# Euroopa Liidu L 179/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.179.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide29. juuni 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.179.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide29. juuni 2013

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/35/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 626/2013, 27. juuni 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1344/2011, millega peatatakse teatavatele põllumajandus-, kalandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine | 22 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 627/2013, 27. juuni 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine | 43 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, 28. juuni 2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 629/2013, 28. juuni 2013, millega kehtestatakse täiendavad erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega 2012/2013. turustusaastal, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu | 55 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 630/2013, 28. juuni 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) lisasid (
  1
  ) | 60 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 631/2013, 28. juuni 2013, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 546/2006 ja rakendusmäärus (EL) nr 233/2012 (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 632/2013, 28. juuni 2013, millega 194. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 85 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 633/2013, 28. juuni 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 87 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 634/2013, 28. juuni 2013, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juulist 2013 | 89 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/336/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. juuni 2013, Euroopa Liidu Kohtu kohtujuristide arvu suurendamise kohta | 92 |
| | | 2013/337/EL |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 26. juuni 2013, millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunikud | 93 |
| | | 2013/338/EL |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 26. juuni 2013, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kohtu kohtunikud | 94 |
| | | 2013/339/EL |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 26. juuni 2013, millega nimetatakse ametisse üks Üldkohtu kohtunik | 95 |
| | | 2013/340/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 27. juuni 2013, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses Horvaatias sigade klassikalise katku tõttu võetud loomatervishoiualaste tõrjemeetmetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 3932 all)

   (
  1
  ) | 96 |
| | | 2013/341/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 27. juuni 2013, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  ) | 98 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 626/2013, 27. juuni 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1344/2011, millega peatatakse teatavatele põllumajandus-, kalandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine

22

*

Nõukogu määrus (EL) nr 627/2013, 27. juuni 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

43

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 628/2013, 28. juuni 2013, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006 (
  1
  )

1

46

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 629/2013, 28. juuni 2013, millega kehtestatakse täiendavad erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega 2012/2013. turustusaastal, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu

55

*

Komisjoni määrus (EL) nr 630/2013, 28. juuni 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) lisasid (
  1
  )

1

60

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 631/2013, 28. juuni 2013, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 546/2006 ja rakendusmäärus (EL) nr 233/2012 (
  1
  )

1

84

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 632/2013, 28. juuni 2013, millega 194. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

85

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 633/2013, 28. juuni 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

87

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 634/2013, 28. juuni 2013, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juulist 2013

89

OTSUSED

2013/336/EL

*

Nõukogu otsus, 25. juuni 2013, Euroopa Liidu Kohtu kohtujuristide arvu suurendamise kohta

92

2013/337/EL

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 26. juuni 2013, millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunikud

93

2013/338/EL

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 26. juuni 2013, millega nimetatakse ametisse Euroopa Kohtu kohtunikud

94

2013/339/EL

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 26. juuni 2013, millega nimetatakse ametisse üks Üldkohtu kohtunik

95

2013/340/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 27. juuni 2013, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses Horvaatias sigade klassikalise katku tõttu võetud loomatervishoiualaste tõrjemeetmetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 3932 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 3932 all)

1

96

2013/341/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 27. juuni 2013, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  )

2

1

98

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/35/EL,

26. juuni 2013,

mis käsitleb töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõudeid seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (20. üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/40/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 153 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud õigusakti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu direktiividega vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist, millega tagataks töötajate tervise ja ohutuse kaitse kõrgem tase. Selliste direktiivide puhul tuleb hoiduda selliste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis takistavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asutamist ja arengut. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu direktiividega vastu võtta miinimumnõuded, et soodustada eelkõige töökeskkonna parandamist, millega tagataks töötajate tervise ja ohutuse kaitse kõrgem tase. Selliste direktiivide puhul tuleb hoiduda selliste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis takistavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asutamist ja arengut.

| (2) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 lõikes 1 on sätestatud, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/40/EÜ (töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega) (18. üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (3) jõustumise järel on väljendanud mitmed sidusrühmad, eelkõige meditsiinitöötajate esindajad, tõsist muret direktiivi rakendamisega kaasneva võimaliku mõju pärast meditsiinilistele protseduuridele, milles kasutatakse meditsiinilisi ülesvõtteid. Samuti väljendati muret direktiivi mõju pärast teatavatele tööstustegevustele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/40/EÜ (töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega) (18. üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (3) jõustumise järel on väljendanud mitmed sidusrühmad, eelkõige meditsiinitöötajate esindajad, tõsist muret direktiivi rakendamisega kaasneva võimaliku mõju pärast meditsiinilistele protseduuridele, milles kasutatakse meditsiinilisi ülesvõtteid. Samuti väljendati muret direktiivi mõju pärast teatavatele tööstustegevustele.

| (4) | Komisjon uuris tähelepanelikult sidusrühmade esitatud argumente ning pärast mitmeid konsultatsioone otsustati teatavaid direktiivi 2004/40/EÜ sätteid põhjalikult muuta, võttes arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud ekspertide esitatud uusi teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon uuris tähelepanelikult sidusrühmade esitatud argumente ning pärast mitmeid konsultatsioone otsustati teatavaid direktiivi 2004/40/EÜ sätteid põhjalikult muuta, võttes arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud ekspertide esitatud uusi teaduslikke andmeid.

| (5) | Direktiivi 2004/40/EÜ muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/46/EÜ, (4) millega pikendati direktiivi 2004/40/EÜ ülevõtmise tähtaega nelja aasta võrra, ning seejärel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/11/EL, (5) millega pikendati ülevõtmise tähtaega kuni 31. oktoobrini 2013. See võimaldas komisjonil esitada uue ettepaneku ning kaasseadusandjatel vastu võtta uuematel ja kindlamatel tõenditel põhineva uue direktiivi. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2004/40/EÜ muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/46/EÜ, (4) millega pikendati direktiivi 2004/40/EÜ ülevõtmise tähtaega nelja aasta võrra, ning seejärel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2012/11/EL, (5) millega pikendati ülevõtmise tähtaega kuni 31. oktoobrini 2013. See võimaldas komisjonil esitada uue ettepaneku ning kaasseadusandjatel vastu võtta uuematel ja kindlamatel tõenditel põhineva uue direktiivi.

| (6) | Direktiiv 2004/40/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks ning tuleks kehtestada asjakohasemad ja proportsionaalsemad meetmed, mis kaitseksid töötajaid elektromagnetväljadega seotud riskide eest. Selles direktiivis ei käsitletud pikaajalist mõju, kaasa arvatud ajas muutuvate elektri-, magnet- ja elektromagnetväljade võimalikku kantserogeenset mõju, mille kohta ei ole praegu lõplikke teaduslikke tõendeid, mis tõestaksid põhjusliku seose olemasolu. Käesolevas direktiivis tuleks arvesse võtta igasugust teadaolevat otsest biofüüsikalist mõju ja kaudset mõju, mida elektromagnetväljad põhjustavad, et mitte üksnes tagada iga üksiku töötaja isiklik tervis ja ohutus, vaid ka luua kõikidele töötajatele liidus kaitse miinimumtase, vähendades samas võimalikke konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(6)

Direktiiv 2004/40/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks ning tuleks kehtestada asjakohasemad ja proportsionaalsemad meetmed, mis kaitseksid töötajaid elektromagnetväljadega seotud riskide eest. Selles direktiivis ei käsitletud pikaajalist mõju, kaasa arvatud ajas muutuvate elektri-, magnet- ja elektromagnetväljade võimalikku kantserogeenset mõju, mille kohta ei ole praegu lõplikke teaduslikke tõendeid, mis tõestaksid põhjusliku seose olemasolu. Käesolevas direktiivis tuleks arvesse võtta igasugust teadaolevat otsest biofüüsikalist mõju ja kaudset mõju, mida elektromagnetväljad põhjustavad, et mitte üksnes tagada iga üksiku töötaja isiklik tervis ja ohutus, vaid ka luua kõikidele töötajatele liidus kaitse miinimumtase, vähendades samas võimalikke konkurentsimoonutusi.

| (7) | Käesolevas direktiivis ei käsitleta võimalikku elektromagnetväljadega kokkupuute pikaajalist mõju, sest praegu puuduvad põhjusliku seoses kohta usaldusväärsed teaduslikud tõendid. Kui siiski ilmnevad sellised usaldusväärsed teaduslikud tõendid, peaks komisjon leidma sellise mõjuga tegelemiseks kõige sobivamad vahendid ning hoidma Euroopa Parlamenti ja nõukogu käesoleva direktiivi rakendamise aruande kaudu selle küsimusega kursis. Seda tehes peaks komisjon lisaks liikmesriikidelt saadud asjakohasele teabele arvesse võtma kõige hilisemaid teadusuuringuid ja kõnealuse valdkonna andmete alusel tehtud uusi teaduslikke järeldusi. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas direktiivis ei käsitleta võimalikku elektromagnetväljadega kokkupuute pikaajalist mõju, sest praegu puuduvad põhjusliku seoses kohta usaldusväärsed teaduslikud tõendid. Kui siiski ilmnevad sellised usaldusväärsed teaduslikud tõendid, peaks komisjon leidma sellise mõjuga tegelemiseks kõige sobivamad vahendid ning hoidma Euroopa Parlamenti ja nõukogu käesoleva direktiivi rakendamise aruande kaudu selle küsimusega kursis. Seda tehes peaks komisjon lisaks liikmesriikidelt saadud asjakohasele teabele arvesse võtma kõige hilisemaid teadusuuringuid ja kõnealuse valdkonna andmete alusel tehtud uusi teaduslikke järeldusi.

| (8) | Sätestada tuleks miinimumnõuded, andes seega liikmesriikidele võimaluse säilitada või vastu võtta töötajate kaitseks soodsamaid sätteid, eriti elektromagnetväljade rakendusväärtuste või kokkupuute piirnormide alampiiri kehtestamisel. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei tohiks aga üheski liikmesriigis juba valitsevat olukorda halvemaks muuta. |
| --- | --- |

(8)

Sätestada tuleks miinimumnõuded, andes seega liikmesriikidele võimaluse säilitada või vastu võtta töötajate kaitseks soodsamaid sätteid, eriti elektromagnetväljade rakendusväärtuste või kokkupuute piirnormide alampiiri kehtestamisel. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei tohiks aga üheski liikmesriigis juba valitsevat olukorda halvemaks muuta.

| (9) | Elektromagnetväljade eest kaitsvat süsteemi tuleks üksikasjadesse liigselt laskumata piirata taotletavate eesmärkide, järgitavate põhimõtete ning alusväärtuste määratlusega, et liikmesriikidel oleks võimalik kõnealuseid miinimumnõudeid võrdselt kohaldada. |
| --- | --- |

(9)

Elektromagnetväljade eest kaitsvat süsteemi tuleks üksikasjadesse liigselt laskumata piirata taotletavate eesmärkide, järgitavate põhimõtete ning alusväärtuste määratlusega, et liikmesriikidel oleks võimalik kõnealuseid miinimumnõudeid võrdselt kohaldada.

| (10) | Töötajate kaitseks elektromagnetväljade eest on vaja teha tõhus ja mõjus riskihindamine. See kohustus peab olema proportsionaalne töökohal valitseva olukorraga. Seepärast tuleb kindlaks määrata kaitsesüsteem, mis grupeerib erinevad riskid lihtsalt, astmestatult ja kergesti mõistetavalt. Sellega seoses võivad tööandjatel oma kohustusi täita aidata praktilistes juhendites toodavad viited eri näitajatele ja tüüpsituatsioonidele. |
| --- | --- |

(10)

Töötajate kaitseks elektromagnetväljade eest on vaja teha tõhus ja mõjus riskihindamine. See kohustus peab olema proportsionaalne töökohal valitseva olukorraga. Seepärast tuleb kindlaks määrata kaitsesüsteem, mis grupeerib erinevad riskid lihtsalt, astmestatult ja kergesti mõistetavalt. Sellega seoses võivad tööandjatel oma kohustusi täita aidata praktilistes juhendites toodavad viited eri näitajatele ja tüüpsituatsioonidele.

| (11) | Soovimatu mõju inimorganismile sõltub elektromagnetväljade või kiirguse sagedusest. Seepärast peavad kokkupuutepiirangute süsteemid põhinema kiirguse laadil ja sagedusel, et kaitsta elektronmagnetväljadega kokku puutuvaid töötajaid piisavalt. |
| --- | --- |

(11)

Soovimatu mõju inimorganismile sõltub elektromagnetväljade või kiirguse sagedusest. Seepärast peavad kokkupuutepiirangute süsteemid põhinema kiirguse laadil ja sagedusel, et kaitsta elektronmagnetväljadega kokku puutuvaid töötajaid piisavalt.

| (12) | Elektromagnetväljadega kokkupuute taset on võimalik tõhusamalt vähendada, kui võtta ennetusmeetmeid juba töökohtade loomisel ning valida sellised töövahendid, -kord ja -meetodid, mille esmaseks eesmärgiks on riskide vähendamine nende tekkekohas. Seega aitavad töövahendeid ja -meetodeid käsitlevad sätted kaasa asjaomaste töötajate kaitsele. Tuleb aga vältida mitmekordset hindamist, kui töövahendid vastavad asjakohaste liidu tooteohutuse alaste õigusaktide nõuetele, millega kehtestatakse käesoleva direktiiviga ettenähtud ohutuse tasemest kõrgem tase. See võimaldab paljudel juhtudel lihtsustatud hindamist. |
| --- | --- |

(12)

Elektromagnetväljadega kokkupuute taset on võimalik tõhusamalt vähendada, kui võtta ennetusmeetmeid juba töökohtade loomisel ning valida sellised töövahendid, -kord ja -meetodid, mille esmaseks eesmärgiks on riskide vähendamine nende tekkekohas. Seega aitavad töövahendeid ja -meetodeid käsitlevad sätted kaasa asjaomaste töötajate kaitsele. Tuleb aga vältida mitmekordset hindamist, kui töövahendid vastavad asjakohaste liidu tooteohutuse alaste õigusaktide nõuetele, millega kehtestatakse käesoleva direktiiviga ettenähtud ohutuse tasemest kõrgem tase. See võimaldab paljudel juhtudel lihtsustatud hindamist.

| (13) | Tööandjad peaksid tehnika ja teaduse arengut silmas pidades tegema elektromagnetväljadega kokkupuutest tulenevate riskide osas muudatusi, et parandada töötajate ohutuse ja tervise kaitset. |
| --- | --- |

(13)

Tööandjad peaksid tehnika ja teaduse arengut silmas pidades tegema elektromagnetväljadega kokkupuutest tulenevate riskide osas muudatusi, et parandada töötajate ohutuse ja tervise kaitset.

| (14) | Kuna käesolev direktiiv on nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (6) artikli 16 lõike 1 tähenduses üksikdirektiiv, kohaldatakse direktiivi 89/391/EMÜ töötajate elektromagnetväljaga kokkupuute suhtes ilma, et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvaid rangemaid ja/või erisätteid. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesolev direktiiv on nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (6) artikli 16 lõike 1 tähenduses üksikdirektiiv, kohaldatakse direktiivi 89/391/EMÜ töötajate elektromagnetväljaga kokkupuute suhtes ilma, et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvaid rangemaid ja/või erisätteid.

| (15) | Käesolevas direktiivis sätestatud füüsikalised suurused, kokkupuute piirnormid ja rakendusväärtused põhinevad rahvusvahelise mitteioniseeriva kiirguse eest kaitsmise komisjoni (ICNIRP) juhistel ning neid tuleks käsitleda kooskõlas ICNIRPi kontseptsioonidega, välja arvatud juhul, kui käesolevas direktiivis on ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas direktiivis sätestatud füüsikalised suurused, kokkupuute piirnormid ja rakendusväärtused põhinevad rahvusvahelise mitteioniseeriva kiirguse eest kaitsmise komisjoni (ICNIRP) juhistel ning neid tuleks käsitleda kooskõlas ICNIRPi kontseptsioonidega, välja arvatud juhul, kui käesolevas direktiivis on ette nähtud teisiti.

| (16) | Käesoleva direktiivi ajakohastamise tagamiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu õigusakte lisadesse üksnes tehniliste muudatuste tegemiseks, et kajastada tehnilise ühtlustamise ja standardimise määruste ja direktiivide vastuvõtmist, tehnika arengut, muudatusi kõige asjakohasemates standardites või spetsifikatsioonides ja uusi teadusandmeid elektromagnetväljadega seotud ohtude kohta ning samuti et kohandada rakendusväärtusi. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi ajakohastamise tagamiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu õigusakte lisadesse üksnes tehniliste muudatuste tegemiseks, et kajastada tehnilise ühtlustamise ja standardimise määruste ja direktiivide vastuvõtmist, tehnika arengut, muudatusi kõige asjakohasemates standardites või spetsifikatsioonides ja uusi teadusandmeid elektromagnetväljadega seotud ohtude kohta ning samuti et kohandada rakendusväärtusi. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (17) | Kui osutub vajalikuks puhtalt tehnilist laadi muudatuste tegemine lisadesse, peaks komisjon tegema tihedat koostööd nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega (7) asutatud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega. |
| --- | --- |

(17)

Kui osutub vajalikuks puhtalt tehnilist laadi muudatuste tegemine lisadesse, peaks komisjon tegema tihedat koostööd nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega (7) asutatud tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.

| (18) | Erandkorras, kui see on hädavajalik, näiteks töötajate kokkupuutest elektromagnetväljadega tuleneva otsese tervise- või ohutusriski korral, tuleks anda võimalus kohaldada komisjoni poolt vastu võetavate delegeeritud õigusaktide suhtes kiirmenetlust. |
| --- | --- |

(18)

Erandkorras, kui see on hädavajalik, näiteks töötajate kokkupuutest elektromagnetväljadega tuleneva otsese tervise- või ohutusriski korral, tuleks anda võimalus kohaldada komisjoni poolt vastu võetavate delegeeritud õigusaktide suhtes kiirmenetlust.

| (19) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise avaldusega (8) selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate riigisiseste õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul on seadusandja seisukohal, et kõnealuste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(19)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise avaldusega (8) selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate riigisiseste õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul on seadusandja seisukohal, et kõnealuste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (20) | Süsteemi, mis hõlmab kokkupuute piirnorme ja rakendusväärtusi, tuleks, kui see on kohaldatav, käsitada vahendina, mis hõlbustab kõrge kaitsetaseme tagamist elektromagnetväljadega kokkupuutega seotud kahjulike kehaliste toimete ja ohutusriskide eest. Selline süsteem võib siiski olla vastuolus teatavate tegevusvaldkondade eritingimustega, näiteks magnetresonantsmeetodi kasutamisega meditsiinis. Neid eritingimusi tuleb seepärast arvesse võtta. |
| --- | --- |

(20)

Süsteemi, mis hõlmab kokkupuute piirnorme ja rakendusväärtusi, tuleks, kui see on kohaldatav, käsitada vahendina, mis hõlbustab kõrge kaitsetaseme tagamist elektromagnetväljadega kokkupuutega seotud kahjulike kehaliste toimete ja ohutusriskide eest. Selline süsteem võib siiski olla vastuolus teatavate tegevusvaldkondade eritingimustega, näiteks magnetresonantsmeetodi kasutamisega meditsiinis. Neid eritingimusi tuleb seepärast arvesse võtta.

| (21) | Võttes arvesse relvajõudude eripära ning selleks, et võimaldada nende tõhusat toimimist ja koostegutsemisvõimet, sealhulgas ühiste rahvusvaheliste sõjaliste õppuste raames, peaksid liikmesriigid olema võimelised rakendama samaväärseid või spetsiifilisemaid kaitsesüsteeme, näiteks rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, näiteks NATO standardid, eeldusel et välditakse kahjulikku kehalist toimet ja ohutusriske. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse relvajõudude eripära ning selleks, et võimaldada nende tõhusat toimimist ja koostegutsemisvõimet, sealhulgas ühiste rahvusvaheliste sõjaliste õppuste raames, peaksid liikmesriigid olema võimelised rakendama samaväärseid või spetsiifilisemaid kaitsesüsteeme, näiteks rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, näiteks NATO standardid, eeldusel et välditakse kahjulikku kehalist toimet ja ohutusriske.

| (22) | Tööandjatelt tuleks nõuda, et riskid, mis tulenevad töökohas olevatest elektromagnetväljadest, on välistatud või miinimumini viidud. Sellest hoolimata on võimalik, et konkreetsetel juhtudel ja põhjendatud asjaoludel võib käesoleva direktiiviga sätestatud kokkupuute piirnorme ületada, kuid ainult ajutiselt. Sellisel juhul peaksid tööandjad olema kohustatud võtma niipea kui võimalik vajalikke meetmeid, millega viia kokkupuude jälle piirnormide piiresse. |
| --- | --- |

(22)

Tööandjatelt tuleks nõuda, et riskid, mis tulenevad töökohas olevatest elektromagnetväljadest, on välistatud või miinimumini viidud. Sellest hoolimata on võimalik, et konkreetsetel juhtudel ja põhjendatud asjaoludel võib käesoleva direktiiviga sätestatud kokkupuute piirnorme ületada, kuid ainult ajutiselt. Sellisel juhul peaksid tööandjad olema kohustatud võtma niipea kui võimalik vajalikke meetmeid, millega viia kokkupuude jälle piirnormide piiresse.

| (23) | Süsteemi puhul, mis tagab kõrge kaitsetaseme kahjulike kehaliste toimete ja ohutusriskide eest, mis võivad tuleneda kokkupuutest elektromagnetväljadega, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta eriti ohustatud töötajate erirühmi ning vältida interferentsi ja mõju, mida elektromagnetväli võib avaldada meditsiiniseadmetele, nagu metallproteesid, südamerütmurid ja defibrillaatorid, sisekõrva implantaadid ja muud implantaadid või kehal kantavad meditsiiniseadmed. Häireprobleemid, mis puudutavad eelkõige südamerütmureid, võivad esineda tasemetel, mis jäävad alla rakendusväärtusi, ja seepärast tuleks nende vältimiseks võtta asjakohaseid ettevaatusabinõusid ja kaitsemeetmeid, |
| --- | --- |

(23)

Süsteemi puhul, mis tagab kõrge kaitsetaseme kahjulike kehaliste toimete ja ohutusriskide eest, mis võivad tuleneda kokkupuutest elektromagnetväljadega, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta eriti ohustatud töötajate erirühmi ning vältida interferentsi ja mõju, mida elektromagnetväli võib avaldada meditsiiniseadmetele, nagu metallproteesid, südamerütmurid ja defibrillaatorid, sisekõrva implantaadid ja muud implantaadid või kehal kantavad meditsiiniseadmed. Häireprobleemid, mis puudutavad eelkõige südamerütmureid, võivad esineda tasemetel, mis jäävad alla rakendusväärtusi, ja seepärast tuleks nende vältimiseks võtta asjakohaseid ettevaatusabinõusid ja kaitsemeetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolev direktiiv, mis on kahekümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestab miinimumnõuded töötajate kaitseks nende tervisele ja ohutusele kokkupuutest elektromagnetväljadega töö ajal tulenevate või tuleneda võivate riskide eest.

