708: Komisijas 2005. gada 19. oktobra Regulu (EK) Nr. 1708/2005 (OV L 274, 20.10.2005., 9. lpp.).

| — | 31998 R 2646: Komisijas 1998. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 2646/98, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātiem standartiem tarifu traktējumam Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 335, 10.12.1998., 30. lpp.). |
| --- | --- |

—

31998 R 2646: Komisijas 1998. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 2646/98, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātiem standartiem tarifu traktējumam Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 335, 10.12.1998., 30. lpp.).

| — | 31999 R 1617: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1617/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātiem standartiem par apdrošināšanas traktējumu Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L 192, 24.7.1999., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

31999 R 1617: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1617/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātiem standartiem par apdrošināšanas traktējumu Saskaņotajā patēriņa cenu indeksā un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L 192, 24.7.1999., 9. lpp.).

| — | 31999 R 2166: Padomes 1999. gada 8. oktobra Regula (EK) Nr. 2166/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātajiem produktu apstrādes standartiem veselības aizsardzības, izglītības un sociālās aizsardzības nozarēs saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 266, 14.10.1999., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

31999 R 2166: Padomes 1999. gada 8. oktobra Regula (EK) Nr. 2166/1999, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz obligātajiem produktu apstrādes standartiem veselības aizsardzības, izglītības un sociālās aizsardzības nozarēs saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 266, 14.10.1999., 1. lpp.).

| — | 32000 R 2601: Komisijas 2000. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2601/2000, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz pirkšanas cenu reģistrēšanas grafiku saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 300, 29.11.2000., 14. lpp.). |
| --- | --- |

—

32000 R 2601: Komisijas 2000. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2601/2000, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz pirkšanas cenu reģistrēšanas grafiku saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 300, 29.11.2000., 14. lpp.).

| — | 32000 R 2602: Komisijas 2000. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2602/2000, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz cenu pazeminājuma atspoguļošanas obligātajiem standartiem saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 300, 29.11.2000., 16. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32001 R 1921: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 1921/2001 (OV L 261, 29.9.2001., 49. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32000 R 2602: Komisijas 2000. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2602/2000, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz cenu pazeminājuma atspoguļošanas obligātajiem standartiem saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 300, 29.11.2000., 16. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32001 R 1921: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 1921/2001 (OV L 261, 29.9.2001., 49. lpp.).

| — | 32001 R 1920: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1920/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai saistībā ar minimālajiem standartiem attiecībā uz pakalpojumu maksu, kura ir proporcionāla darījuma vērtībai saskaņotajā patēriņa cenu indeksā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L 261, 29.9.2001., 46. lpp.). |
| --- | --- |

—

32001 R 1920: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1920/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai saistībā ar minimālajiem standartiem attiecībā uz pakalpojumu maksu, kura ir proporcionāla darījuma vērtībai saskaņotajā patēriņa cenu indeksā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L 261, 29.9.2001., 46. lpp.).

| — | 32001 R 1921: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1921/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz minimālajiem standartiem saskaņoto patēriņa cenu indeksa pārskatīšanai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2602/2000 (OV L 261, 29.9.2001., 49. lpp.). |
| --- | --- |

—

32001 R 1921: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1921/2001, ar ko paredz sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz minimālajiem standartiem saskaņoto patēriņa cenu indeksa pārskatīšanai un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2602/2000 (OV L 261, 29.9.2001., 49. lpp.).

| — | 32005 R 1708: Komisijas 2005. gada 19. oktobra Regula (EK) Nr. 1708/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz kopējo indeksu atsauces periodu saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L 274, 20.10.2005., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

32005 R 1708: Komisijas 2005. gada 19. oktobra Regula (EK) Nr. 1708/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz kopējo indeksu atsauces periodu saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L 274, 20.10.2005., 9. lpp.).

| — | 32006 R 0701: Padomes 2006. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam (OV L 122, 9.5.2006., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32006 R 0701: Padomes 2006. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam (OV L 122, 9.5.2006., 3. lpp.).

| — | 32009 R 0330: Komisijas 2009. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 330/2009, ar ko paredz sīkus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz minimālajiem standartiem, ko piemēro sezonas produktiem saskaņotajos patēriņa cenu indeksos (SPCI) (OV L 103, 23.4.2009., 6. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0330: Komisijas 2009. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 330/2009, ar ko paredz sīkus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz minimālajiem standartiem, ko piemēro sezonas produktiem saskaņotajos patēriņa cenu indeksos (SPCI) (OV L 103, 23.4.2009., 6. lpp.).

| — | 32010 R 1114: Komisijas 2010. gada 1. decembra Regula (ES) Nr. 1114/2010, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz minimālajiem SPCI svaru kvalitātes standartiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2454/97 (OV L 316, 2.12.2010., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

32010 R 1114: Komisijas 2010. gada 1. decembra Regula (ES) Nr. 1114/2010, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz minimālajiem SPCI svaru kvalitātes standartiem un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2454/97 (OV L 316, 2.12.2010., 4. lpp.).