2.   Käesolev direktiiv hõlmab kogu teadaolevat otsest biofüüsikalist mõju ja kaudset mõju, mis elektromagnetväljad põhjustavad.

3.   Käesolevas direktiivis sätestatud kokkupuute piirnormid hõlmavad üksnes teaduslikult tõendatud seoseid lühiajalise otsese biofüüsikalise mõju ning elektromagnetväljadega kokkupuutumise vahel.

4.   Käesolev direktiiv ei hõlma võimalikku pikaajalist mõju.

Komisjon jälgib viimaseid teaduslikke avastusi. Kui võimaliku pikaajalise mõju kohta ilmnevad uued usaldusväärsed teaduslikud tõendid, kaalub ta, milliseid meetmeid ta peaks võtma, esitades vajaduse korral sellist mõju käsitleva seadusandliku ettepaneku. Komisjon hoiab Euroopa Parlamenti ja nõukogu artiklis 15 osutatud aruande kaudu selle küsimusega kursis.

5.   Käesolev direktiiv ei hõlma riske, mis tulenevad kokkupuutest pingestatud juhtidega.

6.   Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi rangemate või täpsemate sätete kohaldamist, kohaldatakse direktiivi 89/391/EMÜ tervikuna kogu lõikes 1 osutatud valdkonnas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „elektromagnetväljad”– staatilised elektri- ja magnetväljad ning ajas muutuvad elektri-, magnet- ja elektromagnetväljad sagedustega kuni 300 GHz;

b)   „otsene biofüüsikaline mõju”– mõju, mida otseselt põhjustab inimorganismile elektromagnetväljas viibimine, sealhulgas:

c)   „kaudne mõju”– mõju, mis on põhjustatud objektist elektromagnetväljas ja võib põhjustada ohtu tervisele või ohutusele, näiteks:

d)   „kokkupuute piirnormid”– biofüüsikaliste ja bioloogiliste kaalutluste alusel kindaks määratud normid, eelkõige teaduslikult tõendatud alustel lühiajaline ja akuutne otsene mõju, muu hulgas soojuslik mõju ja kudede elektristimulatsioon;

e)   „kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid”– need kokkupuute piirnormid, mille ületamine võib avaldada töötaja tervisele kahjulikku mõju, näiteks kuumenemine või närvi- ja lihaskoe stimulatsioon;

f)   „meelelist toimet avaldavad kokkupuute piirnormid”– need kokkupuute piirnormid, mille ületamisel võivad lühiajaliselt häiruda töötaja taju või vähesel määral muutuda ajufunktsioonid;

g)   „rakendusväärtused”– rakendustasemed, mis määratakse kindlaks selleks, et lihtsustada asjakohaste kokkupuute piirnormide järgimise tõendamist või, kui see on asjakohane, et võtta käesolevas direktiivis sätestatud kaitse- või ennetusmeetmeid.

II lisas kasutatakse järgmist rakendusväärtuste terminoloogiat:

i)   elektriväljade puhul „madalad rakendusväärtused” ja „kõrged rakendusväärtused”– tasemed, mis on seotud käesolevas direktiivis sätestatud konkreetsete kaitse- ja ennetusmeetmetega, ning

ii)   magnetväljade puhul „madalad rakendusväärtused”– tase, mis on seotud meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormidega; „kõrged rakendusväärtused” – tase, mis on seotud kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormidega.

Artikkel 3

Kokkupuute piirnormid ja rakendusväärtused

1.   Füüsikalised suurused elektromagnetväljadega kokkupuute puhul on esitatud I lisas. Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid, meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid ning rakendusväärtused on sätestatud II ja III lisas.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et tööandja tagab, et töötajate kokkupuude elektromagnetväljadega piirdub kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormidega ja meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormidega mittesoojusliku mõju puhul vastavalt II lisas sätestatule ning soojusliku mõju puhul vastavalt III lisas sätestatule. Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormide ja meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormide järgimist tuleb näidata artiklis 4 sätestatud asjaomaste kokkupuute hindamise menetluste kasutamisega. Kui töötajate kokkupuude elektromagnetväljadega ületab kokkupuute piirnorme, võtab tööandja viivitamatult asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 5 lõikega 8.

3.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel ja kui tõendatakse, et II ja III lisas sätestatud asjakohaseid rakendusväärtusi ei ületata, loetakse et tööandja järgib kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme ja meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnorme. Kui kokkupuude ületab rakendusväärtusi, võtab tööandja asjakohaseid meetmeid artikli 5 lõike 2 kohaselt, välja arvatud juhul, kui kooskõlas artikli 4 lõigetega 1, 2 ja 3 teostatud hindamine näitab, et asjakohaseid kokkupuute piirnorme ei ületata ning ohutusriskid on võimalik välistada.

Ilma et see mõjutaks esimese lõigu kohaldamist, võib kokkupuude ületada:

| a) | madalaid rakendusväärtusi elektriväljade puhul (II lisa tabel B1), kui see on põhjendatud töötava või -protsessi tõttu, eeldusel et ei ületata meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A3) või






  i) | ei ületata kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A2); |
| --- | --- | --- |

a)

madalaid rakendusväärtusi elektriväljade puhul (II lisa tabel B1), kui see on põhjendatud töötava või -protsessi tõttu, eeldusel et ei ületata meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A3) või

i)

ei ületata kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A2);

| ii) | vastavalt artikli 5 lõikele 6 välditakse konkreetsete kaitsemeetmete abil liigseid sädelahendusi ja kontaktvoolu (II lisa tabel B3) ning |
| --- | --- |

ii)

vastavalt artikli 5 lõikele 6 välditakse konkreetsete kaitsemeetmete abil liigseid sädelahendusi ja kontaktvoolu (II lisa tabel B3) ning

| iii) | töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest; |
| --- | --- |

iii)

töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest;

| b) | madalaid rakendusväärtusi magnetväljade puhul (II lisa tabel B2) töövahetuse ajal, kui see on põhjendatud töötava või -protsessi tõttu, kaasa arvatud pea ja ülakeha puhul, eeldusel et ei ületata meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A3) või






  i) | kokkupuute piirnormide ületamine on üksnes ajutine; |
| --- | --- | --- |

b)

madalaid rakendusväärtusi magnetväljade puhul (II lisa tabel B2) töövahetuse ajal, kui see on põhjendatud töötava või -protsessi tõttu, kaasa arvatud pea ja ülakeha puhul, eeldusel et ei ületata meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A3) või

i)

kokkupuute piirnormide ületamine on üksnes ajutine;

| ii) | ei ületata kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A2); |
| --- | --- |

ii)

ei ületata kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A2);

| iii) | võetakse asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 5 lõikega 9, arvestades käesoleva lõike punktis a käsitletud ajutisi sümptomeid, ning |
| --- | --- |

iii)

võetakse asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 5 lõikega 9, arvestades käesoleva lõike punktis a käsitletud ajutisi sümptomeid, ning

| iv) | töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest. |
| --- | --- |

iv)

töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võib kokkupuude olla suurem kui:

| a) | meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid (II lisa tabel A1) töövahetuse ajal, kui see on põhjendatud töötava või- protsessi tõttu, eeldusel et






  i) | normide ületamine on üksnes ajutine; |
| --- | --- | --- |

a)

meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid (II lisa tabel A1) töövahetuse ajal, kui see on põhjendatud töötava või- protsessi tõttu, eeldusel et

i)

normide ületamine on üksnes ajutine;

| ii) | ei ületata kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A1); |
| --- | --- |

ii)

ei ületata kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A1);

| iii) | kooskõlas artikli 5 lõikega 7 on võetud konkreetsed kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

iii)

kooskõlas artikli 5 lõikega 7 on võetud konkreetsed kaitsemeetmed;

| iv) | võetakse asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 5 lõikega 9, arvestades nimetatud lõike punktis b käsitletud ajutisi sümptomeid, ning |
| --- | --- |

iv)

võetakse asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 5 lõikega 9, arvestades nimetatud lõike punktis b käsitletud ajutisi sümptomeid, ning

| v) | töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest; |
| --- | --- |

v)

töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest;

| b) | kokkupuute piirnormid (II lisa tabel A3 ja III lisa tabel A2) töövahetuse ajal, kui see on põhjendatud töötava või -protsessiga, eeldusel et






  i) | normide ületamine on üksnes ajutine; |
| --- | --- | --- |

b)

kokkupuute piirnormid (II lisa tabel A3 ja III lisa tabel A2) töövahetuse ajal, kui see on põhjendatud töötava või -protsessiga, eeldusel et

i)

normide ületamine on üksnes ajutine;

| ii) | ei ületata kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A2 ja III lisa tabel A1 ja tabel A3); |
| --- | --- |

ii)

ei ületata kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme (II lisa tabel A2 ja III lisa tabel A1 ja tabel A3);

| iii) | võetakse asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 5 lõikega 9, arvestades nimetatud lõike punktis a käsitletud ajutisi sümptomeid, ning |
| --- | --- |

iii)

võetakse asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 5 lõikega 9, arvestades nimetatud lõike punktis a käsitletud ajutisi sümptomeid, ning

| iv) | töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest. |
| --- | --- |

iv)

töötajaid on teavitatud artikli 6 punktis f osutatud olukordadest.

II   PEATÜKK

TÖÖANDJA KOHUSTUSED

Artikkel 4

Riskihindamine ja kokkupuute kindlaksmääramine

1.   Direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmisel hindavad tööandjad kõiki elektromagnetväljadest tulenevaid riske, millega töötajad tööl kokku puutuvad, ning vajaduse korral mõõdavad või arvutavad elektromagnetväljade tugevuse taseme, millega töötajad kokku puutuvad.

Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 ja käesoleva direktiivi artikli 6 kohaldamist, võib sellise hinnangu vastava nõudmise korral asjaomaseid liidu ja riikide õigusakte järgides avalikustada. Kui hindamise käigus töödeldakse töötajate isikuandmeid, tuleb avalikustamise korral eelkõige kinni pidada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivist 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) ja liikmesriikide õigusaktidest, millega seda direktiivi rakendatakse. Välja arvatud juhul, kui avalikustamine teenib ülekaalukaid avalikke huve, võivad hindamise tulemusi valdavad avaliku sektori asutused keelduda hinnangule juurdepääsu andmast või selle avalikustamisest, kui avalikustamine kahjustaks tööandja ärihuve, sealhulgas intellektuaalomandiga seotud huve. Tööandja võib asjaomaseid liidu ja riigisiseseid õigusnorme järgides keelduda hinnangu avalikustamisest samadel tingimustel.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud hindamise läbiviimiseks teeb tööandja kindlaks elektromagnetväljad töökohal ning hindab neid, võttes arvesse artiklis 14 osutatud praktilist juhendit ja muid asjakohaseid standardeid või suuniseid, mida asjaomased liikmesriigid on esitanud, sealhulgas kokkupuudet käsitlevaid andmebaase. Ilma et see piiraks käesoleva artikli kohaseid tööandja kohustusi ja kui see on asjakohane, on tööandjal ka õigus võtta arvesse kiirguse tasemeid ja muid asjakohaseid ohutusega seotud andmeid, mille on esitanud seadme tootja või turustaja kooskõlas liidu asjakohaste õigusaktidega, kaasa arvatud asjakohasel juhul ka riskide hindamine seoses kokkupuute tingimustega töökohal või paigaldamise kohas.

3.   Kui kokkupuute piirnormide järgimist ei saa usaldusväärsel moel hõlpsalt kättesaadava teabe alusel kindlaks teha, viiakse kokkupuute hindamine läbi mõõtmiste või arvutuste alusel. Sellisel juhul võetakse hindamisel arvesse mõõtmise ja arvutamisega seotud määramatust (nt numbrivead, kiirgusallika modelleerimine, fantoomgeomeetria ning kudede ja materjalide elektrilised omadused), mis on kindlaks määratud kooskõlas heade tavadega.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud hindamist, mõõtmist ja/või arvutusi kavandavad ja teostavad pädevad teenistused või isikud sobiva aja tagant, pidades silmas käesolevas direktiivis antud juhiseid ning arvestades eelkõige direktiivi 89/391/EMÜ artiklite 7 ja 11 sätteid vajalike pädevate teenistuste või isikute ning töötajatega konsulteerimise ja nende kaasamise kohta. Kokkupuute taseme hindamisel, mõõtmisel või arvutamisel saadud andmeid säilitatakse sobival ja jälgitaval kujul nii, et nendega oleks hiljem võimalik tutvuda kooskõlas riigisiseste õigusnormide ja tavadega.

5.   Vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikele 3 peab tööandja riskihindamisel pöörama erilist tähelepanu järgmisele:

| a) | kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid, meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid ning rakendusväärtused, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 3 ning II ja III lisas; |
| --- | --- |

a)

kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid, meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid ning rakendusväärtused, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 3 ning II ja III lisas;

| b) | kokkupuute sagedus, tase, kestus ja laad, sealhulgas kiirguse jaotus töötaja kehas ja tööpaigal; |
| --- | --- |

b)

kokkupuute sagedus, tase, kestus ja laad, sealhulgas kiirguse jaotus töötaja kehas ja tööpaigal;

| c) | igasugune otsene biofüüsikaline mõju; |
| --- | --- |

c)

igasugune otsene biofüüsikaline mõju;

| d) | mis tahes mõju eelkõige riskirühmade töötajate tervisele ja ohutusele, eelkõige töötajatele, kes kasutavad aktiivseid või passiivseid siiratud meditsiiniseadmeid (näiteks südamerütmur), töötajatele, kes kasutavad kehal kantavat meditsiiniseadet (näiteks insuliinipump), ja rasedatele töötajatele; |
| --- | --- |

d)

mis tahes mõju eelkõige riskirühmade töötajate tervisele ja ohutusele, eelkõige töötajatele, kes kasutavad aktiivseid või passiivseid siiratud meditsiiniseadmeid (näiteks südamerütmur), töötajatele, kes kasutavad kehal kantavat meditsiiniseadet (näiteks insuliinipump), ja rasedatele töötajatele;

| e) | igasugune kaudne mõju; |
| --- | --- |

e)

igasugune kaudne mõju;

| f) | elektromagnetväljadega kokkupuute taseme vähendamiseks kavandatud vahendite puhul asendusvahendite olemasolu; |
| --- | --- |

f)

elektromagnetväljadega kokkupuute taseme vähendamiseks kavandatud vahendite puhul asendusvahendite olemasolu;

| g) | artiklis 8 osutatud tervisekontrollide põhjal saadud asjakohane teave; |
| --- | --- |

g)

artiklis 8 osutatud tervisekontrollide põhjal saadud asjakohane teave;

| h) | seadme tootja esitatud teave; |
| --- | --- |

h)

seadme tootja esitatud teave;

| i) | muu asjakohane tervise ja ohutusega seotud teave; |
| --- | --- |

i)

muu asjakohane tervise ja ohutusega seotud teave;

| j) | mitmed kokkupuuteallikad; |
| --- | --- |

j)

mitmed kokkupuuteallikad;

| k) | üheaegne kokkupuude mitmesageduslike väljadega. |
| --- | --- |

k)

üheaegne kokkupuude mitmesageduslike väljadega.

6.   Üldsusele avatud töökohtades ei ole vaja kokkupuudet hinnata, kui hindamine on juba tehtud vastavalt sätetele, milles käsitletakse üldsuse elektromagnetväljadega kokkupuute piiramist, kui nendes sätetes kindlaks määratud piirangutest peetakse töötajate puhul kinni ning kui tervise- ja ohutusriskid on välistatud. Kui kasutatakse eesmärgipäraselt selliseid üldsusele ette nähtud seadmeid, mis vastavad liidu tooteohutuse õigusaktidele, milles sätestatakse võrreldes käesoleva direktiiviga rangemad ohutuse tasemed, ning muid seadmeid ei kasutata, siis loetakse need tingimused täidetuks.

7.   Tööandja valduses peab olema riskianalüüs, mis vastab direktiivi 89/391/EMÜ artikli 9 lõike 1 punktile a, ning ta peab kindlaks tegema, milliseid meetmeid tuleb võtta kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 5. Riskianalüüs võib sisaldada põhjendusi, miks tööandja leiab, et elektromagnetväljadega seotud riski olemus ja ulatus muudavad edasise üksikasjaliku riskihindamise tarbetuks. Riskianalüüsi ajakohastatakse korrapäraselt, eriti siis, kui on toimunud olulisi muutusi, mis võivad muuta selle aegunuks, või kui artiklis 8 osutatud tervisekontrolli tulemused näitavad, et hindamine on vajalik.

Artikkel 5

Riskide vältimist või vähendamist puudutavad sätted

1.   Arvestades tehnika arengut ja võimalust kontrollida elektromagnetvälja allika juures, võtab tööandja vajalikud meetmed tagamaks, et elektromagnetväljadest tulenevad riskid töökohal kõrvaldatakse või vähendatakse võimalikult madalale tasemele.

Elektromagnetväljadega kokkupuutest tulenevate riskide vähendamine toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldiste ennetuspõhimõtete alusel.

2.   Artiklis 4 osutatud riskianalüüsi alusel, niipea kui artiklis 3 ja II ja III lisas osutatud asjakohaseid rakendusväärtusi ületatakse ning välja arvatud juhul, kui vastavalt artikli 4 lõigetele 1, 2 ja 3 tehtud hinnang näitab, et asjakohaseid kokkupuute piirnorme ei ole ületatud ning et ohutusriskid on võimalik välistada, koostab ja rakendab tööandja tehnilisi ja/või korralduslikke meetmeid hõlmava tegevuskava, mis on ette nähtud selleks, et ennetada kokkupuudet, mis ületab kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme ja meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormi, võttes eriti arvesse:

| a) | muid töömeetodeid, mis põhjustavad väiksemat kokkupuudet elektromagnetväljadega; |
| --- | --- |

a)

muid töömeetodeid, mis põhjustavad väiksemat kokkupuudet elektromagnetväljadega;

| b) | vähem intensiivseid elektromagnetvälju tekitavate töövahendite valikut, võttes arvesse tööd, mida on tarvis teha; |
| --- | --- |

b)

vähem intensiivseid elektromagnetvälju tekitavate töövahendite valikut, võttes arvesse tööd, mida on tarvis teha;

| c) | tehnilisi meetmeid, et vähendada elektromagnetväljade tekkimist, sealhulgas vajaduse korral blokeerimise, varjestuse või samalaadsete tervisekaitse meetodite kasutamist; |
| --- | --- |

c)

tehnilisi meetmeid, et vähendada elektromagnetväljade tekkimist, sealhulgas vajaduse korral blokeerimise, varjestuse või samalaadsete tervisekaitse meetodite kasutamist;

| d) | asjakohaseid eraldus- ja juurdepääsumeetmeid (näiteks signaalid, märgised, põrandamärgistused, tõkked), et piirata või kontrollida juurdepääsu; |
| --- | --- |

d)

asjakohaseid eraldus- ja juurdepääsumeetmeid (näiteks signaalid, märgised, põrandamärgistused, tõkked), et piirata või kontrollida juurdepääsu;

| e) | meetmeid ja toiminguid elektriväljaga kokkupuutel sädelahenduste ja kontaktvoolu riski juhtimiseks tehniliste vahendite ja töötajate koolituse abil; |
| --- | --- |

e)

meetmeid ja toiminguid elektriväljaga kokkupuutel sädelahenduste ja kontaktvoolu riski juhtimiseks tehniliste vahendite ja töötajate koolituse abil;

| f) | töövahendite, tööruumide ja tööjaamade asjakohaseid hooldusprogramme; |
| --- | --- |

f)

töövahendite, tööruumide ja tööjaamade asjakohaseid hooldusprogramme;

| g) | tööruumide ja tööjaamade konstruktsiooni ja paigutust; |
| --- | --- |

g)

tööruumide ja tööjaamade konstruktsiooni ja paigutust;

| h) | kokkupuute kestuse ja intensiivsuse piiramist ning |
| --- | --- |

h)

kokkupuute kestuse ja intensiivsuse piiramist ning

| i) | piisavate isikukaitsevahendite kättesaadavust. |
| --- | --- |

i)

piisavate isikukaitsevahendite kättesaadavust.

3.   Artiklis 4 osutatud riskihindamise alusel koostab ja rakendab tööandja tehniliste ja/või korralduslike meetmete tegevuskava, et hoida ära mis tahes riske riskirühmade töötajate jaoks ning artiklis 4 osutatud kaudsest mõjust tulenevad riske.

4.   Lisaks käesoleva direktiivi artiklis 6 sätestatud teabe esitamisele kohandab tööandja vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklile 15 käesolevas artiklis osutatud meetmed riskirühmadesse kuuluvate töötajate nõuetele ja, kui see on asjakohane, konkreetsetele riskihinnangutele vastavaks eelkõige siis, kui on tegemist töötajatega, kes on teada andnud, et nad kasutavad aktiivset või passiivset siiratud meditsiiniseadet (näiteks südamerütmur) või kehal kantavat meditsiiniseadet (näiteks insuliinipump), või rasedatega, kes on oma seisundist tööandjale teada andnud.

5.   Artiklis 4 osutatud riskihinnangu alusel tähistatakse töökohad, kus töötajad tõenäoliselt võivad kokku puutuda rakendusväärtusi ületavate elektromagnetväljadega, asjakohase märgistusega vastavalt II ja III lisale ning nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsealaste märkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (10). Sellised piirkonnad tuleb kindlaks määrata ning nendele juurdepääsu asjakohaselt piirata. Kui juurdepääs nendele piirkondadele on sobivalt piiratud muudel põhjustel ja töötajaid on elektromagnetväljadest tulenevatest riskidest teavitatud, siis ei ole märgistust ja elektromagnetväljadele juurdepääsuga seotud eripiiranguid vaja.

6.   Artikli 3 lõike 3 punkti a kohaldamisel võetakse konkreetsed kaitsemeetmed, näiteks töötajate koolitamine artikli 6 kohaselt ning tehniliste vahendite ja isikukaitsemeetmete kasutamine, näiteks töövahendite maandamine, töötajate sidestamine tööobjektidega (potentsiaalühtlustus) ning, kui see on asjakohane ja toimides kooskõlas nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivi 89/656/EMÜ (töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)) (11) artikli 4 lõike 1 punktiga a, isoleerivate jalatsite, kinnaste ja kaitseriietuse kandmine.

7.   Artikli 3 lõike 4 punkti a kohaldamisel võetakse konkreetsed kaitsemeetmed, näiteks liikumise kontrollimine.

8.   Töötajad ei tohi kokku puutuda kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormist kõrgema normiga ja meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormidest kõrgemate normidega, kui artikli 10 lõike 1 punktides a või c või artikli 3 lõigetes 3 või 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud. Kui vaatamata tööandja poolt võetud meetmetele kehalist ja meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnorme ületatakse, võtab tööandja viivitamata meetmeid kokkupuute vähendamiseks alla nimetatud kokkupuute piirnormide. Tööandja teeb kindlaks ja dokumenteerib kehalist ja meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormide ületamise põhjused ning kohandab vastavalt kaitse- ja ennetusmeetmeid, et vältida piirnormide ületamise kordumist. Muudetud kaitse- ja ennetusmeetmeid säilitatakse kooskõlas riigisiseste õigusnormide ja tavadega sobival ja jälgitaval kujul nii, et nendega oleks hiljem võimalik tutvuda.

9.   Artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohaldamisel, kui töötaja annab teada lühiajalistest sümptomitest, ajakohastab tööandja vajaduse korral riskihindamis- ja ennetusmeetmeid. Nimetatud lühiajalised sümptomid võivad olla:

| a) | taju häired või mõju kesknärvisüsteemile peas, mille tekitajateks on ajas muutuvad magnetväljad, ning |
| --- | --- |

a)

taju häired või mõju kesknärvisüsteemile peas, mille tekitajateks on ajas muutuvad magnetväljad, ning

| b) | staatiliste magnetväljade poolt avaldatav mõju, näiteks peapööritus ja iiveldus. |
| --- | --- |

b)

staatiliste magnetväljade poolt avaldatav mõju, näiteks peapööritus ja iiveldus.

Artikkel 6

Töötajate teavitamine ja koolitus

Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artiklite 10 ja 12 kohaldamist, tagab tööandja, et tööl elektromagnetväljadest põhjustatud riskidega tõenäoliselt kokku puutuvad töötajad ja/või nende esindajad saavad vajalikku teavet ja koolitust, mis on seotud käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud riski hindamise tulemustega, käsitledes eelkõige:

| a) | käesoleva direktiivi kohaldamiseks võetud meetmeid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva direktiivi kohaldamiseks võetud meetmeid;

| b) | kokkupuute piirnormide ja rakendusväärtuste arvväärtusi ja mõisteid ning võimalikke seotud riske ja võetud ennetusmeetmeid; |
| --- | --- |

b)

kokkupuute piirnormide ja rakendusväärtuste arvväärtusi ja mõisteid ning võimalikke seotud riske ja võetud ennetusmeetmeid;

| c) | kokkupuute võimalikku kaudset mõju; |
| --- | --- |

c)

kokkupuute võimalikku kaudset mõju;

| d) | vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 4 tehtud elektromagnetväljadega kokkupuute tasemete hindamise, mõõtmise või arvutuste tulemusi; |
| --- | --- |

d)

vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 4 tehtud elektromagnetväljadega kokkupuute tasemete hindamise, mõõtmise või arvutuste tulemusi;

| e) | seda, kuidas kindlaks teha kokkupuute kahjulikku kehalist toimet ja kuidas sellest teatada; |
| --- | --- |

e)

seda, kuidas kindlaks teha kokkupuute kahjulikku kehalist toimet ja kuidas sellest teatada;

| f) | mõjust kesk- või perifeersele närvisüsteemile tingitud võimalikke lühiajalisi sümptomeid ja taju häireid; |
| --- | --- |

f)

mõjust kesk- või perifeersele närvisüsteemile tingitud võimalikke lühiajalisi sümptomeid ja taju häireid;

| g) | asjaolusid, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile; |
| --- | --- |

g)

asjaolusid, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile;

| h) | ohutut töökorraldust kokkupuutest tingitud riskide vähendamiseks; |
| --- | --- |

h)

ohutut töökorraldust kokkupuutest tingitud riskide vähendamiseks;

| i) | riskirühmadesse kuuluvaid töötajaid, nagu on osutatud käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 5 punktis d ja artikli 5 lõigetes 3 ja 4. |
| --- | --- |

i)

riskirühmadesse kuuluvaid töötajaid, nagu on osutatud käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 5 punktis d ja artikli 5 lõigetes 3 ja 4.

Artikkel 7

Töötajatega nõu pidamine ja nende kaasamine

Töötajatega ja/või nende esindajatega nõu pidamine ja nende kaasamine toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.

III   PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 8

Tervisekontroll

1.   Eesmärgiga ennetada ja varakult diagnoosida elektromagnetväljadega kokkupuutest põhjustatud kahjulikku kehalist toimet, teostatakse asjakohast tervisekontrolli vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklile 14. Tervisekontrollikaarte ja nende kättesaadavust käsitlevad sätted kehtestatakse vastavalt riigi õigusele ja/või tavale.

2.   Järgides riigi õigust ja tavasid, säilitatakse tervisekontrolli tulemused sobivas vormis, mis võimaldab nendega hilisemalt tutvuda, järgides konfidentsiaalsusnõudeid. Töötajatel on taotluse korral õigus tutvuda oma tervisekontrollikaardiga.

Tööandja tagab juhul, kui töötaja annab teada soovimatust või ootamatust kehalisest toimest või kui tehakse kindlaks kokkupuute piirnorme ületav kokkupuude, et asjaomasele töötajale tagatakse asjakohane meditsiiniline läbivaatus või individuaalne tervisekontroll kooskõlas liikmesriigi õiguse ja tavadega.

Selline läbivaatus või kontroll toimub töötaja valitud ajal ja selle kulusid ei kata töötaja.

Artikkel 9

Karistused

Liikmesriigid näevad ette asjakohased karistused juhuks, kui rikutakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud riigisiseseid õigusakte. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 10

Erandid

1.   Erandina artiklist 3, kuid piiramata artikli 5 lõiget 1 kohaldatakse järgmist:

| a) | kokkupuude võib ületada kokkupuute piirnorme, kui kokkupuude on seotud tervishoiusektoris patsientidele mõeldud magnetresonantstomograafiaseadmete paigaldamise, katsetamise, kasutamise, arendamise, hoolduse või uuringutega, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  i) | artikli 4 kohaselt tehtud riskihindamine on tõendanud, et kokkupuute piirnorme on ületatud; |
| --- | --- | --- |

a)

kokkupuude võib ületada kokkupuute piirnorme, kui kokkupuude on seotud tervishoiusektoris patsientidele mõeldud magnetresonantstomograafiaseadmete paigaldamise, katsetamise, kasutamise, arendamise, hoolduse või uuringutega, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

i)

artikli 4 kohaselt tehtud riskihindamine on tõendanud, et kokkupuute piirnorme on ületatud;

| ii) | tehnika taset arvestades on kohaldatud kõiki tehnilisi ja/või korralduslikke meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

tehnika taset arvestades on kohaldatud kõiki tehnilisi ja/või korralduslikke meetmeid;

| iii) | kokkupuute piirnormide ületamise põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

iii)

kokkupuute piirnormide ületamise põhjendatud juhtudel;

| iv) | võetakse arvesse töökoha, töövahendite või töötavade eripära ning |
| --- | --- |

iv)

võetakse arvesse töökoha, töövahendite või töötavade eripära ning

| v) | tööandja tõendab, et töötajad on kaitstud kahjulike kehaliste toimete ja ohutusriskide eest, ning tagab muu hulgas, et järgitakse tootja poolt meditsiiniseadmeid käsitleva nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) (12) kohaselt esitatud juhiseid seadme ohutuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

v)

tööandja tõendab, et töötajad on kaitstud kahjulike kehaliste toimete ja ohutusriskide eest, ning tagab muu hulgas, et järgitakse tootja poolt meditsiiniseadmeid käsitleva nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) (12) kohaselt esitatud juhiseid seadme ohutuks kasutamiseks;

| b) | liikmesriigid võivad lubada samaväärse või spetsiifilisema kaitsesüsteemi kasutamist töötajate puhul, kes töötavad relvajõudude operatiivrajatistes või on kaasatud sõjalisse tegevusse, sealhulgas osaledes ühistes rahvusvahelistes sõjaväelistes õppustes, eeldusel et ennetatakse kahjulikku kehalist toimet ja ohutusriske; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid võivad lubada samaväärse või spetsiifilisema kaitsesüsteemi kasutamist töötajate puhul, kes töötavad relvajõudude operatiivrajatistes või on kaasatud sõjalisse tegevusse, sealhulgas osaledes ühistes rahvusvahelistes sõjaväelistes õppustes, eeldusel et ennetatakse kahjulikku kehalist toimet ja ohutusriske;

| c) | liikmesriigid võivad lubada põhjendatud juhtudel ning üksnes niikaua, kui need on jätkuvalt põhjendatud, kokkupuute piirnormide ajutist ületamist konkreetsetes sektorites või konkreetsete tegevuste puhul, mis ei kuulu punktide a ja b reguleerimisalasse. Käesoleva punkti mõistes käsitatakse põhjendatud juhtudena juhtusid, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:






  i) | artikli 4 kohaselt tehtud riskihindamine on näidanud, et kokkupuute piirnorme on ületatud; |
| --- | --- | --- |

c)

liikmesriigid võivad lubada põhjendatud juhtudel ning üksnes niikaua, kui need on jätkuvalt põhjendatud, kokkupuute piirnormide ajutist ületamist konkreetsetes sektorites või konkreetsete tegevuste puhul, mis ei kuulu punktide a ja b reguleerimisalasse. Käesoleva punkti mõistes käsitatakse põhjendatud juhtudena juhtusid, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:

i)

artikli 4 kohaselt tehtud riskihindamine on näidanud, et kokkupuute piirnorme on ületatud;

| ii) | tehnika taset arvestades on kohaldatud kõiki tehnilisi ja/või korralduslikke meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

tehnika taset arvestades on kohaldatud kõiki tehnilisi ja/või korralduslikke meetmeid;

| iii) | võetakse arvesse töökoha, töövahendite või töötavade eripära ning |
| --- | --- |

iii)

võetakse arvesse töökoha, töövahendite või töötavade eripära ning

| iv) | tööandja tõendab, et töötajad on jätkuvalt kaitstud kahjuliku kehalise toime ja ohutusriskide eest, muu hulgas kasutades võrreldavaid, spetsiifilisemaid ja rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid ja suuniseid. |
| --- | --- |

iv)

tööandja tõendab, et töötajad on jätkuvalt kaitstud kahjuliku kehalise toime ja ohutusriskide eest, muu hulgas kasutades võrreldavaid, spetsiifilisemaid ja rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid ja suuniseid.

2.   Liikmesriigid annavad komisjonile teada kõikidest lõike 1 punktide b ja c kohastest eranditest ning esitavad nende põhjendused aruandes, millele on osutatud artiklis 15.

Artikkel 11

Tehnilised muudatused lisades

1.   Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 12 vastu delegeeritud õigusakte lisade üksnes tehniliseks muutmiseks, et:

| a) | võtta arvesse töövahendite või tööruumide projekteerimist, ehitamist, tootmist või konstrueerimist käsitlevate määruste ja direktiivide vastuvõtmist tehnilise ühtlustamise ja standardimise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

võtta arvesse töövahendite või tööruumide projekteerimist, ehitamist, tootmist või konstrueerimist käsitlevate määruste ja direktiivide vastuvõtmist tehnilise ühtlustamise ja standardimise valdkonnas;

| b) | võtta arvesse tehnika arengut, muutusi kõige asjakohasemates standardites või spetsifikatsioonides ning uusi teaduslikke avastusi elektromagnetväljade kohta; |
| --- | --- |

b)

võtta arvesse tehnika arengut, muutusi kõige asjakohasemates standardites või spetsifikatsioonides ning uusi teaduslikke avastusi elektromagnetväljade kohta;

| c) | kohandada rakendusväärtusi, kui on olemas uued teaduslikud tõendid, eeldusel et tööandjatele säilitatakse kohustus järgida II ja III lisas sätestatud kehtivaid kokkupuute piirnorme. |
| --- | --- |

c)

kohandada rakendusväärtusi, kui on olemas uued teaduslikud tõendid, eeldusel et tööandjatele säilitatakse kohustus järgida II ja III lisas sätestatud kehtivaid kokkupuute piirnorme.

2.   Komisjon võtab vastavalt artiklile 12 vastu delegeeritud õigusakti, et sisestada II lisasse ICNIRP juhised, mis käsitlevad kokkupuute piiramist elektriväljadega, mida tekitab inimorganismi liikumine staatilistes magnetväljades ja ajas muutuvates magnetväljades allpool 1 Hz taset, niipea kui need on kättesaadavad.

3.   Kui see on lõigetes 1 ja 2 osutatud muudatuste puhul hädavajalik, kohaldatakse delegeeritud õigusaktide suhtes, mis on võetud vastu käesoleva artikli alusel, artiklis 13 sätestatud menetlust.

Artikkel 12

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimuste alusel.

2.   Artiklis 11 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 29. juunist 2013. Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 11 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Kohe, kui komisjon on vastu võtnud delegeeritud õigusakti, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Kooskõlas artikliga 11 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 13

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad kohe ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist töötajate tervise ja kaitse põhjustel.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad esitada vastuväiteid delegeeritud õigusakti suhtes kooskõlas artikli 12 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Praktiline juhend

Käesoleva direktiivi rakendamise lihtsustamiseks teeb komisjon vähemalt kuus kuud enne 1. juulit 2016 kättesaadavaks mittesiduva praktilise juhendi. Selles praktilises juhendis keskendutakse eelkõige järgmistele küsimustele:

| a) | kokkupuute kindlaksmääramine, võttes arvesse asjakohaseid Euroopa või rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas






  — | kokkupuute piirnormide hindamise arvutamise meetodeid, |
| --- | --- | --- |

a)

kokkupuute kindlaksmääramine, võttes arvesse asjakohaseid Euroopa või rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas

—

kokkupuute piirnormide hindamise arvutamise meetodeid,

| — | väliste elektri- ja magnetväljade ruumilist keskmistamist, |
| --- | --- |

—

väliste elektri- ja magnetväljade ruumilist keskmistamist,

| — | suuniseid mõõte- ja arvutusmääramatuste käsitlemiseks; |
| --- | --- |

—

suuniseid mõõte- ja arvutusmääramatuste käsitlemiseks;

| b) | suunised piirnormide järgimise tõendamiseks mitteühtse kokkupuute eriliikide puhul konkreetsetes olukordades, tuginedes üldkasutatavale dosimeetriale; |
| --- | --- |

b)

suunised piirnormide järgimise tõendamiseks mitteühtse kokkupuute eriliikide puhul konkreetsetes olukordades, tuginedes üldkasutatavale dosimeetriale;

| c) | kaalutud tippväärtuse meetodi kirjeldus madalsageduslike väljade jaoks ning mitmesageduslike väljade summeerimise kirjeldus kõrgsageduslike väljade jaoks; |
| --- | --- |

c)

kaalutud tippväärtuse meetodi kirjeldus madalsageduslike väljade jaoks ning mitmesageduslike väljade summeerimise kirjeldus kõrgsageduslike väljade jaoks;

| d) | riskihindamise teostamine ja võimaluse korral lihtsama tehnika võimaldamine, võttes eelkõige arvesse VKEde vajadusi; |
| --- | --- |

d)

riskihindamise teostamine ja võimaluse korral lihtsama tehnika võimaldamine, võttes eelkõige arvesse VKEde vajadusi;

| e) | riskide vältimise või vähendamise meetmed, sealhulgas konkreetsed ennetusmeetmed olenevalt kokkupuute tasemest ja töökoha eripärast; |
| --- | --- |

e)

riskide vältimise või vähendamise meetmed, sealhulgas konkreetsed ennetusmeetmed olenevalt kokkupuute tasemest ja töökoha eripärast;

| f) | dokumenteeritud tööprotseduuride kindlaksmääramine ning spetsiifilised teavitus- ja koolitusmeetmed artikli 10 lõike 1 punkti a kohaste magnetresonantstomograafiaga seotud tegevuste ajal elektromagnetväljadega kokku puutuvatele töötajatele; |
| --- | --- |

f)

dokumenteeritud tööprotseduuride kindlaksmääramine ning spetsiifilised teavitus- ja koolitusmeetmed artikli 10 lõike 1 punkti a kohaste magnetresonantstomograafiaga seotud tegevuste ajal elektromagnetväljadega kokku puutuvatele töötajatele;

| g) | sagedusvahemikus 100 kHz kuni 10 MHz toimuva kokkupuute hindamine, kui tuleb arvesse võtta nii soojuslikku kui ka mittesoojuslikku mõju; |
| --- | --- |

g)

sagedusvahemikus 100 kHz kuni 10 MHz toimuva kokkupuute hindamine, kui tuleb arvesse võtta nii soojuslikku kui ka mittesoojuslikku mõju;

| h) | suunised arstliku läbivaatuse ja tervisekontrolli kohta, mille peab tagama tööandja vastavalt artikli 8 lõikele 2. |
| --- | --- |

h)

suunised arstliku läbivaatuse ja tervisekontrolli kohta, mille peab tagama tööandja vastavalt artikli 8 lõikele 2.

Komisjon teeb tihedat koostööd tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteega. Euroopa Parlamenti teavitatakse pidevalt.

Artikkel 15

Läbivaatamine ja aruandlus

Võttes arvesse artikli 1 lõiget 4, koostatakse kooskõlas direktiivi 89/391/EMÜ artikliga 17a käesoleva direktiivi praktilist rakendamist käsitlev aruanne.

Artikkel 16

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juuliks 2016.

Kui liikmesriigid kõnealused sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 2004/40/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 29. juunist 2013.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 19

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuni 2013

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. SHATTER

---

(1)  ELT C 43, 15.2.2012, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. juuni 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. juuni 2013. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 159, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 88.

4

(5)  ELT L 110, 24.4.2012, lk 1.

5

(6)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

6

(7)  ELT C 218, 13.9.2003, lk 1.

7

(8)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

8

(9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

9

(10)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23.

10

(11)  EÜT L 393, 30.12.1989, lk 18.

11

(12)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

12

---

I LISA

FÜÜSIKALISED SUURUSED ELEKTROMAGNETVÄLJADEGA KOKKUPUUTE PUHUL

Elektromagnetväljadega kokkupuute kirjeldamiseks kasutatakse järgmisi füüsikalisi suurusi:

| | Elektrivälja tugevus (E) on vektorsuurus, mis vastab laetud osakesele mõjuvale jõule, olenemata osakese liikumisest ruumis. Seda väljendatakse voltides meetri kohta (Vm–1). Tuleb teha vahet keskkondliku elektrivälja ja keskkondliku elektriväljaga kokkupuutumise tulemusel inimkehas asuva elektrivälja (in situ) vahel. |
| --- | --- |

Elektrivälja tugevus (E) on vektorsuurus, mis vastab laetud osakesele mõjuvale jõule, olenemata osakese liikumisest ruumis. Seda väljendatakse voltides meetri kohta (Vm–1). Tuleb teha vahet keskkondliku elektrivälja ja keskkondliku elektriväljaga kokkupuutumise tulemusel inimkehas asuva elektrivälja (in situ) vahel.

| | Elektrivool jäsemetes (IL) on vool sellise inimese jäsemetes, kes puutub elektromagnetväljas asuva objektiga toimunud kontakti tagajärjel kokku elektromagnetväljaga, mille sagedus on 10 MHz kuni 110 MHz, või elektronväljaga kokku puutunud kehas tekkinud mahtuvuslik vool. Seda väljendatakse amprites (A). |
| --- | --- |

Elektrivool jäsemetes (IL) on vool sellise inimese jäsemetes, kes puutub elektromagnetväljas asuva objektiga toimunud kontakti tagajärjel kokku elektromagnetväljaga, mille sagedus on 10 MHz kuni 110 MHz, või elektronväljaga kokku puutunud kehas tekkinud mahtuvuslik vool. Seda väljendatakse amprites (A).

| | Kontaktvool (IC) on vool, mis tekib, kui inimene puutub kokku elektromagnetväljas asuva objektiga. Seda väljendatakse amprites (A). Muutumatus olekus kontaktvool tekib, kui isik on pidevas kontaktis elektromagnetväljas asuva objektiga. Sellise kontakti käigus võib tekkida sädelahendus koos siirdevooluga. |
| --- | --- |

Kontaktvool (IC) on vool, mis tekib, kui inimene puutub kokku elektromagnetväljas asuva objektiga. Seda väljendatakse amprites (A). Muutumatus olekus kontaktvool tekib, kui isik on pidevas kontaktis elektromagnetväljas asuva objektiga. Sellise kontakti käigus võib tekkida sädelahendus koos siirdevooluga.

| | Elektrilaeng (Q) on sädelahenduseks kasutatav suurus ning seda väljendatakse kulonites (C). |
| --- | --- |

Elektrilaeng (Q) on sädelahenduseks kasutatav suurus ning seda väljendatakse kulonites (C).

| | Magnetväljatugevus (H) on vektorsuurus, mis koos magnetvootihedusega kirjeldab magnetvälja mis tahes ruumipunktis. Seda väljendatakse amprites meetri kohta (Am–1). |
| --- | --- |

Magnetväljatugevus (H) on vektorsuurus, mis koos magnetvootihedusega kirjeldab magnetvälja mis tahes ruumipunktis. Seda väljendatakse amprites meetri kohta (Am–1).

| | Magnetvootihedus (B) on vektorsuurus, mille tulemuseks on jõud, mis mõjub liikuvatele laengutele, seda väljendatakse teslades (T). Vabas ruumis ja bioloogilistes materjalides on magnetvootihedus ja magnetväljatugevus omavahel teisendatavad, nii et magnetväljatugevusele H = 1 Am–1 vastab magnetvootihedus T (ligikaudu 1,25 mikroteslat). |
| --- | --- |

Magnetvootihedus (B) on vektorsuurus, mille tulemuseks on jõud, mis mõjub liikuvatele laengutele, seda väljendatakse teslades (T). Vabas ruumis ja bioloogilistes materjalides on magnetvootihedus ja magnetväljatugevus omavahel teisendatavad, nii et magnetväljatugevusele H = 1 Am–1 vastab magnetvootihedus Formula T (ligikaudu 1,25 mikroteslat).

| | Võimsustihedus (S) on suurus, mis sobib kasutamiseks väga kõrgete sageduste puhul, kus kehasse tungimise sügavus on väike. Tegemist on pinna suhtes risti leviva kiirgusenergiaga, mis on jagatud pindalaga. Seda väljendatakse vattides ruutmeetri kohta (Wm–2). |
| --- | --- |

Võimsustihedus (S) on suurus, mis sobib kasutamiseks väga kõrgete sageduste puhul, kus kehasse tungimise sügavus on väike. Tegemist on pinna suhtes risti leviva kiirgusenergiaga, mis on jagatud pindalaga. Seda väljendatakse vattides ruutmeetri kohta (Wm–2).

| | Erineelduvus (SA) on kehakoe massiühiku kohta neeldunud energia, mida väljendatakse džaulides kilogrammi kohta (Jkg–1). Käesolevas direktiivis kasutatakse seda mikrolaine impulsskiirgusest tingitud mõju piirmäärade kehtestamiseks. |
| --- | --- |

Erineelduvus (SA) on kehakoe massiühiku kohta neeldunud energia, mida väljendatakse džaulides kilogrammi kohta (Jkg–1). Käesolevas direktiivis kasutatakse seda mikrolaine impulsskiirgusest tingitud mõju piirmäärade kehtestamiseks.

| | Erineelduvuskiirus (SAR) terve keha või kehaosade kohta keskmistatud energia neeldumise kehakoe massiühiku kohta, mida väljendatakse vattides kilogrammi kohta (Wkg–1). Kogu keha SAR on üldtunnustatud suurus kahjulike soojuslike mõjude sidumiseks raadiosagedusliku elektromagnetvälja (RF) kokkupuutega. Peale kogu keha keskmise SARi on vaja lokaalseid SARi väärtusi, et hinnata ja piirata üleliigse energia kogunemist keha väikestes osades eriliste kokkupuutetingimuste tõttu. Sellisteks eritingimusteks on näiteks: inimene, kes puutub kokku raadiosagedusliku elektromagnetväljaga madalate megahertside sagedusalal (nt dielektrilistest kuumutitest), ja inimesed, kes viibivad antennide läheduses. |
| --- | --- |

Erineelduvuskiirus (SAR) terve keha või kehaosade kohta keskmistatud energia neeldumise kehakoe massiühiku kohta, mida väljendatakse vattides kilogrammi kohta (Wkg–1). Kogu keha SAR on üldtunnustatud suurus kahjulike soojuslike mõjude sidumiseks raadiosagedusliku elektromagnetvälja (RF) kokkupuutega. Peale kogu keha keskmise SARi on vaja lokaalseid SARi väärtusi, et hinnata ja piirata üleliigse energia kogunemist keha väikestes osades eriliste kokkupuutetingimuste tõttu. Sellisteks eritingimusteks on näiteks: inimene, kes puutub kokku raadiosagedusliku elektromagnetväljaga madalate megahertside sagedusalal (nt dielektrilistest kuumutitest), ja inimesed, kes viibivad antennide läheduses.