| — | 32007 R 1445: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 1445/2007, ar ko paredz kopējus noteikumus, lai sniegtu pamatinformāciju par pirktspējas paritātēm un lai tās aprēķinātu un izplatītu (OV L 336, 20.12.2007., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32007 R 1445: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 1445/2007, ar ko paredz kopējus noteikumus, lai sniegtu pamatinformāciju par pirktspējas paritātēm un lai tās aprēķinātu un izplatītu (OV L 336, 20.12.2007., 1. lpp.).

| — | 32011 R 0193: Komisijas 2011. gada 28. februāra Regula (ES) Nr. 193/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1445/2007 attiecībā uz kvalitātes kontroles sistēmu pirktspējas paritātēm (OV L 56, 1.3.2011., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32011 R 0193: Komisijas 2011. gada 28. februāra Regula (ES) Nr. 193/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1445/2007 attiecībā uz kvalitātes kontroles sistēmu pirktspējas paritātēm (OV L 56, 1.3.2011., 1. lpp.).

| — | 31996 R 2223: Padomes 1996. gada 25. jūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 31998 R 0448: Padomes 1998. gada 16. februāra Regulu (EK) Nr. 448/98 (OV L 58, 27.2.1998., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

31996 R 2223: Padomes 1996. gada 25. jūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

31998 R 0448: Padomes 1998. gada 16. februāra Regulu (EK) Nr. 448/98 (OV L 58, 27.2.1998., 1. lpp.),

| — | 32000 R 1500: Komisijas 2000. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 1500/2000 (OV L 172, 12.7.2000., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

32000 R 1500: Komisijas 2000. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 1500/2000 (OV L 172, 12.7.2000., 3. lpp.),

| — | 32000 R 2516: Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 2516/2000 (OV L 290, 17.11.2000., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32000 R 2516: Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 2516/2000 (OV L 290, 17.11.2000., 1. lpp.),

| — | 32001 R 0995: Komisijas 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 995/2001 (OV L 139, 23.5.2001., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

32001 R 0995: Komisijas 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 995/2001 (OV L 139, 23.5.2001., 3. lpp.),

| — | 32001 R 2558: Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Regulu (EK) Nr. 2558/2001 (OV L 344, 28.12.2001., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32001 R 2558: Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Regulu (EK) Nr. 2558/2001 (OV L 344, 28.12.2001., 1. lpp.),

| — | 32002 R 0113: Komisijas 2002. gada 23. janvāra Regulu (EK) Nr. 113/2002 (OV L 21, 24.1.2002., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

32002 R 0113: Komisijas 2002. gada 23. janvāra Regulu (EK) Nr. 113/2002 (OV L 21, 24.1.2002., 3. lpp.),

| — | 32002 R 1889: Komisijas 2002. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2002 (OV L 286, 24.10.2002., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32002 R 1889: Komisijas 2002. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2002 (OV L 286, 24.10.2002., 1. lpp.),

| — | 32003 R 1267: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 1267: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.),

| — | 32007 R 1392: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Regulu (EK) Nr. 1392/2007 (OV L 324, 10.12.2007., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32007 R 1392: Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Regulu (EK) Nr. 1392/2007 (OV L 324, 10.12.2007., 1. lpp.),

| — | 32009 R 0400: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 400/2009 (OV L 126, 21.5.2009., 11. lpp.), |
| --- | --- |

—

32009 R 0400: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 400/2009 (OV L 126, 21.5.2009., 11. lpp.),

| — | 32010 R 0715: Komisijas 2010. gada 10. augusta Regulu (ES) Nr. 715/2010 (OV L 210, 11.8.2010., 1. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | Šveicei atļauj apkopot datus pa institucionālajām vienībām, ja šīs regulas noteikumi attiecas uz rūpniecību; |
| --- | --- | --- |

—

32010 R 0715: Komisijas 2010. gada 10. augusta Regulu (ES) Nr. 715/2010 (OV L 210, 11.8.2010., 1. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

Šveicei atļauj apkopot datus pa institucionālajām vienībām, ja šīs regulas noteikumi attiecas uz rūpniecību;

| b) | Šveicei nav saistošs šajā regulā noteiktais datu sadalījums pa reģioniem; |
| --- | --- |

b)

Šveicei nav saistošs šajā regulā noteiktais datu sadalījums pa reģioniem;

| c) | Šveicei nav saistošs ES / trešo valstu pakalpojumu eksporta un importa sadalījums, kā pieprasa šī regula; |
| --- | --- |

c)

Šveicei nav saistošs ES / trešo valstu pakalpojumu eksporta un importa sadalījums, kā pieprasa šī regula;

| d) | B pielikuma iedaļā “Atkāpes pēc dalībvalstīm” pēc 27. punkta “APVIENOTĀ KARALISTE” pievieno šādu tekstu:
  “28.   ŠVEICE
  28.1.   Atkāpes attiecībā uz tabulām