Nimetatud suurustest on magnetvootihedus (B), kontaktvool (IC), elektrivool jäsemetes (IL), elektriväljatugevus (E), magnetväljatugevus (H) ja võimsustihedus (S) otseselt mõõdetavad.

---

II LISA

MITTESOOJUSLIK MÕJU

KOKKUPUUTE PIIRNORMID JA RAKENDUSVÄÄRTUSED SAGEDUSVAHEMIKUS 0 Hz – 10 MHz

A.   KOKKUPUUTE PIIRNORMID

Kokkupuute piirnormid allpool 1 Hz taset (tabel A1) on määrad, mida kohaldatakse staatilise magnetvälja puhul, mis ei ole mõjutatud inimorganismi koe poolt.

Kokkupuute piirnormid sagedusvahemikus 1 Hz kuni 10 MHz (tabel A2) on määrad, mida kohaldatakse elektriväljade puhul, mida inimorganismis tekitab kokkupuude ajas muutuvate elektri- ja magnetväljadega.

Kokkupuute piirnormid 0 kuni 1 Hz välise magnetvootiheduse puhul

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid on kokkupuute piirnormid normaalsetes töötingimustes (tabel A1) ning on seotud peapöörituse ja muu füsioloogilise mõjuga, mis seonduvad inimese tasakaaluorgani häiritusega, mis on peamiselt põhjustatud liikumisest staatilises magnetväljas.

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnorme kontrollitud töötingimustes (tabel A1) kohaldatakse ajutiselt töövahetuse ajal, kui see on põhjendatud töötavade või -protsessiga, tingimusel et on võetud ennetusmeetmeid, nagu liikumise kontrollimine ja töötajate teavitamine.

Tabel A1

Kokkupuute piirnormid välise magnetvootiheduse (B0) 0 kuni 1 Hz puhul

| | Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid |
| --- | --- |
| Normaalsed töötingimused | 2 T |
| Jäsemete lokaalne kokkupuude | 8 T |
| | Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid |
| Kontrollitud töötingimused | 8 T |

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid

Normaalsed töötingimused

2 T

Jäsemete lokaalne kokkupuude

8 T

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid

Kontrollitud töötingimused

8 T

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid 1 Hz kuni 10 MHz suuruse sisemise elektrivälja puhul

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid (tabel A2) on seotud perifeerse ja kesknärvisüsteemi kõigi kudede elektrilise stimuleerimisega inimorganismis, sealhulgas peas.

Tabel A2

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid 1 Hz kuni 10 MHz suuruse sisemise elektrivälja puhul

| Sagedusvahemik | Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid |
| --- | --- |
| 1 Hz ≤ f < 3 kHz | 1,1 Vm- 1 (tippväärtus) |
| 3 kHz ≤ f ≤ 10 MHz | 3,8 × 10– 4 f Vm– 1 (tippväärtus) |

Sagedusvahemik

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid

1 Hz ≤ f < 3 kHz

1,1 Vm- 1 (tippväärtus)

3 kHz ≤ f ≤ 10 MHz

3,8 × 10– 4 f Vm– 1 (tippväärtus)

| Märkus A2-1: | f on sagedus hertsides (Hz). |
| --- | --- |

Märkus A2-1:

f on sagedus hertsides (Hz).

| Märkus A2-2: | kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid sisemise elektrivälja puhul on ruumiline tippväärtus kokkupuute objektiks oleva isiku kogu kehal. |
| --- | --- |

Märkus A2-2:

kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid sisemise elektrivälja puhul on ruumiline tippväärtus kokkupuute objektiks oleva isiku kogu kehal.

| Märkus A2-3: | kokkupuute piirnormid on tippväärtus aja jooksul, mis võrdub ruutkeskmiste (RMS) väärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul korrutatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidsete väljade puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi. |
| --- | --- |

Märkus A2-3:

kokkupuute piirnormid on tippväärtus aja jooksul, mis võrdub ruutkeskmiste (RMS) väärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul korrutatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidsete väljade puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi.

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid 1 Hz kuni 400 Hz suuruse sisemise elektrivälja puhul

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid (tabel A3) seonduvad elektrivälja mõjuga kesknärvisüsteemile peas, nt häired silma võrkkestas ning mõnede ajufunktsioonide lühiajalised ja väikesed muudatused.

Tabel A3

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid 1 Hz kuni 400 Hz suuruse sisemise elektrivälja puhul

| Sagedusvahemik | Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid |
| --- | --- |
| 1 Hz ≤ f < 10 Hz | 0,7/f Vm- 1 (tippväärtus) |
| 10 Hz ≤ f < 25 Hz | 0,07 Vm- 1 (tippväärtus) |
| 25 Hz ≤ f ≤ 400 Hz | 0,0028 f Vm- 1 (tippväärtus) |

Sagedusvahemik

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid

1 Hz ≤ f < 10 Hz

0,7/f Vm- 1 (tippväärtus)

10 Hz ≤ f < 25 Hz

0,07 Vm- 1 (tippväärtus)

25 Hz ≤ f ≤ 400 Hz

0,0028 f Vm- 1 (tippväärtus)

| Märkus A3-1: | f on sagedus hertsides (Hz). |
| --- | --- |

Märkus A3-1:

f on sagedus hertsides (Hz).

| Märkus A3-2: | meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid sisemise elektrivälja puhul on ruumiline tippväärtus kokkupuute objektiks oleva isiku peas. |
| --- | --- |

Märkus A3-2:

meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid sisemise elektrivälja puhul on ruumiline tippväärtus kokkupuute objektiks oleva isiku peas.

| Märkus A3-3: | kokkupuute piirnormid on tippväärtus aja jooksul, mis võrdub ruutkeskmiste (RMS) väärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul korrutatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidsete väljade puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi. |
| --- | --- |

Märkus A3-3:

kokkupuute piirnormid on tippväärtus aja jooksul, mis võrdub ruutkeskmiste (RMS) väärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul korrutatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidsete väljade puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi.

B.   RAKENDUSVÄÄRTUSED

Järgmisi füüsilisi suurusi ja väärtusi kasutatakse rakendusväärtuste täpsustamiseks, mille suurus kehtestatakse selleks, et tagada lihtsustatud hindamist kasutades asjakohaste kokkupuute piirnormide järgimine, või selleks, et võtta artiklis 5 sätestatud asjakohaseid kaitse- või ennetusmeetmeid:

| — | madalad rakendusväärtused (E) ja kõrged rakendusväärtused (E) ajas muutuvate elektriväljade tugevuse (E) puhul, nagu on täpsustatud tabelis B1; |
| --- | --- |

—

madalad rakendusväärtused (E) ja kõrged rakendusväärtused (E) ajas muutuvate elektriväljade tugevuse (E) puhul, nagu on täpsustatud tabelis B1;

| — | madalad rakendusväärtused (B) ja kõrge rakendusväärtused (B) ajas muutuvate magnetvoogude tiheduse (B) puhul, nagu on täpsustatud tabelis B2; |
| --- | --- |

—

madalad rakendusväärtused (B) ja kõrge rakendusväärtused (B) ajas muutuvate magnetvoogude tiheduse (B) puhul, nagu on täpsustatud tabelis B2;

| — | kontaktvoolu rakendusväärtused (IC), mis on esitatud tabelis B3; |
| --- | --- |

—

kontaktvoolu rakendusväärtused (IC), mis on esitatud tabelis B3;

| — | rakendusväärtused (B0) staatiliste magnetvoogude tiheduse puhul, nagu on täpsustatud tabelis B4. |
| --- | --- |

—

rakendusväärtused (B0) staatiliste magnetvoogude tiheduse puhul, nagu on täpsustatud tabelis B4.

Rakendusväärtused vastavad elektri- ja magnetvälja arvutatud või mõõdetud väärtusele töökohal töötaja kohalolekuta.

Elektriväljadega kokkupuute rakendusväärtused

Välise elektrivälja madalad rakendusväärtused (tabel B1) põhinevad sisemise elektrivälja piiramisel allapoole kokkupuute piirnorme (tabelid A2 ja A3) ning töökeskkonnas esinevate sädelahenduste piiramisel.

Allpool kõrgeid rakendusväärtusi ei ületa sisemine elektriväli kokkupuute piirnorme (tabelid A2 ja A3) ning häirivad sädelahendused on välditud, tingimusel et võetud on artikli 5 lõikes 6 sätestatud kaitsemeetmed.

Tabel B1

1 Hz – 10 MHz elektriväljaga kokkupuute rakendusväärtused

| Sagedusvahemik | Elektriväljatugevus Madalad rakendusväärtused (E) [Vm- 1] (RMS) | Elektriväljatugevus Kõrged rakendusväärtused (E) [Vm- 1] (RMS) |
| --- | --- | --- |
| 1 ≤ f < 25 Hz | 2,0 × 104 | 2,0 × 104 |
| 25 ≤ f < 50 Hz | 5,0 × 105/f | 2,0 × 104 |
| 50 Hz ≤ f < 1,64 kHz | 5,0 × 105/f | 1,0 × 106/f |
| 1,64 ≤ f < 3 kHz | 5,0 × 105/f | 6,1 × 102 |
| 3 kHz ≤ f ≤ 10 MHz | 1,7 × 102 | 6,1 × 102 |

Sagedusvahemik

Elektriväljatugevus Madalad rakendusväärtused (E) [Vm- 1] (RMS)

Elektriväljatugevus Kõrged rakendusväärtused (E) [Vm- 1] (RMS)

1 ≤ f < 25 Hz

2,0 × 104

2,0 × 104

25 ≤ f < 50 Hz

5,0 × 105/f

2,0 × 104

50 Hz ≤ f < 1,64 kHz

5,0 × 105/f

1,0 × 106/f

1,64 ≤ f < 3 kHz

5,0 × 105/f

6,1 × 102

3 kHz ≤ f ≤ 10 MHz

1,7 × 102

6,1 × 102

| Märkus B1-1: | f on sagedus hertsides (Hz). |
| --- | --- |

Märkus B1-1:

f on sagedus hertsides (Hz).

| Märkus B1-2: | madalad rakendusväärtused (E) ja kõrged rakendusväärtused (E) on elektriväljatugevuse ruutkeskmiste (RMS) väärtused, mis on võrdsed tippväärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul jagatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidsete väljade puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi. |
| --- | --- |

Märkus B1-2:

madalad rakendusväärtused (E) ja kõrged rakendusväärtused (E) on elektriväljatugevuse ruutkeskmiste (RMS) väärtused, mis on võrdsed tippväärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul jagatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidsete väljade puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi.

| Märkus B1-3: | rakendusväärtustega väljendatakse arvutatud või mõõdetud maksimumväärtusi töötaja asukohas. Selle tulemusel hinnatakse konservatiivselt kokkupuute ohutust ja kokkupuute piirnormide automaatset järgimist kõigi mitteühtsete kokkupuute tingimuste korral. Selleks et lihtsustada artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute piirnormide järgimise hindamist mitteühtsete tingimuste korral, sätestatakse artiklis 14 osutatud praktilises juhendis mõõdetud väljade ruumilise keskmistamise kriteeriumid, mis tuginevad üldkasutataval dosimeetrial. Inimorganismist mõne sentimeetri kaugusel asuva kiirgusallika korral määratakse elektriväli kindlaks dosimeetria abil ja üksikjuhtumipõhiselt. |
| --- | --- |

Märkus B1-3:

rakendusväärtustega väljendatakse arvutatud või mõõdetud maksimumväärtusi töötaja asukohas. Selle tulemusel hinnatakse konservatiivselt kokkupuute ohutust ja kokkupuute piirnormide automaatset järgimist kõigi mitteühtsete kokkupuute tingimuste korral. Selleks et lihtsustada artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute piirnormide järgimise hindamist mitteühtsete tingimuste korral, sätestatakse artiklis 14 osutatud praktilises juhendis mõõdetud väljade ruumilise keskmistamise kriteeriumid, mis tuginevad üldkasutataval dosimeetrial. Inimorganismist mõne sentimeetri kaugusel asuva kiirgusallika korral määratakse elektriväli kindlaks dosimeetria abil ja üksikjuhtumipõhiselt.

Magnetväljadega kokkupuute rakendusväärtused

Madalad rakendusväärtused (tabel B2) on ette nähtud sagedustele, mis on väiksemad kui 400 Hz, ja tuletatud meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormidest (tabel A3), ning 400 Hz sagedust ületavad rakendusväärtused on tuletatud kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormidest sisemise elektrivälja puhul (tabel A2).

Kõrged rakendusväärtused (tabel B2) tulenevad kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormidest sisemise elektrivälja puhul ning on seotud pea ja kehatüve perifeersete ja autonoomsete närvikudede elektrilise stimuleerimisega (tabel A2). Kõrgete rakendusväärtuste järgimisega tagatakse kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormide mitteületamine, kuid võimalikud on mõjud, mis seonduvad häiretega silma võrkkestas ning mõnede ajufunktsioonide lühiajaliste ja väheste muudatustega, kui pea kokkupuude ületab madalaid rakendusväärtusi sageduste puhul, mis on väiksemad kui 400 Hz. Sel juhul kohaldatakse artikli 5 lõiget 6.

Jäsemete kokkupuute rakendusväärtused tulenevad kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormidest sisemise elektrivälja puhul ning seonduvad jäsemete kudede elektrilise stimuleerimisega, võttes arvesse, et magnetvälja mõju jäsemetele on nõrgem kui kogu kehale.

Tabel B2

1 Hz – 10 MHz magnetväljaga kokkupuute rakendusväärtused

| Sagedusvahemik | Magnetvootihedus Madalad rakendusväärtused (B)[μT] (RMS) | Magnetvootihedus Kõrged rakendusväärtused (B)[μT] (RMS) | Magnetvootihedus Jäsemete kokkupuute rakendusväärtused lokaalse magnetvälja puhul [μT] (RMS) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 ≤ f < 8 Hz | 2,0 × 105/f2 | 3,0 × 105/f | 9,0 × 105/f |
| 8 ≤ f < 25 Hz | 2,5 × 104/f | 3,0 × 105/f | 9,0 × 105/f |
| 25 ≤ f < 300 Hz | 1,0 × 103 | 3,0 × 105/f | 9,0 × 105/f |
| 300 Hz ≤ f < 3 kHz | 3,0 × 105/f | 3,0 × 105/f | 9,0 × 105/f |
| 3 kHz ≤ f ≤ 10 MHz | 1,0 × 102 | 1,0 × 102 | 3,0 × 102 |

Sagedusvahemik

Magnetvootihedus Madalad rakendusväärtused (B)[μT] (RMS)

Magnetvootihedus Kõrged rakendusväärtused (B)[μT] (RMS)

Magnetvootihedus Jäsemete kokkupuute rakendusväärtused lokaalse magnetvälja puhul [μT] (RMS)

1 ≤ f < 8 Hz

2,0 × 105/f2

3,0 × 105/f

9,0 × 105/f

8 ≤ f < 25 Hz

2,5 × 104/f

3,0 × 105/f

9,0 × 105/f

25 ≤ f < 300 Hz

1,0 × 103

3,0 × 105/f

9,0 × 105/f

300 Hz ≤ f < 3 kHz

3,0 × 105/f

3,0 × 105/f

9,0 × 105/f

3 kHz ≤ f ≤ 10 MHz

1,0 × 102

1,0 × 102

3,0 × 102

| Märkus B2-1: | f on sagedus hertsides (Hz). |
| --- | --- |

Märkus B2-1:

f on sagedus hertsides (Hz).

| Märkus B2-2: | madalad rakendusväärtused ja kõrged rakendusväärtused on ruutkeskmiste (RMS) väärtused, mis on võrdsed tippväärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul jagatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidse välja puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi. |
| --- | --- |

Märkus B2-2:

madalad rakendusväärtused ja kõrged rakendusväärtused on ruutkeskmiste (RMS) väärtused, mis on võrdsed tippväärtustega, mis on sinusoidsete väljade puhul jagatud ruutjuurega 2st. Mittesinusoidse välja puhul tugineb artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute hindamine kaalutud tippväärtuse meetodile (filtreerimine ajadomeenis), mida on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis, kuid kohaldada võib ka teisi teaduslikult tõendatud ja heaks kiidetud kokkupuute hindamise protseduure, tingimusel et need annavad ligikaudselt samaväärseid ja võrreldavaid tulemusi.

| Märkus B2-3: | magnetväljadega kokkupuute rakendusväärtused väljendavad maksimaalset väärtust töötaja asukohas. Selle tulemusel hinnatakse konservatiivselt kokkupuute ohutust ja kokkupuute piirnormide automaatset järgimist kõigi mitteühtsete kokkupuute tingimuste korral. Selleks et lihtsustada artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute piirnormide järgimise hindamist mitteühtsete tingimuste korral, sätestatakse artiklis 14 osutatud praktilises juhendis mõõdetud väljade ruumilise keskmistamise kriteeriumid, mis tuginevad üldkasutataval dosimeetrial. Inimorganismist mõne sentimeetri kaugusel asuva kiirgusallika korral määratakse elektriväli kindlaks dosimeetria abil ja üksikjuhtumipõhiselt. |
| --- | --- |

Märkus B2-3:

magnetväljadega kokkupuute rakendusväärtused väljendavad maksimaalset väärtust töötaja asukohas. Selle tulemusel hinnatakse konservatiivselt kokkupuute ohutust ja kokkupuute piirnormide automaatset järgimist kõigi mitteühtsete kokkupuute tingimuste korral. Selleks et lihtsustada artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute piirnormide järgimise hindamist mitteühtsete tingimuste korral, sätestatakse artiklis 14 osutatud praktilises juhendis mõõdetud väljade ruumilise keskmistamise kriteeriumid, mis tuginevad üldkasutataval dosimeetrial. Inimorganismist mõne sentimeetri kaugusel asuva kiirgusallika korral määratakse elektriväli kindlaks dosimeetria abil ja üksikjuhtumipõhiselt.

Tabel B3

Kontaktvoolu rakendusväärtused IC

| Sagedus | Muutumatus olekus kontaktvoolu rakendusväärtused IC [mA] (RMS) |
| --- | --- |
| kuni 2,5 kHz | 1,0 |
| 2,5 ≤ f < 100 kHz | 0,4 f |
| 100 kHz ≤ f ≤ 10 000 kHz | 40 |

Sagedus

Muutumatus olekus kontaktvoolu rakendusväärtused IC [mA] (RMS)

kuni 2,5 kHz

1,0

2,5 ≤ f < 100 kHz

0,4 f

100 kHz ≤ f ≤ 10 000 kHz

40

| Märkus B3-1: | f on kilohertsides (kHz) väljendatud sagedus. |
| --- | --- |

Märkus B3-1:

f on kilohertsides (kHz) väljendatud sagedus.

Staatiliste magnetväljade magnetvootiheduse rakendusväärtused

Tabel B4

Staatiliste magnetväljade magnetvootiheduse rakendusväärtused

| Ohutegurid | AL(B0) |
| --- | --- |
| Aktiivsete siiratavate meditsiiniseadmete (nt südamerütmurid) segamine | 0,5 mT |
| Külgetõmbe- ja viskerisk kõrge väljaga vooluallikate juures (fringe field) (> 100 mT) | 3 mT |

Ohutegurid

AL(B0)

Aktiivsete siiratavate meditsiiniseadmete (nt südamerütmurid) segamine

0,5 mT

Külgetõmbe- ja viskerisk kõrge väljaga vooluallikate juures (fringe field) (> 100 mT)

3 mT

---

III LISA

SOOJUSLIK MÕJU

KOKKUPUUTE PIIRNORMID JA RAKENDUSVÄÄRTUSED SAGEDUSVAHEMIKUS 100 kHz – 300 GHz

A.   KOKKUPUUTE PIIRNORMID

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid sagedusvahemikus 100 kHz kuni 6 GHz (tabel A1) on piirmäärad kehakoe massiühiku kohta neeldunud energia ja võimsuse puhul, mille tekitab kokkupuude elektri- ja magnetväljadega.

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid sagedusvahemikus 0,3 kuni 6 GHz (tabel A2) on piirmäärad pea väikese koemassi kohta neeldunud energia puhul, mille tekitab kokkupuude elektromagnetväljadega.

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid 6 GHz ületavate sageduste puhul (tabel A3) on piirmäärad kehapinna elektromagnetlaine võimsustihedusele.

Tabel A1

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid kokkupuutel elektromagnetväljadega sagedusvahemikus 100 kHz kuni 6 GHz

| Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid | Erineelduvuskiiruse väärtused, mis on keskmistatud kuuele minutile |
| --- | --- |
| Kokkupuute piirnormid, mis seonduvad kogu keha ülekuumenemisega ja on esitatud keskmistatud erineelduvuskiirusena kogu organismis | 0,4 Wkg–1 |
| Kokkupuute piirnormid, mis seonduvad lokaalse ülekuumenemisega (pea ja kehatüvi) ja on esitatud lokaalse erineelduvuskiirusena organismis | 10 Wkg–1 |
| Kokkupuute piirnormid, mis seonduvadb lokaalse ülekuumenemisega (jäsemed) ja on esitatud lokaalse erineelduvuskiirusena organismis | 20 Wkg–1 |

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid

Erineelduvuskiiruse väärtused, mis on keskmistatud kuuele minutile

Kokkupuute piirnormid, mis seonduvad kogu keha ülekuumenemisega ja on esitatud keskmistatud erineelduvuskiirusena kogu organismis

0,4 Wkg–1

Kokkupuute piirnormid, mis seonduvad lokaalse ülekuumenemisega (pea ja kehatüvi) ja on esitatud lokaalse erineelduvuskiirusena organismis

10 Wkg–1

Kokkupuute piirnormid, mis seonduvadb lokaalse ülekuumenemisega (jäsemed) ja on esitatud lokaalse erineelduvuskiirusena organismis

20 Wkg–1

| Märkus A1-1: | lokaalse erineelduvuskiiruse keskmine mass on 10 g külgnevast koest. Sellisel viisil saadud maksimaalne erineelduvuskiirus peaks olema väärtus, mida kasutatakse kokkupuute hindamiseks. Need 10 grammi koest on külgnev koemass, millel on peaaegu homogeensed elektrilised omadused. Külgneva koemassi määratlemisel on tunnistatud, et seda kontseptsiooni saab kasutada dosimeetria arvutustes, kuid see võib tekitada raskusi otsestel füüsikalistel mõõtmistel. Rakendada saab lihtsat geomeetriat, nagu näiteks kuubiline või silindrikujuline koemassi maht. |
| --- | --- |

Märkus A1-1:

lokaalse erineelduvuskiiruse keskmine mass on 10 g külgnevast koest. Sellisel viisil saadud maksimaalne erineelduvuskiirus peaks olema väärtus, mida kasutatakse kokkupuute hindamiseks. Need 10 grammi koest on külgnev koemass, millel on peaaegu homogeensed elektrilised omadused. Külgneva koemassi määratlemisel on tunnistatud, et seda kontseptsiooni saab kasutada dosimeetria arvutustes, kuid see võib tekitada raskusi otsestel füüsikalistel mõõtmistel. Rakendada saab lihtsat geomeetriat, nagu näiteks kuubiline või silindrikujuline koemassi maht.

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid sagedusvahemikus 0,3–6 GHz

Kõnealused meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid (tabel A2) on seotud pea mikrolaine impulsskokkupuutest tingitud kuulmishäirete ärahoidmisega.

Tabel A2

Meelelist toimet avaldava kokkupuute piirnormid kokkupuutel elektromagnetväljadega sagedusvahemikus 0,3 kuni 6 GHz

| Sagedusvahemik | Lokaliseeritud erineelduvus |
| --- | --- |
| 0,3 ≤ f ≤ 6 GHz | 10 mJkg–1 |

Sagedusvahemik

Lokaliseeritud erineelduvus

0,3 ≤ f ≤ 6 GHz

10 mJkg–1

| Märkus A2-1: | lokaliseeritud erineelduvuse keskmine mass on 10 g koest. |
| --- | --- |

Märkus A2-1:

lokaliseeritud erineelduvuse keskmine mass on 10 g koest.

Tabel A3

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid kokkupuutel elektromagnetväljadega sagedusvahemikus 6 GHz kuni 300 GHz

| Sagedusvahemik | Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid seoses võimsustihedusega |
| --- | --- |
| 6 GHz ≤ f ≤ 300 GHz | 50 Wm–2 |

Sagedusvahemik

Kehalist toimet avaldava kokkupuute piirnormid seoses võimsustihedusega

6 GHz ≤ f ≤ 300 GHz

50 Wm–2

| Märkus A3-1: | võimsustihedused tuleb keskmistada 20 cm2 kiirgusalade kohta. Ruumilised maksimaalsed võimsustihedused, mis on keskmistatud 1 cm2 kohta, ei tohiks väärtust 50 Wm–2 ületada 20 korda. Võimsustihedused 6–10 GHz tuleb keskmistada mis tahes kuueminutise perioodi kohta. 10 GHz tasemest suuremat võimsustihedust tuleb keskmistada keskmistamisajaga 68/f1,05 minutit (kus f on gigahertsides), et kompenseerida sageduse kasvamisel astmeliselt vähenev läbimissügavus. |
| --- | --- |

Märkus A3-1:

võimsustihedused tuleb keskmistada 20 cm2 kiirgusalade kohta. Ruumilised maksimaalsed võimsustihedused, mis on keskmistatud 1 cm2 kohta, ei tohiks väärtust 50 Wm–2 ületada 20 korda. Võimsustihedused 6–10 GHz tuleb keskmistada mis tahes kuueminutise perioodi kohta. 10 GHz tasemest suuremat võimsustihedust tuleb keskmistada keskmistamisajaga 68/f1,05 minutit (kus f on gigahertsides), et kompenseerida sageduse kasvamisel astmeliselt vähenev läbimissügavus.

B.   RAKENDUSVÄÄRTUSED

Järgmiseid füüsilisi suurusi ja väärtusi kasutatakse rakendusväärtuste täpsustamiseks, mille suurus kehtestatakse selleks, et tagada lihtsustatud hindamist kasutades asjakohaste kokkupuute piirnormide järgimine, või selleks, et võtta artiklis 5 sätestatud asjakohaseid kaitse- või ennetusmeetmeid:

| — | ajas muutuva elektriväljatugevuse (E) rakendusväärtused, mis on esitatud tabelis B1; |
| --- | --- |

—

ajas muutuva elektriväljatugevuse (E) rakendusväärtused, mis on esitatud tabelis B1;

| — | ajas muutuva magnetvootiheduse rakendusväärtused (B), mis on esitatud tabelis B1; |
| --- | --- |

—

ajas muutuva magnetvootiheduse rakendusväärtused (B), mis on esitatud tabelis B1;

| — | elektromagnetlainete võimsustiheduse rakendusväärtused (S), mis on esitatud tabelis B1; |
| --- | --- |

—

elektromagnetlainete võimsustiheduse rakendusväärtused (S), mis on esitatud tabelis B1;

| — | kontaktvoolu rakendusväärtused (IC), mis on esitatud tabelis B2; |
| --- | --- |

—

kontaktvoolu rakendusväärtused (IC), mis on esitatud tabelis B2;

| — | jäsemetes oleva elektrivoolu rakendusväärtused (IL), mis on esitatud tabelis B2; |
| --- | --- |

—

jäsemetes oleva elektrivoolu rakendusväärtused (IL), mis on esitatud tabelis B2;

Rakendusväärtused vastavad elektri- ja magnetvälja arvutatud või mõõdetud väärtusele töökohal töötaja kohalolekuta maksimumväärtusena töötaja keha või tema konkreetse kehaosa asukohas.

Elektri- ja magnetväljaga kokkupuute rakendusväärtused

Rakendusväärtused (E) ja (B) tulenevad erineelduvuskiiruse ja võimsustiheduse kokkupuute piirnormidest (tabelid A1 ja A3), mis põhinevad piirnormidel, mis on seotud sisemiste soojuslike mõjudega, mis on põhjustatud kokkupuutest (välise) elektri- ja magnetväljaga.

Tabel B1

Elektri- ja magnetväljaga kokkupuute rakendusväärtused sagedusvahemikus 100 kHz kuni 300 GHz

| Sagedusvahemik | Elektriväljatugevuse rakendusväärtused (E) [Vm–1] (RMS) | Magnetvootiheduse rakendusväärtused (B)[μT] (RMS) | Võimsustiheduse rakendusväärtused (S) [Wm–2] |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 kHz ≤ f < 1 MHz | 6,1 × 102 | 2,0 × 106/f | — |
| 1 ≤ f < 10 MHz | 6,1 × 108/f | 2,0 × 106/f | — |
| 10 ≤ f < 400 MHz | 61 | 0,2 | — |
| 400 MHz ≤ f < 2 GHz | 3 × 10–3 f1⁄2 | 1,0 × 10–5 f1⁄2 | — |
| 2 ≤ f < 6 GHz | 1,4 × 102 | 4,5 × 10–1 | — |
| 6 ≤ f≤ 300 GHz | 1,4 × 102 | 4,5 × 10–1 | 50 |

Sagedusvahemik

Elektriväljatugevuse rakendusväärtused (E) [Vm–1] (RMS)

Magnetvootiheduse rakendusväärtused (B)[μT] (RMS)

Võimsustiheduse rakendusväärtused (S) [Wm–2]

100 kHz ≤ f < 1 MHz

6,1 × 102

2,0 × 106/f

—

1 ≤ f < 10 MHz

6,1 × 108/f

2,0 × 106/f

—

10 ≤ f < 400 MHz

61

0,2

—

400 MHz ≤ f < 2 GHz

3 × 10–3 f1⁄2

1,0 × 10–5 f1⁄2

—

2 ≤ f < 6 GHz

1,4 × 102

4,5 × 10–1

—

6 ≤ f≤ 300 GHz

1,4 × 102

4,5 × 10–1

50

| Märkus B1-1: | f on sagedus hertsides (Hz). |
| --- | --- |

Märkus B1-1:

f on sagedus hertsides (Hz).

| Märkus B1-2: | [rakendusväärtused (E)]2 ja [rakendusväärtused(B)]2 tuleb keskmistada kuueminutise perioodi kohta. Raadiosageduse impulsi puhul ei tohi impulsi kestusega keskmistatud tippvõimsustihedus ületada 1 000-kordselt vastavaid rakendusväärtusi (S). Mitmesageduslike väljade puhul põhineb analüüs summeerimisel, nagu seda on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis. |
| --- | --- |

Märkus B1-2:

[rakendusväärtused (E)]2 ja [rakendusväärtused(B)]2 tuleb keskmistada kuueminutise perioodi kohta. Raadiosageduse impulsi puhul ei tohi impulsi kestusega keskmistatud tippvõimsustihedus ületada 1 000-kordselt vastavaid rakendusväärtusi (S). Mitmesageduslike väljade puhul põhineb analüüs summeerimisel, nagu seda on selgitatud artiklis 14 osutatud praktilises juhendis.

| Märkus B1-3: | rakendusväärtusi (E) ja (B) väljendatakse arvutatud või mõõdetud maksimumväärtusena töötaja asukohas. Selle tulemusel hinnatakse konservatiivselt kokkupuute ohutust ja kokkupuute piirnormide automaatset järgimist kõigi mitteühtsete kokkupuute tingimuste korral. Selleks et lihtsustada artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute piirnormide järgimise hindamist mitteühtsete tingimuste korral, sätestatakse artiklis 14 osutatud praktilises juhendis mõõdetud väljade ruumilise keskmistamise kriteeriumid, mis tuginevad üldkasutataval dosimeetrial. Inimorganismist mõne sentimeetri kaugusel asuva kiirgusallika korral määratakse kokkupuute piirnormide järgimine kindlaks dosimeetria abil ja üksikjuhtumipõhiselt. |
| --- | --- |

Märkus B1-3:

rakendusväärtusi (E) ja (B) väljendatakse arvutatud või mõõdetud maksimumväärtusena töötaja asukohas. Selle tulemusel hinnatakse konservatiivselt kokkupuute ohutust ja kokkupuute piirnormide automaatset järgimist kõigi mitteühtsete kokkupuute tingimuste korral. Selleks et lihtsustada artikli 4 kohaselt läbiviidud kokkupuute piirnormide järgimise hindamist mitteühtsete tingimuste korral, sätestatakse artiklis 14 osutatud praktilises juhendis mõõdetud väljade ruumilise keskmistamise kriteeriumid, mis tuginevad üldkasutataval dosimeetrial. Inimorganismist mõne sentimeetri kaugusel asuva kiirgusallika korral määratakse kokkupuute piirnormide järgimine kindlaks dosimeetria abil ja üksikjuhtumipõhiselt.

| Märkus B1-4: | võimsustihedused tuleb keskmistada 20 cm2 kiirgusalade kohta. Ruumilised maksimaalsed võimsustihedused, mis on keskmistatud 1 cm2 kohta, ei tohiks väärtust 50 Wm–2 ületada 20 korda. Võimsustihedused 6–10 GHz tuleb keskmistada mis tahes kuueminutise perioodi kohta. 10 GHz tasemest suuremat võimsustihedust tuleb keskmistada keskmistamisajaga 68/f1,05 minutit (kus f on gigahertsides), et kompenseerida sageduse kasvamisel astmeliselt vähenev läbimissügavus. |
| --- | --- |

Märkus B1-4:

võimsustihedused tuleb keskmistada 20 cm2 kiirgusalade kohta. Ruumilised maksimaalsed võimsustihedused, mis on keskmistatud 1 cm2 kohta, ei tohiks väärtust 50 Wm–2 ületada 20 korda. Võimsustihedused 6–10 GHz tuleb keskmistada mis tahes kuueminutise perioodi kohta. 10 GHz tasemest suuremat võimsustihedust tuleb keskmistada keskmistamisajaga 68/f1,05 minutit (kus f on gigahertsides), et kompenseerida sageduse kasvamisel astmeliselt vähenev läbimissügavus.

Tabel B2

Muutumatus olekus kontaktvoolu ja jäsemetes oleva indutseeritud voolu rakendusväärtused

| Sagedusvahemik | Muutumatus olekus kontaktvoolu rakendusväärtused IC [mA] (RMS) | Jäsemetes oleva indutseeritud voolu rakendusväärtused (IL) mis tahes jäsemes [mA] (RMS) |
| --- | --- | --- |
| 100 kHz ≤ f < 10 MHz | 40 | — |
| 10 MHz ≤ f ≤ 110 MHz | 40 | 100 |

Sagedusvahemik

Muutumatus olekus kontaktvoolu rakendusväärtused IC [mA] (RMS)

Jäsemetes oleva indutseeritud voolu rakendusväärtused (IL) mis tahes jäsemes [mA] (RMS)

100 kHz ≤ f < 10 MHz

40

—

10 MHz ≤ f ≤ 110 MHz

40

100

| Märkus B2-1: | [rakendusväärtused (IL)]2 tuleb keskmistada kuueminutise perioodi kohta. |
| --- | --- |

Märkus B2-1:

[rakendusväärtused (IL)]2 tuleb keskmistada kuueminutise perioodi kohta.

---

IV LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 2004/40/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 1 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 1 lõige 4 |
| Artikli 1 lõige 4 | Artikli 1 lõige 5 |
| Artikli 1 lõige 5 | Artikli 1 lõige 6 |
| Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a |
| — | Artikli 2 punkt b |
| — | Artikli 2 punkt c |
| Artikli 2 punkt b | Artikli 2 punktid d, e ja f |
| Artikli 2 punkt c | Artikli 2 punkt g |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 1 |
| — | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 3 lõiked 2 ja 3 |
| — | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 lõige 4 | Artikli 4 lõige 4 |
| Artikli 4 lõike 5 punkt a | Artikli 4 lõike 5 punkt b |
| Artikli 4 lõike 5 punkt b | Artikli 4 lõike 5 punkt a |
| — | Artikli 4 lõike 5 punkt c |
| Artikli 4 lõike 5 punkt c | Artikli 4 lõike 5 punkt d |
| Artikli 4 lõike 5 punkt d | Artikli 4 lõike 5 punkt e |
| Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt i | — |
| Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt ii | — |
| Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt iii | — |
| Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt iv | — |
| Artikli 4 lõike 5 punkt e | Artikli 4 lõike 5 punkt f |
| Artikli 4 lõike 5 punkt f | Artikli 4 lõike 5 punkt g |
| — | Artikli 4 lõike 5 punkt h |
| — | Artikli 4 lõike 5 punkt i |
| Artikli 4 lõike 5 punkt g | Artikli 4 lõike 5 punkt j |
| Artikli 4 lõike 5 punkt h | Artikli 4 lõike 5 punkt k |
| — | Artikli 4 lõige 6 |
| Artikli 4 lõige 6 | Artikli 4 lõige 7 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 5 lõike 2 sissejuhatav osa | Artikli 5 lõike 2 sissejuhatav osa |
| Artikli 5 lõike 2 punktid a kuni c | Artikkel 5 lõike 2 punktid a kuni c |
| — | Artikkel 5 lõike 2 punkt d |
| — | Artikkel 5 lõike 2 punkt e |
| Artikli 5 lõike 2 punktid d kuni g | Artikli 5 lõike 2 punktid f kuni i |
| — | Artikli 5 lõige 4 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 5 lõige 5 |
| — | Artikli 5 lõige 6 |
| — | Artikli 5 lõige 7 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikli 5 lõige 8 |
| — | Artikli 5 lõige 9 |
| Artikli 5 lõige 5 | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 6 sissejuhatav osa | Artikli 6 sissejuhatav osa |
| Artikli 6 punkt a | Artikli 6 punkt a |
| Artikli 6 punkt b | Artikli 6 punkt b |
| — | Artikli 6 punkt c |
| Artikli 6 punkt c | Artikli 6 punkt d |
| Artikli 6 punkt d | Artikli 6 punkt e |
| — | Artikli 6 punkt f |
| Artikli 6 punkt e | Artikli 6 punkt g |
| Artikli 6 punkti f | Artikli 6 punkt h |
| — | Artikli 6 punkt i |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 8 lõige 2 | — |
| Artikli 8 lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| — | Artikkel 10 |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikli 11 lõike 1 punkt c |
| Artikli 10 lõike 2 punkt a | Artikli 11 lõike 1 punkt a |
| Artikli 10 lõike 2 punkt b | Artikli 11 lõike 1 punkt b |
| Artikkel 11 | — |
| — | Artikkel 12 |
| — | Artikkel 13 |
| — | Artikkel 14 |
| — | Artikkel 15 |
| Artikli 13 lõige 1 | Artikli 16 lõige 1 |
| Artikli 13 lõige 2 | Artikli 16 lõige 2 |
| — | Artikkel 17 |
| Artikkel 14 | Artikkel 18 |
| Artikkel 15 | Artikkel 19 |
| Lisa | I lisa, II lisa ja III lisa |
| — | IV lisa |

Direktiiv 2004/40/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõiked 2 ja 3

Artikli 1 lõige 3

Artikli 1 lõige 4

Artikli 1 lõige 4

Artikli 1 lõige 5

Artikli 1 lõige 5

Artikli 1 lõige 6

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

—

Artikli 2 punkt b

—

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punktid d, e ja f

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt g

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 1

—

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõiked 2 ja 3

—

Artikli 3 lõige 4

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõiked 2 ja 3

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 4

Artikli 4 lõige 4

Artikli 4 lõike 5 punkt a

Artikli 4 lõike 5 punkt b

Artikli 4 lõike 5 punkt b

Artikli 4 lõike 5 punkt a

—

Artikli 4 lõike 5 punkt c

Artikli 4 lõike 5 punkt c

Artikli 4 lõike 5 punkt d

Artikli 4 lõike 5 punkt d

Artikli 4 lõike 5 punkt e

Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt i

—

Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt ii

—

Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt iii

—

Artikli 4 lõike 5 punkti d alapunkt iv

—

Artikli 4 lõike 5 punkt e

Artikli 4 lõike 5 punkt f

Artikli 4 lõike 5 punkt f

Artikli 4 lõike 5 punkt g

—

Artikli 4 lõike 5 punkt h

—

Artikli 4 lõike 5 punkt i

Artikli 4 lõike 5 punkt g

Artikli 4 lõike 5 punkt j

Artikli 4 lõike 5 punkt h

Artikli 4 lõike 5 punkt k

—

Artikli 4 lõige 6

Artikli 4 lõige 6

Artikli 4 lõige 7

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõike 2 sissejuhatav osa

Artikli 5 lõike 2 sissejuhatav osa

Artikli 5 lõike 2 punktid a kuni c

Artikkel 5 lõike 2 punktid a kuni c

—

Artikkel 5 lõike 2 punkt d

—

Artikkel 5 lõike 2 punkt e

Artikli 5 lõike 2 punktid d kuni g

Artikli 5 lõike 2 punktid f kuni i

—

Artikli 5 lõige 4

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 5

—

Artikli 5 lõige 6

—

Artikli 5 lõige 7

Artikli 5 lõige 4

Artikli 5 lõige 8

—

Artikli 5 lõige 9

Artikli 5 lõige 5

Artikli 5 lõige 3

Artikli 6 sissejuhatav osa

Artikli 6 sissejuhatav osa

Artikli 6 punkt a

Artikli 6 punkt a

Artikli 6 punkt b

Artikli 6 punkt b

—

Artikli 6 punkt c

Artikli 6 punkt c

Artikli 6 punkt d

Artikli 6 punkt d

Artikli 6 punkt e

—

Artikli 6 punkt f

Artikli 6 punkt e

Artikli 6 punkt g

Artikli 6 punkti f

Artikli 6 punkt h

—

Artikli 6 punkt i

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõige 2

—

Artikli 8 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

Artikkel 9

Artikkel 9

—

Artikkel 10

Artikli 10 lõige 1

Artikli 11 lõike 1 punkt c

Artikli 10 lõike 2 punkt a

Artikli 11 lõike 1 punkt a

Artikli 10 lõike 2 punkt b

Artikli 11 lõike 1 punkt b

Artikkel 11

—

—

Artikkel 12

—

Artikkel 13

—

Artikkel 14

—

Artikkel 15

Artikli 13 lõige 1

Artikli 16 lõige 1

Artikli 13 lõige 2

Artikli 16 lõige 2

—

Artikkel 17

Artikkel 14

Artikkel 18

Artikkel 15

Artikkel 19

Lisa

I lisa, II lisa ja III lisa

—

IV lisa

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/22

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 626/2013,

27. juuni 2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1344/2011, millega peatatakse teatavatele põllumajandus-, kalandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine 80 uue toote puhul, mis ei ole praegu loetletud nõukogu määruse (EL) nr 1344/2011 (1) lisas. Need tooted tuleks seepärast lisada kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Liidu huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine 80 uue toote puhul, mis ei ole praegu loetletud nõukogu määruse (EL) nr 1344/2011 (1) lisas. Need tooted tuleks seepärast lisada kõnealusesse lisasse.