  Tabulas Nr. | Mainīgais lielums/pozīcija | Atkāpe | Pārskata laikposms, uz kuru attiecas atkāpe | Pirmā nosūtīšana: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Visi | Atbrīvoti | 1980–1989 | 1998 |
| Nodarbinātība | Nav atšķirības starp nodarbināts/pašnodarbināts | Visi | |
| Darba ņēmēju atalgojums | D.1 sadalījums tikai attiecībā uz ikgadējiem datiem T + 9 | Visi | |
| 3 | Visi | Atbrīvoti | 1980–1989 | 1998 |
| A21 sadalījums | 1990–1997 | |
| A64 sadalījums ar summēšanu | Sākot ar 1998. gadu un turpmāk | |
| Nodarbinātība | Nav atšķirības starp nodarbināts/pašnodarbināts | Visi | |
| 5 | COICOP | Atbrīvoti | 1980–1989 | 1998 |
| 6–7 | Visi | Atbrīvoti | 1995–1999 | 2005 |
| Nosūtīšana T + 11 (mājsaimniecību sektors) un T + 21 (citi sektori) | 2000–2014 | |
| Nosūtīšana T + 9 (mājsaimniecību sektors) un T + 11 (citi sektori) | Sākot ar 2015. gadu un turpmāk | 2016 |
| F.51, F.7 | Dalījuma nav | Visi | |
| 8 | Visi | Nosūtīšana T + 18 | 1990–2014 | |
| Nosūtīšana T + 9 | Sākot ar 2015. gadu un turpmāk | 2016 |
| 10 | Visi | Atbrīvoti | Visi | |
| 11 | COFOG | Atbrīvoti | 1995–2004 | 2008 |
| 12–13, 15–26 | Visi | Atbrīvoti | Visi” | |

d)

B pielikuma iedaļā “Atkāpes pēc dalībvalstīm” pēc 27. punkta “APVIENOTĀ KARALISTE” pievieno šādu tekstu:

“28.   ŠVEICE

28.1.   Atkāpes attiecībā uz tabulām

Tabulas Nr.

Mainīgais lielums/pozīcija

Atkāpe

Pārskata laikposms, uz kuru attiecas atkāpe

Pirmā nosūtīšana:

1

Visi

Atbrīvoti

1980–1989

1998

Nodarbinātība

Nav atšķirības starp nodarbināts/pašnodarbināts

Visi

Darba ņēmēju atalgojums

D.1 sadalījums tikai attiecībā uz ikgadējiem datiem T + 9

Visi

3

Visi

Atbrīvoti

1980–1989

1998

A21 sadalījums

1990–1997

A64 sadalījums ar summēšanu

Sākot ar 1998. gadu un turpmāk

Nodarbinātība

Nav atšķirības starp nodarbināts/pašnodarbināts

Visi

5

COICOP

Atbrīvoti

1980–1989

1998

6–7

Visi

Atbrīvoti

1995–1999

2005

Nosūtīšana T + 11 (mājsaimniecību sektors) un T + 21 (citi sektori)

2000–2014

Nosūtīšana T + 9 (mājsaimniecību sektors) un T + 11 (citi sektori)

Sākot ar 2015. gadu un turpmāk

2016

F.51, F.7

Dalījuma nav

Visi

8

Visi

Nosūtīšana T + 18

1990–2014

Nosūtīšana T + 9

Sākot ar 2015. gadu un turpmāk

2016

10

Visi

Atbrīvoti

Visi

11

COFOG

Atbrīvoti

1995–2004

2008

12–13, 15–26

Visi

Atbrīvoti

Visi”

| — | 31997 D 0178: Komisijas 1997. gada 10. februāra Lēmums 97/178/EK, Euratom par metodoloģijas noteikšanu pārejai no Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Kopienā (EKS 1995) uz Eiropas integrēto tautsaimniecības kontu sistēmu (EKS otrais izdevums) (OV L 75, 15.3.1997., 44. lpp.). |
| --- | --- |

—

31997 D 0178: Komisijas 1997. gada 10. februāra Lēmums 97/178/EK, Euratom par metodoloģijas noteikšanu pārejai no Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmas Kopienā (EKS 1995) uz Eiropas integrēto tautsaimniecības kontu sistēmu (EKS otrais izdevums) (OV L 75, 15.3.1997., 44. lpp.).

| — | 31998 D 0715: Komisijas 1998. gada 30. novembra Lēmums 98/715/EK, ar ko attiecībā uz cenu un apjomu noteikšanas principiem paskaidro pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 340, 16.12.1998., 33. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:
  uz Šveici neattiecas 3. pants (metožu klasifikācija pēc produkta). |
| --- | --- |

—

31998 D 0715: Komisijas 1998. gada 30. novembra Lēmums 98/715/EK, ar ko attiecībā uz cenu un apjomu noteikšanas principiem paskaidro pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 340, 16.12.1998., 33. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:

uz Šveici neattiecas 3. pants (metožu klasifikācija pēc produkta).