| (2) | Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamist 15 toote puhul, mis on hetkel loetletud määruse (EL) nr 1344/2011 lisas. Seega tuleks need tooted sellest lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(2)

Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamist 15 toote puhul, mis on hetkel loetletud määruse (EL) nr 1344/2011 lisas. Seega tuleks need tooted sellest lisast välja jätta.

| (3) | Selleks et võtta arvesse toodete tehnilist arengut ja majandussuundumusi turul ning samuti keelelist kohandamist, on vaja muuta määruse (EL) nr 1344/2011 lisas oleva 22 peatatud toote kirjeldusi. Lisaks tuleks muuta kaheksa toote TARICi koode. Vajalikuks peetakse ka kolme toote mitme liigi all esitamist, samal ajal kui 12 toote kahetine liigitamine ei ole enam vajalik. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võtta arvesse toodete tehnilist arengut ja majandussuundumusi turul ning samuti keelelist kohandamist, on vaja muuta määruse (EL) nr 1344/2011 lisas oleva 22 peatatud toote kirjeldusi. Lisaks tuleks muuta kaheksa toote TARICi koode. Vajalikuks peetakse ka kolme toote mitme liigi all esitamist, samal ajal kui 12 toote kahetine liigitamine ei ole enam vajalik.

| (4) | Need peatamised, mille puhul on vajalikud tehnilised muudatused, tuleks määruse (EL) nr 1344/2011 lisa peatamiste loetelust välja jätta ning uuesti kõnealusesse loetellu kanda uute tootekirjelduste või uute CN- või TARICi koodidega. |
| --- | --- |

(4)

Need peatamised, mille puhul on vajalikud tehnilised muudatused, tuleks määruse (EL) nr 1344/2011 lisa peatamiste loetelust välja jätta ning uuesti kõnealusesse loetellu kanda uute tootekirjelduste või uute CN- või TARICi koodidega.

| (5) | Kolme toote puhul on liidu huvides muuta nende toodete kohustusliku läbivaatamise kuupäeva kooskõlas määruse (EL) nr 1344/2011 artikli 2 lõigetega 2 ja 3. Läbivaadatud peatamised tuleks seetõttu määruse (EL) nr 1344/2011 lisas olevast peatamiste loetelust kustutada ja lisada nad kõnealusesse loetelusse uute kohustusliku läbivaatamise tähtaegadega. |
| --- | --- |

(5)

Kolme toote puhul on liidu huvides muuta nende toodete kohustusliku läbivaatamise kuupäeva kooskõlas määruse (EL) nr 1344/2011 artikli 2 lõigetega 2 ja 3. Läbivaadatud peatamised tuleks seetõttu määruse (EL) nr 1344/2011 lisas olevast peatamiste loetelust kustutada ja lisada nad kõnealusesse loetelusse uute kohustusliku läbivaatamise tähtaegadega.

| (6) | Selguse huvides tuleks käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud lisatud ja väljajäetud peatamiste loeteludes märkida muudetud kanded tärniga. |
| --- | --- |

(6)

Selguse huvides tuleks käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud lisatud ja väljajäetud peatamiste loeteludes märkida muudetud kanded tärniga.

| (7) | Võttes arvesse peatamiste ajutist iseloomu, tuleks I lisas loetletud peatamised süstemaatiliselt läbi vaadata hiljemalt viis aastat pärast nende kohaldamist või pikendamist. Lisaks peaks olema õigustatud komisjoni ettepanekul teatavate peatamiste lõpetamine komisjoni initsiatiivil tehtud läbivaatamise põhjal mis tahes ajal või ühe või mitme liikmesriigi nõudmisel, kui peatamise jätkamine ei ole enam liidu huvides või kui selleks annab põhjust toodete tehniline areng või annavad põhjust muutunud tingimused või turusuundumused. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse peatamiste ajutist iseloomu, tuleks I lisas loetletud peatamised süstemaatiliselt läbi vaadata hiljemalt viis aastat pärast nende kohaldamist või pikendamist. Lisaks peaks olema õigustatud komisjoni ettepanekul teatavate peatamiste lõpetamine komisjoni initsiatiivil tehtud läbivaatamise põhjal mis tahes ajal või ühe või mitme liikmesriigi nõudmisel, kui peatamise jätkamine ei ole enam liidu huvides või kui selleks annab põhjust toodete tehniline areng või annavad põhjust muutunud tingimused või turusuundumused.

| (8) | Kuna on vaja, et käesolevas määruses sätestatud peatamised jõustuksid 1. juulist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist viivitamata jõustuma. |
| --- | --- |

(8)

Kuna on vaja, et käesolevas määruses sätestatud peatamised jõustuksid 1. juulist 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist viivitamata jõustuma.

| (9) | Määrust (EL) nr 1344/2011 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EL) nr 1344/2011 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1344/2011 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse read käesoleva määruse I lisas loetletud toodete jaoks; |
| --- | --- |

1)

lisatakse read käesoleva määruse I lisas loetletud toodete jaoks;

| 2) | kustutatakse read, mis käesoleva määruse II lisas on nähtud ette CN-koodide ja TARICi koodidega toodete jaoks. |
| --- | --- |

2)

kustutatakse read, mis käesoleva määruse II lisas on nähtud ette CN-koodide ja TARICi koodidega toodete jaoks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GILMORE

---

(1)  ELT L 349, 31.12.2011, lk 1.

1

---

I LISA

Tooted, millele on osutatud artikli 1 punktis 1

| CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Kohustusliku läbivaatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (3)ex 2007 99 50 | 81 | Malpiigiapüree kontsentraat:






  — | valmistatud perekonna Malpighia spp. viljadest, |

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Kohustusliku läbivaatamise kuupäev

(3)ex 2007 99 50

81

Malpiigiapüree kontsentraat:

—

valmistatud perekonna Malpighia spp. viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 %–30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 %–30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

9 % (2)

31.12.2017

(3)ex 2007 99 50

91

ex 2007 99 50

82

Hapestatud banaanipüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel

| — | perekonna Musa cavendish viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonna Musa cavendish viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

11,5 % (2)

31.12.2017

ex 2007 99 50

92

(3)ex 2007 99 50

83

Mangopüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel

| — | perekonna Mangifera spp. viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonna Mangifera spp. viljadest,

| — | suhkrusisaldusega kuni 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega kuni 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

6 % (2)

31.12.2017

(3)ex 2007 99 50

93

(3)ex 2007 99 93

10

(3)ex 2007 99 50

84

Papaiapüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel

| — | perekonna Carica spp. viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonna Carica spp. viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

7,8 % (2)

31.12.2017

(3)ex 2007 99 50

94

ex 2007 99 50

85

Guajaavipüree kontsentraat, mis on saadud kuumtöötlemisel

| — | perekonna Psidium spp. viljadest, |
| --- | --- |

—

perekonna Psidium spp. viljadest,

| — | suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist, |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldusega 13 % – 30 % massist,

kasutatakse toiduaine- või joogitööstuse toodete valmistamiseks (1)

6 % (2)

31.12.2017

ex 2007 99 50

95

(3)ex 2805 30 90

40

Haruldased muldmetallid skandium ja ütrium, puhtusega vähemalt 95 massiprotsenti

0 %

31.12.2015

(3)ex 2805 30 90

50

(3)ex 2805 30 90

60

(3)ex 2805 30 90

70

(3)ex 2805 30 90

75

(3)ex 2805 30 90

79

ex 2811 19 80

30

Fosforhape (CAS RN 10294-56-1) / fosfoonhape (CAS RN 13598-36-2), mida kasutatakse polüvinüülkloriidi tööstusharu lisaainete tootmise koostisainena (1)

0 %

31.12.2017

(3)ex 2818 10 91

10

Mikrokristalse struktuuriga paagutatud korund, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | α-Al2O3 94–98,5 %, |
| --- | --- |

—

α-Al2O3 94–98,5 %,

| — | magneesiumspinelli 2 % (±1,5 %), |
| --- | --- |

—

magneesiumspinelli 2 % (±1,5 %),

| — | ütriumoksiidi 1 % (±0,6 %) ning |
| --- | --- |

—

ütriumoksiidi 1 % (±0,6 %) ning

| — | lantaanoksiidi ja neodüümoksiidi 2 % (±1,2 %), |
| --- | --- |

—

lantaanoksiidi ja neodüümoksiidi 2 % (±1,2 %),

milles üle 10 mm läbimõõduga osakesed moodustavad kogumassist alla 50 %

0 %

31.12.2015

ex 2903 39 90

25

2,3,3,3-tetrafluoroprop-1-een (CAS RN 754-12-1)

0 %

31.12.2017

ex 2903 89 90

50

Klorotsüklopentaan (CAS RN 930-28-9)

0 %

31.12.2017

ex 2905 39 95

40

Dekaan-1,10-diool (CAS RN 112-47-0)

0 %

31.12.2017

ex 2906 29 00

30

2-fenüületanool (CAS RN 60-12-8)

0 %

31.12.2017

ex 2907 23 00

10

4,4’-isopropülideendifenool (CAS RN 80-05-7)

0 %

31.12.2017

ex 2907 29 00

55

Bifenüül-2,2’-diool (CAS RN 1806-29-7)

0 %

31.12.2017

ex 2912 29 00

50

4-isobutüülbensaldehüüd (CAS RN 40150-98-9)

0 %

31.12.2017

ex 2914 50 00

45

3,4-dihüdroksübensofenoon (CAS RN 10425-11-3)

0 %

31.12.2017

ex 2914 70 00

20

2,4’-difluorobensofenoon (CAS RN 342-25-6)

0 %

31.12.2017

ex 2915 39 00

20

Isopentüülatsetaat (CAS RN 123-92-2)

0 %

31.12.2017

ex 2915 60 19

10

Etüülbutüraat (CAS RN 105-54-4)

0 %

31.12.2017

ex 2915 90 70

30

3,3-dimetüülbutürüülkloriid (CAS RN 7065-46-5)

0 %

31.12.2017

ex 2916 12 00

70

2-(2-vinüüloksüetoksü)etüülakrülaat (CAS RN 86273-46-3)

0 %

31.12.2017

(3)ex 2917 13 90

10

Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106-79-6)

0 %

31.12.2017

ex 2918 29 00

35

Propüül-3,4,5,-trihüdroksübensoaat (CAS RN 121-79-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 30 00

50

Etüülatsetoatsetaat (CAS RN 141-97-9)

0 %

31.12.2017

ex 2918 99 90

15

Etüül 2,3-epoksü-3-fenüülbutüraat (CAS RN 77-83-8)

0 %

31.12.2017

(3)ex 2918 99 90

40

trans-4-hüdroksü-3-metoksükaneelhape (CAS RN 537-98-4)

0 %

31.12.2013

ex 2920 90 10

60

2,4-di-tert-butüül-5-nitrofenüülmetüülkarbonaat (CAS RN 873055-55-1)

0 %

31.12.2017

ex 2921 30 99

40

Tsüklopropüülamiin (CAS RN 765-30-0)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

20

2-(2-metoksüfenoksü)etüülamiinhüdrokloriid (CAS RN 64464-07-9)

0 %

31.12.2017

ex 2922 19 85

25

Titaan-bis(trietanoolamiin)diisopropoksiid (CAS RN 36673-16-2)

0 %

31.12.2017

ex 2929 10 00

20

Butüülisotsüanaat (CAS RN 111-36-4)

0 %

31.12.2017

ex 2931 90 90

35

(Z)-prop-1-een-1-üülfosfoonhape (CAS RN 25383-06-6)

0 %

31.12.2017

ex 2932 99 00

25

1-(2,2-difluorobensoe[d][1,3]dioksool-5-üül)tsüklopropaankarboksüülhape (CAS RN 862574-88-7)

0 %

31.12.2017

ex 2933 19 90

85

Allüül-5-amino-4-(2-metüülfenüül)-3-okso-2,3-dihüdro-1H-1-pürasoolkarbotiaat (CAS RN 473799-16-5)

0 %

31.12.2017

ex 2933 29 90

80

Imasaliil (ISO) (CAS RN 35554-44-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 39 99

57

Tert-butüül 3-(6-amino-3-metüülpüridiin-2-üül)bensoaat (CAS RN 1083057-14-0)

0 %

31.12.2017

ex 2933 49 10

30

Etüül-4-okso-1,4-dihüdrokinoliin-3-karboksülaat (CAS RN 52980-28-6)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

43

2,3-dihüdro-1H-pürrool[3,2,1-ij]kinoliin (CAS RN 5840-01-7)

0 %

31.12.2017

ex 2933 99 80

47

Paklobutrasool (ISO) (CAS RN 76738-62-0)

0 %

31.12.2017

ex 2934 99 90

37

4-propaan-2-üülmorfoliin (CAS RN 1004-14-4)

0 %

31.12.2017

(3)ex 3204 11 00

20

Värvaine C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9), puhtusastmega vähemalt 97 %, mis on kindlaks määratud kõrgefektiivse vedelikkromatograafiaga

0 %

31.12.2015

ex 3204 11 00

80

Värvainete baasil valmistis, mitte-ionogeenne, mis sisaldab järgmist:

| — | N-[5-(atsetüülamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenüül)aso]-2-metoksüfenüül]-2-okso-2-(fenüülmetoksü)etüül-β-alaniini (CAS RN 159010-67-0), |
| --- | --- |

—

N-[5-(atsetüülamino)-4-[(2-kloro-4,6-dinitrofenüül)aso]-2-metoksüfenüül]-2-okso-2-(fenüülmetoksü)etüül-β-alaniini (CAS RN 159010-67-0),

| — | N-[4-[(2-tsüano-4-nitrofenüül)aso]fenüül]-N-metüül-2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etüül-β-alaniini (CAS RN 170222-39-6) ja |
| --- | --- |

—

N-[4-[(2-tsüano-4-nitrofenüül)aso]fenüül]-N-metüül-2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etüül-β-alaniini (CAS RN 170222-39-6) ja

| — | N-[2-kloro-4-[(4-nitrofenüül)aso]fenüül]-2-[2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etoksü]-2-oksoetüül-β-alaniini (CAS RN 371921-34-5) |
| --- | --- |

—

N-[2-kloro-4-[(4-nitrofenüül)aso]fenüül]-2-[2-(1,3-dihüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)etoksü]-2-oksoetüül-β-alaniini (CAS RN 371921-34-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

20

Värvainete baasil valmistis, anioonne, mis sisaldab vähemalt 75 massiprotsenti dinaatrium-7-((4-kloro-6-(dodetsüülamino)-1,3,5-triasiin-2-üül)amino)-4-hüdroksü-3-((4-((4-sulfofenüül)aso)fenüül)aso)-2-naftaleensulfonaati (CAS RN 145703-76-0)

0 %

31.12.2017

ex 3204 12 00

30

Värvainete baasil valmistis, anioonne, mis sisaldab järgmist:

| — | liitium-amino-4-(4-tert-butüülaniliino)antrakinoon-2-sulfonaat (CAS RN 125328-86-1), |
| --- | --- |

—

liitium-amino-4-(4-tert-butüülaniliino)antrakinoon-2-sulfonaat (CAS RN 125328-86-1),

| — | C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) ja |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Green 25 (CAS RN 4403-90-1) ja

| — | C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2) |
| --- | --- |

—

C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

30

Värvaine C.I. Basic Blue 7 (CAS RN 2390-60-5)

0 %

31.12.2017

ex 3204 13 00

40

Värvaine C.I. Basic Violet 1 (CAS RN 603-47-4)/(CAS RN 8004-87-3)

0 %

31.12.2017

(3)ex 3204 17 00

25

Värvaine C.I. Pigment Yellow 14 (CAS RN 5468-75-7)

0 %

31.12.2016

(3)ex 3204 17 00

60

Värvaine C.I. Pigment Red 53:1 (CAS RN 5160-02-1)

0 %

31.12.2016

(3)ex 3204 17 00

70

Värvaine C.I. Pigment Yellow 13 (CAS RN 5102-83-0)

0 %

31.12.2016

ex 3204 17 00

75

Värvaine C.I. Pigment Orange 5 (CAS RN 3468-63-1)

0 %

31.12.2017

(3)ex 3204 19 00

73

Värvaine C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6) puhtusastmega vähemalt 97 %, mis on kindlaks määratud kõrgefektiivse vedelikkromatograafiaga

0 %

31.12.2015

ex 3207 40 85

40

Klaashelbed (CAS RN 65997-17-3):

| — | paksusega 0,3–10 μm ning |
| --- | --- |

—

paksusega 0,3–10 μm ning

| — | pealistatud titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7) või raudoksiidiga (CAS RN 18282-10-5) |
| --- | --- |

—

pealistatud titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7) või raudoksiidiga (CAS RN 18282-10-5)

0 %

31.12.2017

ex 3215 19 00

20

Trükivärv:

| — | mis koosneb polüesterpolümeerist ning hõbeda (CAS RN 7440-22-4) ja metüülpropüülketoonis (CAS RN 107-87-9) hõbekloriidi (CAS RN 7783-90-6) dispersioonist, |
| --- | --- |

—

mis koosneb polüesterpolümeerist ning hõbeda (CAS RN 7440-22-4) ja metüülpropüülketoonis (CAS RN 107-87-9) hõbekloriidi (CAS RN 7783-90-6) dispersioonist,

| — | mille tahke aine kogusisaldus on 55–57 massiprotsenti ja |
| --- | --- |

—

mille tahke aine kogusisaldus on 55–57 massiprotsenti ja

| — | mille erikaal on 1,40–1,60 g/cm3. |
| --- | --- |

—

mille erikaal on 1,40–1,60 g/cm3.

Kasutatakse elektroodide märgistamiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 3707 90 20

50

Kuivtindipulber või toonerisegu, mis koosneb järgmisest:

| — | stüreeni-akrülaadi/butadieeni kopolümeer, |
| --- | --- |

—

stüreeni-akrülaadi/butadieeni kopolümeer,

| — | gaasitahm või orgaaniline pigment, |
| --- | --- |

—

gaasitahm või orgaaniline pigment,

| — | ning mis võib sisaldada polüolefiini või amorfset ränidioksiidi, |
| --- | --- |

—

ning mis võib sisaldada polüolefiini või amorfset ränidioksiidi,

kasutamiseks ilmutina faksiaparaatide, arvutiprinterite ja koopiamasinate tindi-/tooneripudelite või -kassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

(3)ex 3802 90 00

11

Kaltsineeritud soodaga läbikuumutatud diatomiit, pestud happega, kasutatakse filtermaterjalina ravimite ja biokeemiatoodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 3812 30 80

75

N,N’-bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidiinüül)-1,6-heksaandiamiin, polümeer 2,4-dikloro-6-(4-morfoliinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 193098-40-7)

0 %

31.12.2017

ex 3812 30 80

80

UV-stabilisaator, mis sisaldab:

| — | takistatud amiini: N,N’-bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidiinüül)-1,6-heksaandiamiin, polümeer 2,4- dikloro-6-(4-morfoliinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 193098-40-7) ja |
| --- | --- |

—

takistatud amiini: N,N’-bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidiinüül)-1,6-heksaandiamiin, polümeer 2,4- dikloro-6-(4-morfoliinüül)-1,3,5-triasiiniga (CAS RN 193098-40-7) ja

| — | kas o-hüdroksüfenüültriasiin UV-valguse absorbeerijat või |
| --- | --- |

—

kas o-hüdroksüfenüültriasiin UV-valguse absorbeerijat või

| — | keemiliselt modifitseeritud fenooliühendit |
| --- | --- |

—

keemiliselt modifitseeritud fenooliühendit

0 %

31.12.2017

(3)ex 3812 30 80

85

Segu, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 70–80 % bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüül)sebatsaati (CAS RN 41556-26-7) ning |
| --- | --- |

—

70–80 % bis(1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüül)sebatsaati (CAS RN 41556-26-7) ning

| — | 20–30 % metüül-1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüülsebatsaati (CAS RN 82919-37-7) |
| --- | --- |

—

20–30 % metüül-1,2,2,6,6-pentametüül-4-piperidüülsebatsaati (CAS RN 82919-37-7)

0 %

31.12.2016

(3)ex 3824 90 97

08

Divinüülbenseeni isomeeride ja etüülvinüülbenseeni isomeeride segu, mis sisaldab 56–85 massiprotsenti divinüülbenseeni (CAS RN 1321-74-0)

0 %

31.12.2014

(3)ex 3824 90 97

18

Polü(tetrametüleenglükool)-bis[(9-okso-9H-tioksanteen-1-üüloksü)atsetaat], mille ahela keskmine pikkus on vähem kui 5 monomeerühikut (CAS RN 515136-48-8)

0 %

31.12.2013

ex 3824 90 97

47

Plaatinaoksiid (CAS RN 12035-82-4) poorsel alumiiniumoksiidkandjal (CAS RN 1344-28-1), mis sisaldab

| — | 0,1–1 massiprotsenti plaatina ja |
| --- | --- |

—

0,1–1 massiprotsenti plaatina ja

| — | 0,5–5 massiprotsenti etüülalumiiniumdikloriidi (CAS RN 563-43-9) |
| --- | --- |

—

0,5–5 massiprotsenti etüülalumiiniumdikloriidi (CAS RN 563-43-9)

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

49

Valmistis, mis sisaldab järgmist:

| — | C,C’-asodi(formamiidi) (CAS RN 123-77-3), |
| --- | --- |

—

C,C’-asodi(formamiidi) (CAS RN 123-77-3),

| — | magneesiumoksiidi (CAS RN 1309-48-4) ja |
| --- | --- |

—

magneesiumoksiidi (CAS RN 1309-48-4) ja

| — | tsink-bis(p-tolueensulfinaati) (CAS RN 24345-02-6), |
| --- | --- |

—

tsink-bis(p-tolueensulfinaati) (CAS RN 24345-02-6),

milles gaasi moodustumine C,C’-asodi(formamiidist) toimub 135 °C juures

0 %

31.12.2017

ex 3824 90 97

51

Dietüleenglükooli, propüleenglükooli ja trietanoolamiini titanaatkompleksid (CAS RN 68784-48-5), mis on lahustatud dietüleenglükoolis (CAS RN 111-46-6)

0 %

31.12.2017

(3)ex 3824 90 97

87

Pasta, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 75–85 massiprotsenti vaske ja |
| --- | --- |

—

75–85 massiprotsenti vaske ja

| — | anorgaanilisi oksiide, |
| --- | --- |

—

anorgaanilisi oksiide,

| — | etüültselluloosi ja |
| --- | --- |

—

etüültselluloosi ja

| — | lahustit |
| --- | --- |

—

lahustit

0 %

31.12.2017

(3)ex 3824 90 97

93

Lahus, mis sisaldab vähemalt 80 % massist 2,4,6-trimetüülbensaldehüüdi (CAS RN 487-68-3) atsetoonis

0 %

31.12.2013

(3)ex 3824 90 97

94

Ränidioksiidi osakesed, mille pinnale on kovalentselt seotud orgaanilised ühendid, kõrgvedelikkromatograafia kolonnide (HPLC) ja proovide ettevalmistuspadrunite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2013

ex 3905 30 00

10

Viskoosne valmistis, mis koosneb põhiliselt polü(vinüülalkoholist) (CAS RN 9002-89-5), orgaanilisest lahustist ja veest ning mida kasutatakse pooljuhtide tootmisel vahvlite kaitsekihina (1)

0 %

31.12.2017

ex 3905 91 00

20

Etüleeni ja vinüülalkoholi vesilahustuv kopolümeer (CAS RN 26221-27-2), mis sisaldab kuni 13 massiprotsenti etüleeni monomeerühikuid

0 %

31.12.2017

ex 3906 90 90

27

Stearüülmetakrülaadi, isooktüülakrülaadi ja akrüülhappe kopolümeer, mis on lahustatud isopropüülpalmitaadis

0 %

31.12.2017

ex 3907 20 20

20

Polütetrametüleenglükooleeter massikeskmise molekulmassiga (Mw) 2 700 – 3 100 (CAS RN 25190-06-1)

0 %

31.12.2017

(3)ex 3907 20 20

30

Segu, mis sisaldab vähemalt 70 %, kuid mitte üle 80 % massist glütserooli ja 1,2-epoksüpropaani polümeeri ning vähemalt 20 %, kuid mitte üle 30 % massist dibutüülmaleaadi ja N-vinüül-2-pürrolidooni kopolümeeri

0 %

31.12.2013

(3)ex 3907 20 20

40

Tetrahüdrofuraani ja tetrahüdro-3-metüülfuraani kopolümeer, mille arvkeskmine molekulmass (Mn) on 3 500 (±100)

0 %

31.12.2013

(3)ex 3907 40 00

10

Polükarbonaatgraanulid,

| — | mis sisaldavad 7 %–15 % massist muud kui halogeenset leegiaeglustit ning |
| --- | --- |

—

mis sisaldavad 7 %–15 % massist muud kui halogeenset leegiaeglustit ning

| — | mille erikaal on 1,20 (±0,01) |
| --- | --- |

—

mille erikaal on 1,20 (±0,01)

0 %

31.12.2016

(3)ex 3907 99 90

30

Polü(hüdroksüalkanaat), koosneb peamiselt polü(3-hüdroksübutüraadist)

0 %

31.12.2015

(3)ex 3913 90 00

20

(3)ex 3909 50 90

10

UV-valguses kõvastuv vedel fotopolümeer, mis kujutab endast segu, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | vähemalt 60 % kahefunktsioonilisi akrüülitud polüuretaani oligomeere ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 % kahefunktsioonilisi akrüülitud polüuretaani oligomeere ja

| — | 30 % (±8 %) ühe- ja kolmefunktsioonilisi (meta)akrülaate ja |
| --- | --- |

—

30 % (±8 %) ühe- ja kolmefunktsioonilisi (meta)akrülaate ja

| — | 10 % (±3 %) hüdroksüüli funktsionaalrühma ühefunktsioonilisi (meta)akrülaate |
| --- | --- |

—

10 % (±3 %) hüdroksüüli funktsionaalrühma ühefunktsioonilisi (meta)akrülaate

0 %

31.12.2014

ex 3919 10 80

47

Polüester-, polüuretaan- või polükarbonaatkile,

| — | mis on kaetud rõhutundliku nakkuva silikoonpolümeeriga, |
| --- | --- |

—

mis on kaetud rõhutundliku nakkuva silikoonpolümeeriga,

| — | mille üldpaksus on kuni 0,7 mm, |
| --- | --- |

—

mille üldpaksus on kuni 0,7 mm,

| — | mille kogulaius on 1 cm kuni 1 m, |
| --- | --- |

—

mille kogulaius on 1 cm kuni 1 m,

| — | mis võib olla rullides, |
| --- | --- |

—

mis võib olla rullides,

kasutatakse rubriikidesse 8521 või 8528 kuuluvate toodete pinna kaitsmiseks

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

32

ex 3919 10 80

53

Polüetüleenkile,

| — | survetundliku mittekummist liimainega, mis kinnitub vaid puhastele ja siledatele pindadele, |
| --- | --- |

—

survetundliku mittekummist liimainega, mis kinnitub vaid puhastele ja siledatele pindadele,

| — | üldpaksusega 0,025 mm – 0,7 mm ning |
| --- | --- |

—

üldpaksusega 0,025 mm – 0,7 mm ning

| — | üldlaiusega 6 cm kuni 1 m, |
| --- | --- |

—

üldlaiusega 6 cm kuni 1 m,

| — | rullides või mitte, |
| --- | --- |

—

rullides või mitte,

kasutamiseks rubriikide 8521 ja 8528 toodete pindade kaitsmiseks

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

34

ex 3920 10 28

93

ex 3920 10 89

50

ex 3919 90 00

36

Trükitud laminaatkile, polü(vinüülkloriid)keskkihiga, mis on mõlemalt poolt pealistatud polü(vinüülfluoriid)kihiga:

| — | surve- või soojustundliku liimainekihiga või ilma, |
| --- | --- |

—

surve- või soojustundliku liimainekihiga või ilma,

| — | eemaldatava kaitsekilega või ilma, |
| --- | --- |

—

eemaldatava kaitsekilega või ilma,

| — | katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 70 miljondikku vesinikfluoriidi, 120 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi, |
| --- | --- |

—

katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 70 miljondikku vesinikfluoriidi, 120 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi,

| — | katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 130 mm 60 sekundi jooksul, |
| --- | --- |

—

katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 130 mm 60 sekundi jooksul,

| — | massiga (eemaldatava kaitsekileta) 240 g/m2 (±30 g/m2) ilma liimainekihita, 340 g/m2 (±40 g/m2) soojustundliku liimainekihiga või 330 g/m2 (±40 gm2) survetundliku kihiga. |
| --- | --- |

—

massiga (eemaldatava kaitsekileta) 240 g/m2 (±30 g/m2) ilma liimainekihita, 340 g/m2 (±40 g/m2) soojustundliku liimainekihiga või 330 g/m2 (±40 gm2) survetundliku kihiga.

0 %

31.12.2017

ex 3920 49 10

95

ex 3919 90 00

38

Isekleepuv kile, mille koostisosad on järgmised:

| — | pealmine kiht valdavalt polüuretaanist, mis on segatud akrüülpolümeeri emulsioonide ja titaandioksiidiga, |
| --- | --- |

—

pealmine kiht valdavalt polüuretaanist, mis on segatud akrüülpolümeeri emulsioonide ja titaandioksiidiga,

| — | võib sisaldada teist, vinüülatsetaadi ja etüleeni kopolümeeri kihti ja on ristseotav vinüülatsetaadi polümeeri emulsioonid, |
| --- | --- |

—

võib sisaldada teist, vinüülatsetaadi ja etüleeni kopolümeeri kihti ja on ristseotav vinüülatsetaadi polümeeri emulsioonid,

| — | kuni 6 massiprotsenti muid lisaaineid, |
| --- | --- |

—

kuni 6 massiprotsenti muid lisaaineid,

| — | survetundlik liimaine ning |
| --- | --- |

—

survetundlik liimaine ning

| — | ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga,

| — | kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma |
| --- | --- |

—

kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma

| — | üldpaksus kuni 400 μm |
| --- | --- |

—

üldpaksus kuni 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

40

Kile üldpaksusega vähemalt 40 μm, mis koosneb vähemalt ühest kihist läbipaistvast polüesterkilest:

| — | sisaldab vähemalt ühte peegeldavat infrapunakihti, mille normaalpeegelduvus on EN 12898 kohaselt 80 % või enam, |
| --- | --- |

—

sisaldab vähemalt ühte peegeldavat infrapunakihti, mille normaalpeegelduvus on EN 12898 kohaselt 80 % või enam,

| — | ühel küljel on kiht, mille normaalkiiratavus ei ületa EN 12898 kohaselt 0,2, |
| --- | --- |

—

ühel küljel on kiht, mille normaalkiiratavus ei ületa EN 12898 kohaselt 0,2,

| — | teine külg on pealistatud survetundliku liimaine ja eraldatava kaitsekihiga |
| --- | --- |

—

teine külg on pealistatud survetundliku liimaine ja eraldatava kaitsekihiga

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

42

Isekleepuv kile, mille koostisosad on järgmised:

| — | esimene kiht sisaldab termoplastilise polüuretaani ja kleepumisvastase aine segu, |
| --- | --- |

—

esimene kiht sisaldab termoplastilise polüuretaani ja kleepumisvastase aine segu,

| — | teine kiht sisaldab maleanhüdriidi kopolümeeri, |
| --- | --- |

—

teine kiht sisaldab maleanhüdriidi kopolümeeri,

| — | kolmas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi ja lisaainete segu, |
| --- | --- |

—

kolmas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi ja lisaainete segu,

| — | neljas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi, lisaainete ja värvipigmendi segu, |
| --- | --- |

—

neljas kiht sisaldab väikese tihedusega polüetüleeni, titaandioksiidi, lisaainete ja värvipigmendi segu,

| — | survetundlik liimaine ning |
| --- | --- |

—

survetundlik liimaine ning

| — | ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud eraldatava kaitsekihiga,

| — | kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma, |
| --- | --- |

—

kas eraldi liimainega laminaatkaitsekihiga või ilma,

| — | üldpaksus on kuni 400 μm |
| --- | --- |

—

üldpaksus on kuni 400 μm

0 %

31.12.2017

ex 3919 90 00

44

Trükitud laminaatkile

| — | sisemise klaaskiudkihiga, mis on mõlemalt poolt pealistatud polü(vinüülkloriid)kihiga, |
| --- | --- |

—

sisemise klaaskiudkihiga, mis on mõlemalt poolt pealistatud polü(vinüülkloriid)kihiga,

| — | ühelt poolt kaetud polü(vinüülfluoriid)kihiga, |
| --- | --- |

—

ühelt poolt kaetud polü(vinüülfluoriid)kihiga,

| — | teiselt poolt kas survetundliku liimainekihi ja eemaldatava kaitsekilega või ilma, |
| --- | --- |

—

teiselt poolt kas survetundliku liimainekihi ja eemaldatava kaitsekilega või ilma,

| — | katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 50 miljondikku vesinikfluoriidi, 85 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi, |
| --- | --- |

—

katsemeetodi ABD 0031 kohaselt mõõdetud toksilisusega, mis ei ületa 50 miljondikku vesinikfluoriidi, 85 miljondikku vesinikkloriidi, 10 miljondikku vesiniktsüaniidi, 10 miljondikku lämmastikoksiidi, 300 miljondikku süsinikmonooksiidi ning kokku 10 miljondikku divesiniksulfiidi ja vääveldioksiidi,

| — | katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 110 mm 60 sekundi jooksul ning |
| --- | --- |

—

katsemeetodi FAR 25 App.F Pt. I Amdt.83 kohaselt mõõdetud süttivusega kuni 110 mm 60 sekundi jooksul ning

| — | massiga (eemaldatava kaitsekileta) 490 g/m2 (±45 g/m2) ilma liimainekihita või 580 g/m2 (±50 g/m2) survetundliku kihiga. |
| --- | --- |

—

massiga (eemaldatava kaitsekileta) 490 g/m2 (±45 g/m2) ilma liimainekihita või 580 g/m2 (±50 g/m2) survetundliku kihiga.

0 %

31.12.2017

ex 3921 90 60

95

ex 3920 20 80

95

Polüpropüleenkile, rullidena,

| — | leegiaeglusti tasemega UL 94 V-0 materjali paksustele üle 0,25 mm ja tasemega UL 94 VTM-0 materjali paksustele 0,05 mm – 0,25 mm (määratud „Flammability Standard UL-94” meetodil) |
| --- | --- |

—

leegiaeglusti tasemega UL 94 V-0 materjali paksustele üle 0,25 mm ja tasemega UL 94 VTM-0 materjali paksustele 0,05 mm – 0,25 mm (määratud „Flammability Standard UL-94” meetodil)

| — | dielektriline jaotus piirnormiga 13,1 kV – 60,0 kV (määratud ASTM D149 meetodil) |
| --- | --- |

—

dielektriline jaotus piirnormiga 13,1 kV – 60,0 kV (määratud ASTM D149 meetodil)

| — | tõmbetugevus voolavuspiiril valmistussuunas 30 MPa – 33 MPa (määratud ASTM D882 meetodil) |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus voolavuspiiril valmistussuunas 30 MPa – 33 MPa (määratud ASTM D882 meetodil)

| — | tõmbetugevus voolavuspiiril ristsuunas 22 MPa – 25 MPa (määratud ASTM D882 meetodil) |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus voolavuspiiril ristsuunas 22 MPa – 25 MPa (määratud ASTM D882 meetodil)

| — | tihedusvahemik 0,988 gm/cm3 – 1,035 gm/cm3 (määratud ASTM D792 meetodil) |
| --- | --- |

—

tihedusvahemik 0,988 gm/cm3 – 1,035 gm/cm3 (määratud ASTM D792 meetodil)

| — | niiskuse imendumine 0,01 % – 0,06 % (määratud ASTM D570 meetodil), |
| --- | --- |

—

niiskuse imendumine 0,01 % – 0,06 % (määratud ASTM D570 meetodil),

kasutamiseks elektri- ja elektroonikatööstuse isolaatorite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

(3)ex 3920 62 19

02

Koekstrusiooni teel valmistatud läbipaistmatu polü(etüleentereftalaat)kile, paksusega vähemalt 50 μm, kuid mitte üle 350 μm, mis koosneb peamiselt gaasitahma sisaldavast kihist

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

08

Polü(etüleentereftalaat)kile, liimiga katmata, paksusega kuni 25 μm, kas:

| — | üksnes massis värvitud |
| --- | --- |

—

üksnes massis värvitud

| — | või massis värvitud ja ühelt poolt metallitatud |
| --- | --- |

—

või massis värvitud ja ühelt poolt metallitatud

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

12

Üksnes polü(etüleentereftalaadist) valmistatud kile, kogupaksusega kuni 120 μm, mis koosneb ühest või kahest kihist, millest kumbki sisaldab värvainet ja/või ultraviolettkiirgust neelavat materjali kogu massis, liimi või muu ainega katmata

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

18

Üksnes polü(etüleentereftalaadist) valmistatud laminaatkile, kogupaksusega kuni 120 μm, mis koosneb ühest ainult metallitatud kihist ja ühest või kahest kihist, millest kumbki sisaldab värvainet ja/või ultraviolettkiirgust neelavat materjali kogu massis, liimi või muu ainega katmata

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

22

Polü(etüleentereftalaat)kile, ühelt või mõlemalt poolt kaetud modifitseeritud polüestri kihiga, kogupaksusega vähemalt 7 μm, kuid mitte üle 11 μm, metallpigmendist magnetkihiga 8 mm või 12,7 mm laiuste videolintide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

25

Polü(etüleentereftalaat)kile paksusega 186–191 μm, mis on ühelt poolt kaetud maatriksmustrilise akrüülkihiga

0 %

31.12.2014

(3)ex 3920 62 19

38

Polü(etüleentereftalaat)kile paksusega kuni 12 μm, ühelt poolt kaetud kuni 35 nm paksuse alumiiniumoksiidi kihiga

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

48

Lehtedena või rullis polü(etüleentereftalaat)kile:

| — | mis on mõlemalt küljelt kaetud epoksüakrüülvaiguga ja |
| --- | --- |

—

mis on mõlemalt küljelt kaetud epoksüakrüülvaiguga ja

| — | mille kogupaksus on 37 μm (±3 μm) |
| --- | --- |

—

mille kogupaksus on 37 μm (±3 μm)

0 %

31.12.2015

(3)ex 3920 62 19

52

Polü(etüleentereftalaat)-, polü(etüleennaftalaat)- või muust samalaadsest polüestrist kile, mis on ühelt poolt kaetud metalli ja/või metalloksiididega, mis sisaldab alumiiniumi alla 0,1 % massist, paksusega kuni 300 μm ja mille pindtakistus ei ületa 10 000 oomi (ruutühiku kohta) (määratud ASTM D 257-99 meetodil)

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

55

Matt polü(etüleentereftalaat)kile, mille läikefaktor on 15 ühikut läikemõõturil 45° nurga all mõõdetuna ja 18 ühikut läikemõõturil 60° nurga all mõõdetuna (määratud ISO 2813:2000 meetodil) ja laiusega vähemalt 1 600 mm

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

58

Valge polü(etüleentereftalaat)kile, massis värvitud, paksusega vähemalt 185 μm, kuid mitte üle 253 μm, mõlemalt poolt antistaatilise kihiga kaetud

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

76

Läbipaistev polü(etüleentereftalaat)kile:

| — | mis on kaetud mõlemalt poolt akrüülipõhiste orgaaniliste ainete kihiga, mille paksus on 7–80 nm, |
| --- | --- |

—

mis on kaetud mõlemalt poolt akrüülipõhiste orgaaniliste ainete kihiga, mille paksus on 7–80 nm,

| — | mille pindpinevus on 36–39 dyn/cm, |
| --- | --- |

—

mille pindpinevus on 36–39 dyn/cm,

| — | mille valguse läbilaskvus on rohkem kui 93 %, |
| --- | --- |

—

mille valguse läbilaskvus on rohkem kui 93 %,

| — | mille hägusus on kuni 1,3 %, |
| --- | --- |

—

mille hägusus on kuni 1,3 %,

| — | mille üldpaksus on 10–350 μm, |
| --- | --- |

—

mille üldpaksus on 10–350 μm,

| — | mille laius on 800 – 1 600 mm |
| --- | --- |

—

mille laius on 800 – 1 600 mm

0 %

31.12.2013

(3)ex 3920 62 19

81

Polüetüleentereftalaatkile

| — | paksusega kuni 20 μm, |
| --- | --- |

—

paksusega kuni 20 μm,

| — | mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm |
| --- | --- |

—

mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm

0 %

31.12.2017

(3)ex 3920 92 00

30

Polüamiidkile paksusega

| — | kuni 20 μm, |
| --- | --- |

—

kuni 20 μm,

| — | mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm |
| --- | --- |

—

mõlemalt poolt kaetud gaasi mitte läbilaskva kihiga, mis koosneb polümeersest põhiainest, milles on dispergeeritud ränidioksiidi osakesed ja mille paksus on kuni 2 μm

0 %

31.12.2013

ex 3920 99 28

55

Termoplastiline polüuretaankile, pressitud,

| — | ei ole isekleepuv, |
| --- | --- |

—

ei ole isekleepuv,

| — | 10 mm kihilised kiled kollase indeksiga 1,0–2,5 (määratud katsemeetodiga ASTM E 313-10), |
| --- | --- |

—

10 mm kihilised kiled kollase indeksiga 1,0–2,5 (määratud katsemeetodiga ASTM E 313-10),

| — | 10 mm kihilised kiled valgusläbivusega kuni 87 % (määratud katsemeetodiga ASTM D 1003-11), |
| --- | --- |

—

10 mm kihilised kiled valgusläbivusega kuni 87 % (määratud katsemeetodiga ASTM D 1003-11),

| — | üldpaksusega 0,38 mm – 7,6 mm, |
| --- | --- |

—

üldpaksusega 0,38 mm – 7,6 mm,

| — | laiusega 99 cm – 305 cm, |
| --- | --- |

—

laiusega 99 cm – 305 cm,

kasutamiseks lamineeritud kildumatu klaasi valmistamisel

0 %

31.12.2017

ex 3921 13 10

20

Avatud pooridega vahtpolüuretaanist rullid,

| — | paksusega 2,29 mm (±0,25 mm), |
| --- | --- |

—

paksusega 2,29 mm (±0,25 mm),

| — | pindtöödeldud, poorse adhesiooniaktivaatoriga, ning |
| --- | --- |

—

pindtöödeldud, poorse adhesiooniaktivaatoriga, ning

| — | polüesterkile ja tekstiilmaterjalikihi külge lamineeritud |
| --- | --- |

—

polüesterkile ja tekstiilmaterjalikihi külge lamineeritud

0 %

31.12.2017

(3)ex 3921 90 55

20

Eelimmutatud klaaskiuga armeeritud polümeermaterjal, mis sisaldab epoksiidvaiguga segatud tsüanaatestervaiku või bismaleiinimiidtriasiinvaiku, mõõtmetega

| — | 469,9 mm (±2 mm) × 622,3 mm (±2 mm) või |
| --- | --- |

—

469,9 mm (±2 mm) × 622,3 mm (±2 mm) või

| — | 469,9 mm (±2 mm) × 414,2 mm (±2 mm) või |
| --- | --- |

—

469,9 mm (±2 mm) × 414,2 mm (±2 mm) või

| — | 546,1 mm (±2 mm) × 622,3 mm (±2 mm) |
| --- | --- |

—

546,1 mm (±2 mm) × 622,3 mm (±2 mm)

kasutamiseks trükkplaatide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2013

(3)ex 3926 90 97

21

Televiisorialused, toendiga või ilma, kasutatakse televiisori kinnitamiseks ja stabiliseerimiseks

0 %

31.12.2016

(3)ex 7020 00 10

10

(3)ex 7326 90 98

40

(3)ex 7616 99 90

77

ex 4104 41 19

10

Pühvlinahk, laustetud, kroompargitud, sünteetiliselt järelpargitud (enne kuivatamist), kuiv