| — | 32002 D 0990: Komisijas 2002. gada 17. decembra Lēmums 2002/990/EK, ar ko turpmāk izskaidro Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 A pielikumu attiecībā uz cenu un apjomu mērīšanas principiem nacionālajos kontos (OV L 347, 20.12.2002., 42. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:
  uz Šveici neattiecas 2. pants (metožu klasifikācija). |
| --- | --- |

—

32002 D 0990: Komisijas 2002. gada 17. decembra Lēmums 2002/990/EK, ar ko turpmāk izskaidro Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 A pielikumu attiecībā uz cenu un apjomu mērīšanas principiem nacionālajos kontos (OV L 347, 20.12.2002., 42. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:

uz Šveici neattiecas 2. pants (metožu klasifikācija).

| — | 32002 R 1889: Komisijas 2002. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1889/2002 par Padomes Regulas (EK) Nr. 448/98 īstenošanu, kas papildina un groza Regulu (EK) Nr. 2223/96 attiecībā uz netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu (FISIM) sadali Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā (EKS) (OV L 286, 24.10.2002., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

32002 R 1889: Komisijas 2002. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1889/2002 par Padomes Regulas (EK) Nr. 448/98 īstenošanu, kas papildina un groza Regulu (EK) Nr. 2223/96 attiecībā uz netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu (FISIM) sadali Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā (EKS) (OV L 286, 24.10.2002., 11. lpp.).

| — | 32003 R 1287: Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32003 R 1287: Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.).

| — | 32005 R 0116: Komisijas 2005. gada 26. janvāra Regula (EK, Euratom) Nr. 116/2005 par PVN atmaksu personām, kas nav nodokļu maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kas atbrīvotas no nodokļa, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 24, 27.1.2005., 6. lpp.). |
| --- | --- |

—

32005 R 0116: Komisijas 2005. gada 26. janvāra Regula (EK, Euratom) Nr. 116/2005 par PVN atmaksu personām, kas nav nodokļu maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kas atbrīvotas no nodokļa, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 24, 27.1.2005., 6. lpp.).

| — | 32005 R 1722: Komisijas 2005. gada 20. oktobra Regula (EK) Nr. 1722/2005 par mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principiem saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 276, 21.10.2005., 5. lpp.). |
| --- | --- |

—

32005 R 1722: Komisijas 2005. gada 20. oktobra Regula (EK) Nr. 1722/2005 par mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principiem saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (OV L 276, 21.10.2005., 5. lpp.).

| — | 32000 R 0264: Komisijas 2000. gada 3. februāra Regula (EK) Nr. 264/2000 par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz īstermiņa valsts finanšu statistiku (OV L 29, 4.2.2000., 4. lpp.).
  Regulas 25.1. un 25.2. tabulā ietvertos noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:






  a) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo pabalstu D.60 dalījumu D.62 un D.631M; |
| --- | --- | --- |

—

32000 R 0264: Komisijas 2000. gada 3. februāra Regula (EK) Nr. 264/2000 par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu attiecībā uz īstermiņa valsts finanšu statistiku (OV L 29, 4.2.2000., 4. lpp.).

Regulas 25.1. un 25.2. tabulā ietvertos noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

a)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo pabalstu D.60 dalījumu D.62 un D.631M;

| b) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo iemaksu D.61 dalījumu D.611 un D.612; |
| --- | --- |

b)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo iemaksu D.61 dalījumu D.611 un D.612;

| c) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt kapitāla pārvedumu D.9 dalījumu D.91 un D.9N; |
| --- | --- |

c)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt kapitāla pārvedumu D.9 dalījumu D.91 un D.9N;

| d) | pirmie dati jānosūta 2012. gadā + t12 (decembra beigas) par 2012. gada trešo ceturksni, kā arī ar atpakaļejošu datumu – sākot ar 1999. gada pirmo ceturksni. |
| --- | --- |

d)

pirmie dati jānosūta 2012. gadā + t12 (decembra beigas) par 2012. gada trešo ceturksni, kā arī ar atpakaļejošu datumu – sākot ar 1999. gada pirmo ceturksni.

| — | 32002 R 1221: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 1221/2002 par valsts ceturkšņa nefinanšu pārskatiem (OV L 179, 9.7.2002., 1. lpp.).
  Regulas 25.1. un 25.2. tabulā ietvertos noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:






  a) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo pabalstu D.60 dalījumu D.62 un D.631M; |
| --- | --- | --- |

—

32002 R 1221: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 1221/2002 par valsts ceturkšņa nefinanšu pārskatiem (OV L 179, 9.7.2002., 1. lpp.).

Regulas 25.1. un 25.2. tabulā ietvertos noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

a)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo pabalstu D.60 dalījumu D.62 un D.631M;

| b) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo iemaksu D.61 dalījumu D.611 un D.612; |
| --- | --- |

b)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt sociālo iemaksu D.61 dalījumu D.611 un D.612;

| c) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt kapitāla pārvedumu D.9 dalījumu D.91 un D.9N; |
| --- | --- |

c)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt kapitāla pārvedumu D.9 dalījumu D.91 un D.9N;

| d) | pirmie dati jānosūta 2012. gadā + t12 (decembra beigas) par 2012. gada trešo ceturksni, kā arī ar atpakaļejošu datumu – sākot ar 1999. gada pirmo ceturksni. |
| --- | --- |

d)

pirmie dati jānosūta 2012. gadā + t12 (decembra beigas) par 2012. gada trešo ceturksni, kā arī ar atpakaļejošu datumu – sākot ar 1999. gada pirmo ceturksni.

| — | 32005 R 0184: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32006 R 0602: Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regulu (EK) Nr. 602/2006 (OV L 106, 19.4.2006., 10. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32005 R 0184: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32006 R 0602: Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regulu (EK) Nr. 602/2006 (OV L 106, 19.4.2006., 10. lpp.),

| — | 32009 R 0707: Komisijas 2009. gada 5. augusta Regulu (EK) Nr. 707/2009 (OV L 204, 6.8.2009., 3. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt šādus datus:






  — | 1. tabula (euro rādītāji): visa tabula, |
| --- | --- | --- | --- |

—

32009 R 0707: Komisijas 2009. gada 5. augusta Regulu (EK) Nr. 707/2009 (OV L 204, 6.8.2009., 3. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt šādus datus:

—

1. tabula (euro rādītāji): visa tabula,

| — | 2. tabula (ceturkšņa maksājumu bilance): portfeļa ieguldījumu dalījums pēc valstīm, |
| --- | --- |

—

2. tabula (ceturkšņa maksājumu bilance): portfeļa ieguldījumu dalījums pēc valstīm,

| — | 3. tabula (starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība): pakalpojumi kopā – ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis un valsts pārvaldes pakalpojumu apakšsadaļas, |
| --- | --- |

—

3. tabula (starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība): pakalpojumi kopā – ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis un valsts pārvaldes pakalpojumu apakšsadaļas,

| — | 4. tabula (tiešo ieguldījumu plūsma T + 21) un 5. tabula (tiešo ieguldījumu krājumi T + 21): NOGA saimnieciskās darbības nozaru trīsciparu kodu līmenis; |
| --- | --- |

—

4. tabula (tiešo ieguldījumu plūsma T + 21) un 5. tabula (tiešo ieguldījumu krājumi T + 21): NOGA saimnieciskās darbības nozaru trīsciparu kodu līmenis;

| b) | līdz 2014. gada beigām Šveice ir atbrīvota no pienākuma nosūtīt šādus datus:






  — | 2. tabula (ceturkšņa maksājumu bilance): maksājumu bilance, izņemot portfeļa ieguldījumus, |
| --- | --- | --- |

b)

līdz 2014. gada beigām Šveice ir atbrīvota no pienākuma nosūtīt šādus datus:

—

2. tabula (ceturkšņa maksājumu bilance): maksājumu bilance, izņemot portfeļa ieguldījumus,

| — | 3. tabula (starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība): pakalpojumi kopā – ģeogrāfiskā iedalījuma 2. līmenis, |
| --- | --- |

—

3. tabula (starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība): pakalpojumi kopā – ģeogrāfiskā iedalījuma 2. līmenis,

| — | 4. tabula (tiešo ieguldījumu plūsma T + 9): tiešie ieguldījumi ārvalstīs kopā: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis, un tiešie ieguldījumi ekonomikā kopā, par kuru ziņo: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis, |
| --- | --- |

—

4. tabula (tiešo ieguldījumu plūsma T + 9): tiešie ieguldījumi ārvalstīs kopā: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis, un tiešie ieguldījumi ekonomikā kopā, par kuru ziņo: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis,

| — | 4. tabula (tiešo ieguldījumu plūsma T + 21): tiešie ieguldījumi ārvalstīs kopā: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis, un tiešie ieguldījumi ekonomikā kopā, par kuru ziņo: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis un NOGA saimnieciskās darbības nozaru divciparu kodu līmenis, |
| --- | --- |

—

4. tabula (tiešo ieguldījumu plūsma T + 21): tiešie ieguldījumi ārvalstīs kopā: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis, un tiešie ieguldījumi ekonomikā kopā, par kuru ziņo: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis un NOGA saimnieciskās darbības nozaru divciparu kodu līmenis,

| — | 5. tabula (tiešo ieguldījumu krājumi T + 21): tiešie ieguldījumi ārvalstīs kopā: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis, un tiešie ieguldījumi ekonomikā, par kuru ziņo: kopējās saistības – ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis un NOGA saimnieciskās darbības nozaru divciparu kodu līmenis. |
| --- | --- |

—

5. tabula (tiešo ieguldījumu krājumi T + 21): tiešie ieguldījumi ārvalstīs kopā: ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis, un tiešie ieguldījumi ekonomikā, par kuru ziņo: kopējās saistības – ģeogrāfiskā iedalījuma 3. līmenis un NOGA saimnieciskās darbības nozaru divciparu kodu līmenis.

| — | 32006 R 0601: Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 601/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un procedūru (OV L 106, 19.4.2006., 7. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  Šveice ir atbrīvota no pienākuma īstenot procedūras attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un kārtību līdz 2014. gada beigām. |
| --- | --- |

—

32006 R 0601: Komisijas 2006. gada 18. aprīļa Regula (EK) Nr. 601/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un procedūru (OV L 106, 19.4.2006., 7. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

Šveice ir atbrīvota no pienākuma īstenot procedūras attiecībā uz datu nosūtīšanas formātu un kārtību līdz 2014. gada beigām.

| — | 32008 R 1055: Komisijas 2008. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1055/2008, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 saistībā ar kvalitātes kritērijiem un kvalitātes ziņojumiem, kas attiecas uz maksājumu bilances statistiku (OV L 283, 28.10.2008., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32010 R 1227: Komisijas 2010. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1227/2010 (OV L 336, 21.12.2010., 15. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt kvalitātes ziņojumu līdz 2014. gada beigām. |
| --- | --- | --- |

—

32008 R 1055: Komisijas 2008. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1055/2008, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 saistībā ar kvalitātes kritērijiem un kvalitātes ziņojumiem, kas attiecas uz maksājumu bilances statistiku (OV L 283, 28.10.2008., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32010 R 1227: Komisijas 2010. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1227/2010 (OV L 336, 21.12.2010., 15. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt kvalitātes ziņojumu līdz 2014. gada beigām.

NOMENKLATŪRAS

| — | 31990 R 3037: Padomes 1990. gada 9. oktobra Regula (EEK) Nr. 3037/90 par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 31993 R 0761: Komisijas 1993. gada 24. marta Regulu (EEK) Nr. 761/93 (OV L 83, 3.4.1993., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

31990 R 3037: Padomes 1990. gada 9. oktobra Regula (EEK) Nr. 3037/90 par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

31993 R 0761: Komisijas 1993. gada 24. marta Regulu (EEK) Nr. 761/93 (OV L 83, 3.4.1993., 1. lpp.),

| — | 32002 R 0029: Komisijas 2001. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 29/2002 (OV L 6, 10.1.2002., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

32002 R 0029: Komisijas 2001. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 29/2002 (OV L 6, 10.1.2002., 3. lpp.),

| — | 32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

| — | 31993 R 0696: Padomes 1993. gada 15. marta Regula (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā (OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 1 94 N: Aktu par Norvēģijas Karalistes, Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem un Eiropas Savienības dibināšanas līgumu pielāgojumiem (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp., kas pielāgots ar OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

31993 R 0696: Padomes 1993. gada 15. marta Regula (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā (OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

1 94 N: Aktu par Norvēģijas Karalistes, Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanās nosacījumiem un Eiropas Savienības dibināšanas līgumu pielāgojumiem (OV C 241, 29.8.1994., 21. lpp., kas pielāgots ar OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.).

| — | 32003 R 1059: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32008 R 0011: Komisijas 2008. gada 8. janvāra Regulu (EK) Nr. 11/2008 (OV L 5, 9.1.2008., 13. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32003 R 1059: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32008 R 0011: Komisijas 2008. gada 8. janvāra Regulu (EK) Nr. 11/2008 (OV L 5, 9.1.2008., 13. lpp.),

| — | 32008 R 0176: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 176/2008 (OV L 61, 5.3.2008., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32008 R 0176: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 176/2008 (OV L 61, 5.3.2008., 1. lpp.),

| — | 32011 R 0031: Komisijas 2011. gada 17. janvāra Regulu (ES) Nr. 31/2011 (OV L 13, 18.1.2011., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

32011 R 0031: Komisijas 2011. gada 17. janvāra Regulu (ES) Nr. 31/2011 (OV L 13, 18.1.2011., 3. lpp.).

| — | 32008 R 0451: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (OV L 145, 4.6.2008., 65. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0451: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (OV L 145, 4.6.2008., 65. lpp.).

LAUKSAIMNIECĪBAS STATISTIKA

| — | 31996 L 0016: Padomes 1996. gada 19. marta Direktīva 96/16/EK par statistikas apsekojumiem attiecībā uz pienu un piena produktiem (OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32003 L 0107: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Direktīvu 2003/107/EK (OV L 7, 13.1.2004., 40. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:
  Šveicei nav saistošs reģionālais datu sadalījums, kā pieprasa šī direktīva. |
| --- | --- | --- |

—

31996 L 0016: Padomes 1996. gada 19. marta Direktīva 96/16/EK par statistikas apsekojumiem attiecībā uz pienu un piena produktiem (OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32003 L 0107: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Direktīvu 2003/107/EK (OV L 7, 13.1.2004., 40. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:

Šveicei nav saistošs reģionālais datu sadalījums, kā pieprasa šī direktīva.

| — | 31997 D 0080: Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmums 97/80/EK, ar ko paredz noteikumus Padomes Direktīvas 96/16/EK īstenošanai attiecībā uz piena un piena produktu statistiskajiem apsekojumiem (OV L 24, 25.1.1997., 26. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 31998 D 0582: Padomes 1998. gada 6. oktobra Lēmumu 98/582/EK (OV L 281, 17.10.1998., 36. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

31997 D 0080: Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmums 97/80/EK, ar ko paredz noteikumus Padomes Direktīvas 96/16/EK īstenošanai attiecībā uz piena un piena produktu statistiskajiem apsekojumiem (OV L 24, 25.1.1997., 26. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

31998 D 0582: Padomes 1998. gada 6. oktobra Lēmumu 98/582/EK (OV L 281, 17.10.1998., 36. lpp.),

| — | 32005 D 0288: Komisijas 2005. gada 18. marta Lēmumu 2005/288/EK (OV L 88, 7.4.2005., 10. lpp.), |
| --- | --- |

—

32005 D 0288: Komisijas 2005. gada 18. marta Lēmumu 2005/288/EK (OV L 88, 7.4.2005., 10. lpp.),

| — | 32011 D 0142: Komisijas 2011. gada 3. marta Lēmumu 2011/142/ES (OV L 59, 4.3.2011., 66. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:
  Šveicei nav saistošs reģionālais datu sadalījums, kā noteikts I pielikuma 1. tabulā: “Govs piena gada produkcija”. |
| --- | --- |

—

32011 D 0142: Komisijas 2011. gada 3. marta Lēmumu 2011/142/ES (OV L 59, 4.3.2011., 66. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:

Šveicei nav saistošs reģionālais datu sadalījums, kā noteikts I pielikuma 1. tabulā: “Govs piena gada produkcija”.

| — | 32004 R 0138: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32005 R 0306: Komisijas 2005. gada 24. februāra Regulu (EK) Nr. 306/2005 (OV L 52, 25.2.2005., 9. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

32004 R 0138: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32005 R 0306: Komisijas 2005. gada 24. februāra Regulu (EK) Nr. 306/2005 (OV L 52, 25.2.2005., 9. lpp.),

| — | 32006 R 0909: Komisijas 2006. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 909/2006 (OV L 168, 21.6.2006., 14. lpp.), |
| --- | --- |

—

32006 R 0909: Komisijas 2006. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 909/2006 (OV L 168, 21.6.2006., 14. lpp.),

| — | 32008 R 0212: Komisijas 2008. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 212/2008 (OV L 65, 8.3.2008., 5. lpp.). |
| --- | --- |

—

32008 R 0212: Komisijas 2008. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 212/2008 (OV L 65, 8.3.2008., 5. lpp.).

| — | 32008 R 1166: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.).
  Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:
  uz Šveici neattiecina regulas III pielikuma VII ierakstu. |
| --- | --- |

—

32008 R 1166: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88 (OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.).

Regulas noteikumus šā nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

uz Šveici neattiecina regulas III pielikuma VII ierakstu.

| — | 32008 R 1242: Komisijas 2008. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 1242/2008 par Kopienas klasifikācijas izveidi lauku saimniecībām (OV L 335, 13.12.2008., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32009 R 0867: Komisijas 2009. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 867/2009 (OV L 248, 22.9.2009., 17. lpp.). |
| --- | --- | --- |

—

32008 R 1242: Komisijas 2008. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 1242/2008 par Kopienas klasifikācijas izveidi lauku saimniecībām (OV L 335, 13.12.2008., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32009 R 0867: Komisijas 2009. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 867/2009 (OV L 248, 22.9.2009., 17. lpp.).

| — | 32009 R 1200: Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1200/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu attiecībā uz mājlopu vienību koeficientiem un raksturlielumu definīcijām (OV L 329, 15.12.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 1200: Komisijas 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1200/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu attiecībā uz mājlopu vienību koeficientiem un raksturlielumu definīcijām (OV L 329, 15.12.2009., 1. lpp.).

| — | 32008 R 1165: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK (OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.).
  Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:






  a) | Šveicei nav saistošas šādas regulas II pielikumā prasītās detalizētās lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas:






  — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pārējiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: liellopi, kas vecāki par vienu gadu, bet nav vecāki par diviem gadiem, sieviešu kārtas dzīvnieki (teles; dzīvnieki, kas vēl nav atnesušies), |
| --- | --- | --- | --- |

—

32008 R 1165: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regula (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK (OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.).

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

a)

Šveicei nav saistošas šādas regulas II pielikumā prasītās detalizētās lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas:

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pārējiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: liellopi, kas vecāki par vienu gadu, bet nav vecāki par diviem gadiem, sieviešu kārtas dzīvnieki (teles; dzīvnieki, kas vēl nav atnesušies),

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par kaujamiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: liellopi, kas vecāki par vienu gadu, bet nav vecāki par diviem gadiem, sieviešu kārtas dzīvnieki (teles; dzīvnieki, kas vēl nav atnesušies), |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par kaujamiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: liellopi, kas vecāki par vienu gadu, bet nav vecāki par diviem gadiem, sieviešu kārtas dzīvnieki (teles; dzīvnieki, kas vēl nav atnesušies),

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par kaujamiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: divus gadus veci un vecāki liellopi, sieviešu kārtas, teles, |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par kaujamiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: divus gadus veci un vecāki liellopi, sieviešu kārtas, teles,

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pārējiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: divus gadus veci un vecāki liellopi, sieviešu kārtas, teles, |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pārējiem dzīvniekiem, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: divus gadus veci un vecāki liellopi, sieviešu kārtas, teles,

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par cūkām ar dzīvsvaru 50 kg vai vairāk, taču mazāk par 80 kg, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: nobarojamās cūkas, tai skaitā kaujamie vepri un kaujamās sivēnmātes, |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par cūkām ar dzīvsvaru 50 kg vai vairāk, taču mazāk par 80 kg, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: nobarojamās cūkas, tai skaitā kaujamie vepri un kaujamās sivēnmātes,

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par cūkām ar dzīvsvaru 80 kg vai vairāk, taču mazāk par 110 kg, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: nobarojamās cūkas, tai skaitā kaujamie vepri un kaujamās sivēnmātes, |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par cūkām ar dzīvsvaru 80 kg vai vairāk, taču mazāk par 110 kg, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: nobarojamās cūkas, tai skaitā kaujamie vepri un kaujamās sivēnmātes,

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par cūkām ar dzīvsvaru 110 kg vai vairāk, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: nobarojamās cūkas, tai skaitā kaujamie vepri un kaujamās sivēnmātes, |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par cūkām ar dzīvsvaru 110 kg vai vairāk, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: nobarojamās cūkas, tai skaitā kaujamie vepri un kaujamās sivēnmātes,

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pirmo reizi apsēklotām sivēnmātēm, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: vaislas cūkas ar dzīvsvaru 50 kg un vairāk, apsēklotas sivēnmātes, |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pirmo reizi apsēklotām sivēnmātēm, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: vaislas cūkas ar dzīvsvaru 50 kg un vairāk, apsēklotas sivēnmātes,

| — | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par vēl neapsēklotām sivēnmātēm, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: vaislas cūkas ar dzīvsvaru 50 kg un vairāk, pārējās sivēnmātes; |
| --- | --- |

—

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par vēl neapsēklotām sivēnmātēm, kas prasīti II pielikumā “Lauksaimniecības dzīvnieku statistikas kategorijas”: vaislas cūkas ar dzīvsvaru 50 kg un vairāk, pārējās sivēnmātes;

| b) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par jaunlopiem, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”: liellopi; |
| --- | --- |

b)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par jaunlopiem, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”: liellopi;

| c) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par jēriem un pārējiem, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”: aitas; |
| --- | --- |

c)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par jēriem un pārējiem, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”: aitas;

| d) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par kazām, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”; |
| --- | --- |

d)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par kazām, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”;

| e) | Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pīlēm un pārējiem, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”: mājputni. |
| --- | --- |

e)

Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt statistikas datus par pīlēm un pārējiem, kas prasīti IV pielikumā “Kaušanas statistikas kategorijas”: mājputni.

| — | 32009 R 0543: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93 (OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32009 R 0543: Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93 (OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.).

ENERĢIJAS STATISTIKA

| — | 31990 L 0377: Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīva 90/377/EEK par Kopienas procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (OV L 185, 17.7.1990., 16. lpp.). |
| --- | --- |

—

31990 L 0377: Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīva 90/377/EEK par Kopienas procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (OV L 185, 17.7.1990., 16. lpp.).

VIDES STATISTIKA

| — | 32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

32006 R 1893: Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

| — | 32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regula (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32007 R 0973: Komisijas 2007. gada 20. augusta Regula (EK) Nr. 973/2007 (OV L 216, 21.8.2007., 10. lpp.).”

---

(1)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

1

(2)  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

23.7.2013

| 23.7.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 198/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 198/s3

---

PAZIŅOJUMS LASĪTĀJIEM

Padomes Regula (ES) Nr. 216/2013 (2013. gada 7. marts) par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

Saskaņā ar Padomes 2013. gada 7. marta Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (OV L 69, 13.3.2013., 1. lpp.), sākot ar 2013. gada 1. jūliju, vienīgi elektroniskā formātā publicētais Oficiālais Vēstnesis ir autentisks un rada juridiskas sekas.

Ja neparedzētu un ārkārtas apstākļu dēļ Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu nav iespējams publicēt, iespiestais izdevums ir autentisks un rada juridiskas sekas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2013 3. panta nosacījumiem.

---