0 %

31.12.2017

ex 7009 10 00

10

Peegel-klaasi tahavaatepeeglid:

| — | varustatud plastmassist tagaplaadiga, |
| --- | --- |

—

varustatud plastmassist tagaplaadiga,

| — | millel on võime mõelda muutuva intensiivsusega ümbritseva valguse |
| --- | --- |

—

millel on võime mõelda muutuva intensiivsusega ümbritseva valguse

| — | kas varustatud küttekehaga, ja |
| --- | --- |

—

kas varustatud küttekehaga, ja

| — | kas varustatud pimeala Module (BSM) ekraan |
| --- | --- |

—

kas varustatud pimeala Module (BSM) ekraan

0 %

31.12.2017

(3)ex 7019 12 00

05

Heie joontihedusega 1 980 – 2 033 teksi, mis koosneb klaaskiududest läbimõõduga 9 μm (±0,5 μm)

0 %

31.12.2017

(3)ex 7019 12 00

25

(3)ex 7607 11 90

30

Lamineeritud alumiiniumfoolium järgmiste omadustega:

| — | sisaldab vähemalt 99 % massist alumiiniumi; |
| --- | --- |

—

sisaldab vähemalt 99 % massist alumiiniumi;

| — | hüdrofiilse kattega, mis ei sisalda ränidioksiidi ega vesiklaasi, |
| --- | --- |

—

hüdrofiilse kattega, mis ei sisalda ränidioksiidi ega vesiklaasi,

| — | üldpaksus kuni 0,120 mm, |
| --- | --- |

—

üldpaksus kuni 0,120 mm,

| — | tõmbetugevus vähemalt 100 N/mm2 (määratud meetodiga ASTM E8) ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus vähemalt 100 N/mm2 (määratud meetodiga ASTM E8) ning

| — | katkevenivus vähemalt 1 % |
| --- | --- |

—

katkevenivus vähemalt 1 %

0 %

31.12.2013

(3)ex 7607 20 90

20

Puurimäärimisleht üldpaksusega kuni 350 μm, koosneb järgmistest osadest:

| — | 70–150 μm paksune alumiiniumfooliumikiht, |
| --- | --- |

—

70–150 μm paksune alumiiniumfooliumikiht,

| — | vesilahustuva toatemperatuuril tahke määrdeaine kiht paksusega 20–200 μm |
| --- | --- |

—

vesilahustuva toatemperatuuril tahke määrdeaine kiht paksusega 20–200 μm

0 %

31.12.2015

ex 7616 99 90

75

Nelinurkse raami kujulised osad:

| — | värvitud alumiiniumist, |
| --- | --- |

—

värvitud alumiiniumist,

| — | pikkusega 1 011 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 011 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm,

| — | laiusega 622 mm või rohkem, kuid mitte üle 900 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 622 mm või rohkem, kuid mitte üle 900 mm,

| — | paksusega 0,6 mm (±0,1 mm), |
| --- | --- |

—

paksusega 0,6 mm (±0,1 mm),

mida kasutatakse televiisorite valmistamiseks

0 %

31.12.2017

ex 8105 90 00

10

Koobaltisulamist vardad või traadid, mis sisaldavad massiprotsentides:

| — | 35 % (±2 %) koobaltit, |
| --- | --- |

—

35 % (±2 %) koobaltit,

| — | 25 % (±1 %) niklit, |
| --- | --- |

—

25 % (±1 %) niklit,

| — | 19 % (±1 %) kroomi ja |
| --- | --- |

—

19 % (±1 %) kroomi ja

| — | 7 % (±2 %) rauda, |
| --- | --- |

—

7 % (±2 %) rauda,

mis vastavad materjalide spetsifikatsioonidele AMS 5842, mida kasutatakse kosmosetööstuses

0 %

31.12.2017

(3)ex 8301 60 00

10

Täielikult silikoonist või polükarbonaadist klahvistikud, millel on trükitud, elektrikontaktosadega klahvid

0 %

31.12.2015

(3)ex 8413 91 00

20

(3)ex 8419 90 85

20

(3)ex 8438 90 00

10

(3)ex 8468 90 00

10

(3)ex 8476 90 00

10

(3)ex 8479 90 80

87

(3)ex 8481 90 00

20

(3)ex 8503 00 99

45

(3)ex 8515 90 00

20

(3)ex 8531 90 85

20

(3)ex 8536 90 85

96

(3)ex 8543 90 00

50

(3)ex 8708 91 99

10

(3)ex 8708 99 97

30

(3)ex 9031 90 85

30

(3)ex 8305 20 00

10

Klambrid:

| — | pikkusega 28 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 28 mm,

| — | painutamata, |
| --- | --- |

—

painutamata,

pakitud koopiamasinates ja printerites kasutamiseks ette nähtud plastkarpi, tulemuseks klamber laiusega 12 mm (±1 mm) ja sügavusega 8 mm (±1 mm) (1)

0 %

31.12.2013

ex 8431 20 00

30

Veosilla koost, mis koosneb diferentsiaalist, reduktoritest, koonussuurrattast, veovõllidest, rattarummudest, piduritest ja paigaldushoobadest, kasutatakse rubriigi 8427 sõidukite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8501 10 99

60

Alalisvoolumootor

| — | rootori kiirusega 3 500 – 5 000 pööret minutis täidetud ja kuni 6 500 pööret minutis täitmata fritteri korral, |
| --- | --- |

—

rootori kiirusega 3 500 – 5 000 pööret minutis täidetud ja kuni 6 500 pööret minutis täitmata fritteri korral,

| — | toitepingega 100–240 V, |
| --- | --- |

—

toitepingega 100–240 V,

kasutatakse elektrifritterite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8503 00 99

40

Kütuseelementide membraan, kuni 150 cm laiuse rulli või fooliumina, mida kasutatakse eranditult rubriigi 8501 alla kuuluvate kütuseelementide puhul

0 %

31.12.2017

(3)ex 8504 40 82

40

Trükkplaat, mis on varustatud sildalaldi ahela ning muude aktiivsete ja passiivsete komponentidega,

| — | kahe väljundkonnektoriga, |
| --- | --- |

—

kahe väljundkonnektoriga,

| — | kahe sisendkonnektoriga, mis on juurdepääsetavad ja kasutatavad paralleelselt, |
| --- | --- |

—

kahe sisendkonnektoriga, mis on juurdepääsetavad ja kasutatavad paralleelselt,

| — | on võimalik lülitada heledasse või hämardatud töörežiimi, |
| --- | --- |

—

on võimalik lülitada heledasse või hämardatud töörežiimi,

| — | sisendpingega 40 V (+25 %, –15 %) või 42 V (+25 %, –15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 30 V (±4 V) hämardatud töörežiimis, või |
| --- | --- |

—

sisendpingega 40 V (+25 %, –15 %) või 42 V (+25 %, –15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 30 V (±4 V) hämardatud töörežiimis, või

| — | sisendpingega 230 V (+20 %, –15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 160 V (±15 %) hämardatud töörežiimis, või |
| --- | --- |

—

sisendpingega 230 V (+20 %, –15 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 160 V (±15 %) hämardatud töörežiimis, või

| — | sisendpingega 120 V (+15 %, –35 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 60 V (±20 %) hämardatud töörežiimis, |
| --- | --- |

—

sisendpingega 120 V (+15 %, –35 %) heledas töörežiimis ja sisendpingega 60 V (±20 %) hämardatud töörežiimis,

| — | sisendvooluga, mis saavutab 80 % oma nimiväärtusest 20 ms jooksul, |
| --- | --- |

—

sisendvooluga, mis saavutab 80 % oma nimiväärtusest 20 ms jooksul,

| — | sisendsagedusega 45–65 Hz sisendpinge 42 V ja 230 V versiooni puhul ning 45–70 Hz sisendpinge 120 V versiooni puhul, |
| --- | --- |

—

sisendsagedusega 45–65 Hz sisendpinge 42 V ja 230 V versiooni puhul ning 45–70 Hz sisendpinge 120 V versiooni puhul,

| — | maksimaalse tõukevoolu üleviskega kuni 250 % sisendvoolust, |
| --- | --- |

—

maksimaalse tõukevoolu üleviskega kuni 250 % sisendvoolust,

| — | tõukevoolu üleviske kestusega kuni 100 ms, |
| --- | --- |

—

tõukevoolu üleviske kestusega kuni 100 ms,

| — | sisendvoolu negatiivse üleviskega vähemalt 50 % sisendvoolust, |
| --- | --- |

—

sisendvoolu negatiivse üleviskega vähemalt 50 % sisendvoolust,

| — | negatiivse üleviske kestusega kuni 20 ms, |
| --- | --- |

—

negatiivse üleviske kestusega kuni 20 ms,

| — | seadistatava väljundvooluga, |
| --- | --- |

—

seadistatava väljundvooluga,

| — | väljundvooluga, mis saavutab 90 % oma seadistatud nimiväärtusest 50 ms jooksul, |
| --- | --- |

—

väljundvooluga, mis saavutab 90 % oma seadistatud nimiväärtusest 50 ms jooksul,

| — | väljundvooluga, mis jõuab nullini 30 ms jooksul pärast sisendpinge kõrvaldamist, |
| --- | --- |

—

väljundvooluga, mis jõuab nullini 30 ms jooksul pärast sisendpinge kõrvaldamist,

| — | määratletud tõrkestaatusega koormuse puudumise või ülekoormuse puhul (rikkisolekufunktsioon) |
| --- | --- |

—

määratletud tõrkestaatusega koormuse puudumise või ülekoormuse puhul (rikkisolekufunktsioon)

0 %

31.12.2017

(3)ex 8504 40 82

50

Alaldi korpuses

| — | nimivõimsusega kuni 250 W, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega kuni 250 W,

| — | sisendpingega 90–305 V, |
| --- | --- |

—

sisendpingega 90–305 V,

| — | tõendatud sisendsagedusega 47–440 Hz, |
| --- | --- |

—

tõendatud sisendsagedusega 47–440 Hz,

| — | püsiva väljundvooluga 350 mA kuni 15 A, |
| --- | --- |

—

püsiva väljundvooluga 350 mA kuni 15 A,

| — | tõukevooluga kuni 10 A, |
| --- | --- |

—

tõukevooluga kuni 10 A,

| — | töötemperatuuriga –40 kuni +85 °C, |
| --- | --- |

—

töötemperatuuriga –40 kuni +85 °C,

| — | mida kasutatakse LED-valgusallikate juhtimiseks |
| --- | --- |

—

mida kasutatakse LED-valgusallikate juhtimiseks

0 %

31.12.2017

ex 8505 11 00

35

Püsimagnetid neodüümi, raua ja boori või samaariumi ja koobalti sulamist, kaetud tsinkfosfaadi abil anorgaanilise passivatsiooni meetodil (anorgaaniline kate), ette nähtud mootori- või sensoritarvikute tööstuslikuks tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

25

Liitium-ioonakudes kasutatavad ristkülikukujulised moodulid:

| — | laiusega 352,5 mm (±1 mm) või 367,1 mm (±1 mm), |
| --- | --- |

—

laiusega 352,5 mm (±1 mm) või 367,1 mm (±1 mm),

| — | sügavusega 300 mm (±2 mm) või 272,6 mm (±1 mm), |
| --- | --- |

—

sügavusega 300 mm (±2 mm) või 272,6 mm (±1 mm),

| — | kõrgusega 268,9 mm (±1,4 mm) või 229,5 mm (±1 mm), |
| --- | --- |

—

kõrgusega 268,9 mm (±1,4 mm) või 229,5 mm (±1 mm),

| — | massiga 45,9 kg või 46,3 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 45,9 kg või 46,3 kg,

| — | nimirežiimiga 75 Ah ja |
| --- | --- |

—

nimirežiimiga 75 Ah ja

| — | nimipingega 60 V |
| --- | --- |

—

nimipingega 60 V

0 %

31.12.2017

ex 8507 60 00

35

Laetavad liitium-ioonakud:

| — | pikkusega 1 475 – 1 515 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 475 – 1 515 mm,

| — | laiusega 1 365 – 1 375 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 1 365 – 1 375 mm,

| — | kõrgusega 260–270 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 260–270 mm,

| — | massiga 320–330 kg, |
| --- | --- |

—

massiga 320–330 kg,

| — | nimivõimsusega 18,4–130 Ah, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega 18,4–130 Ah,

| — | pakendatud 12 või 16 mooduli kaupa |
| --- | --- |

—

pakendatud 12 või 16 mooduli kaupa

0 %

31.12.2017

(3)ex 8507 60 00

50

Liitium-ioonelektriakude patareide paigaldamiseks ettenähtud moodulid

| — | pikkusega 298 mm või rohkem, kuid mitte üle 408 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 298 mm või rohkem, kuid mitte üle 408 mm,

| — | laiusega 33,5 mm või rohkem, kuid mitte üle 209 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 33,5 mm või rohkem, kuid mitte üle 209 mm,

| — | kõrgusega 138 mm või rohkem, kuid mitte üle 228 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 138 mm või rohkem, kuid mitte üle 228 mm,

| — | kaaluga 3,6 kg või rohkem, kuid mitte üle 17 kg, |
| --- | --- |

—

kaaluga 3,6 kg või rohkem, kuid mitte üle 17 kg,

| — | võimsusega 458 kWh või rohkem, kuid mitte üle 2 158 kWh |
| --- | --- |

—

võimsusega 458 kWh või rohkem, kuid mitte üle 2 158 kWh

0 %

31.12.2017

ex 8516 90 00

70

Siseanum:

| — | avaustega külgedel ja keskel, |
| --- | --- |

—

avaustega külgedel ja keskel,

| — | lõõmutatud alumiiniumist, |
| --- | --- |

—

lõõmutatud alumiiniumist,

| — | keraamilise kattega, kuumakindlusega üle 200 °C, |
| --- | --- |

—

keraamilise kattega, kuumakindlusega üle 200 °C,

kasutatakse elektrifritterite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 8522 90 80

15

Alumiiniumist jahutusradiaatorid ja jahutusribid, rubriigi 8521 toodete transistorite ja/või integraallülituste töötamistemperatuuri säilitamiseks

0 %

31.12.2017

ex 8525 80 19

45

Kaameramoodul resolutsiooniga 1 280 * 720 P HD, kahe mikrofoniga, kasutatakse rubriigi 8528 toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

(3)ex 8526 91 20

80

Integreeritud audiomoodul (IAM), millel on digitaalne videoväljund ühendamiseks vedelkristallkuvari puutetundliku ekraaniga, liidestatud meediasuunitlusega sõidukivõrgu (Media Oriented Systems Transport, MOST) kaudu, kasutab sides MOSTi kõrgprotokolli ja on varustatud järgmisega:

| — | trükkmoodul, millel on globaalse positsioneerimissüsteemi (GPS) vastuvõtja, güroskoop ja liiklusteabekanali (Traffic Message Channel, TMC) tuuner, |
| --- | --- |

—

trükkmoodul, millel on globaalse positsioneerimissüsteemi (GPS) vastuvõtja, güroskoop ja liiklusteabekanali (Traffic Message Channel, TMC) tuuner,

| — | kõvakettaajam, mis võimaldab kasutada mitut kaarti, |
| --- | --- |

—

kõvakettaajam, mis võimaldab kasutada mitut kaarti,

| — | kõrglahutusega (HD) raadio, |
| --- | --- |

—

kõrglahutusega (HD) raadio,

| — | kõnetuvastussüsteem, |
| --- | --- |

—

kõnetuvastussüsteem,

| — | CD- ja DVD-ajam, |
| --- | --- |

—

CD- ja DVD-ajam,

| — | Bluetooth-, MP3- ja USB-sisendiga ühenduvus, |
| --- | --- |

—

Bluetooth-, MP3- ja USB-sisendiga ühenduvus,

| — | pinge 10–16 V, |
| --- | --- |

—

pinge 10–16 V,

gruppi 87 kuuluvate sõidukite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

(3)ex 8527 29 00

10

ex 8529 90 92

70

Ristkülikukujuline kinnitus- ja katteraam:

| — | räni ja magneesiumi sisaldavast alumiiniumsulamist, |
| --- | --- |

—

räni ja magneesiumi sisaldavast alumiiniumsulamist,

| — | pikkusega 900 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 900 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 500 mm,

| — | laiusega 600 mm või rohkem, kuid mitte üle 950 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 600 mm või rohkem, kuid mitte üle 950 mm,

mida kasutatakse televiisorite tootmiseks

0 %

31.12.2017

ex 8529 90 92

80

Trükkplaat tagantvalgustuseks:

| — | prismadega valgusdioodid (LED), |
| --- | --- |

—

prismadega valgusdioodid (LED),

| — | võib olla varustatud ühes või mõlemas otsas pistikuga, |
| --- | --- |

—

võib olla varustatud ühes või mõlemas otsas pistikuga,

monteerimiseks rubriigi 8528 kaupadesse (1)

0 %

31.12.2013

ex 9405 40 39

40

ex 8536 69 90

51

SCART-pistik plastik- või metallkorpuses, 21 jalaga kahes reas, kasutatakse rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

(3)ex 8540 20 80

91

Fotokordisti

0 %

31.12.2016

ex 8544 42 90

30

Polüetüleentereftalaadiga isoleeritud elektrijuhe koos:

| — | 10 või 80 traadiga, |
| --- | --- |

—

10 või 80 traadiga,

| — | pikkusega 50 mm või rohkem, kuid mitte üle 800 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 50 mm või rohkem, kuid mitte üle 800 mm,

| — | liitmik(ud) ja/või pistik(ud) ühes või mõlemas otsas, |
| --- | --- |

—

liitmik(ud) ja/või pistik(ud) ühes või mõlemas otsas,

mida kasutatakse rubriikidesse 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

0 %

31.12.2017

ex 9001 90 00

25

Kokku monteerimata optilised elemendid, mis on valmistatud infrapuna läbilaskvast vormitud kalkogeenklaasist või infrapuna läbilaskva kalkogeenklaasi ja muu läätsematerjali kombinatsioonist

0 %

31.12.2017

ex 9002 90 00

40

Kokku monteerimata läätsed, mis on valmistatud infrapuna läbilaskvast kalkogeenklaasist või infrapuna läbilaskva kalkogeenklaasi ja muu läätsematerjali kombinatsioonist

0 %

31.12.2017

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklitele 291–300.

(2)  Kohaldatakse koguselist tollimaksumäära.

(3)  Sellise määruse (EL) nr 1344/2011 lisas oleva tootega seotud tollimaksu peatamine, mille CN- või TARIC-koodi või kauba kirjeldust on käesoleva määrusega muudetud.

---

II LISA

Tooted, millele on osutatud artikli 1 punktis 2

| CN-kood | TARIC |
| --- | --- |
| (1)ex 2007 99 50 | 40 |
| (1)ex 2007 99 50 | 50 |
| (1)ex 2007 99 50 | 60 |
| ex 2008 60 19 | 30 |
| ex 2008 60 39 | 30 |
| (1)ex 2008 99 48 | 20 |
| (1)ex 2008 99 48 | 93 |
| (1)ex 2008 99 49 | 50 |
| (1)ex 2805 30 90 | 40 |
| (1)ex 2805 30 90 | 50 |
| (1)ex 2805 30 90 | 60 |
| (1)ex 2818 10 91 | 10 |
| ex 2916 19 95 | 30 |
| ex 2917 39 95 | 10 |
| (1)ex 2918 99 90 | 40 |
| ex 2934 99 90 | 12 |
| ex 3204 11 00 | 10 |
| (1)ex 3204 11 00 | 20 |
| (1)ex 3204 17 00 | 25 |
| ex 3204 17 00 | 45 |
| ex 3204 17 00 | 55 |
| (1)ex 3204 17 00 | 60 |
| (1)ex 3204 17 00 | 70 |
| ex 3204 19 00 | 72 |
| (1)ex 3204 19 00 | 73 |
| (1)ex 3802 90 00 | 11 |
| (1)ex 3824 90 97 | 08 |
| (1)ex 3824 90 97 | 31 |
| (1)ex 3824 90 97 | 70 |
| (1)ex 3824 90 97 | 72 |
| (1)ex 3824 90 97 | 73 |
| (1)ex 3824 90 97 | 75 |
| (1)ex 3907 20 20 | 11 |
| (1)ex 3907 20 20 | 12 |
| (1)ex 3907 40 00 | 10 |
| (1)ex 3907 99 90 | 30 |
| (1)ex 3909 50 90 | 10 |
| ex 3911 90 99 | 75 |
| (1)ex 3920 62 19 | 01 |
| (1)ex 3920 62 19 | 03 |
| (1)ex 3920 62 19 | 07 |
| (1)ex 3920 62 19 | 09 |
| (1)ex 3920 62 19 | 11 |
| (1)ex 3920 62 19 | 13 |
| (1)ex 3920 62 19 | 17 |
| (1)ex 3920 62 19 | 19 |
| (1)ex 3920 62 19 | 21 |
| (1)ex 3920 62 19 | 23 |
| (1)ex 3920 62 19 | 24 |
| (1)ex 3920 62 19 | 26 |
| (1)ex 3920 62 19 | 37 |
| (1)ex 3920 62 19 | 39 |
| (1)ex 3920 62 19 | 47 |
| (1)ex 3920 62 19 | 49 |
| (1)ex 3920 62 19 | 51 |
| (1)ex 3920 62 19 | 53 |
| (1)ex 3920 62 19 | 54 |
| (1)ex 3920 62 19 | 56 |
| (1)ex 3920 62 19 | 57 |
| (1)ex 3920 62 19 | 59 |
| (1)ex 3920 62 19 | 75 |
| (1)ex 3920 62 19 | 77 |
| (1)ex 3920 62 19 | 81 |
| (1)ex 3920 92 00 | 30 |
| (1)ex 3921 90 55 | 20 |
| (1)ex 7019 12 00 | 05 |
| (1)ex 7019 12 00 | 25 |
| (1)ex 7326 90 98 | 40 |
| (1)ex 7607 11 90 | 30 |
| (1)ex 7607 20 90 | 20 |
| ex 8108 20 00 | 20 |
| ex 8108 90 50 | 40 |
| ex 8108 90 50 | 80 |
| (1)ex 8305 20 00 | 10 |
| (1)ex 8504 40 82 | 40 |
| (1)ex 8504 40 82 | 50 |
| (1)ex 8507 60 00 | 50 |
| (1)ex 8526 91 20 | 80 |
| (1)ex 8528 59 80 | 10 |
| (1)ex 8536 90 85 | 96 |
| (1)ex 8538 90 99 | 94 |
| (1)ex 8540 20 80 | 91 |
| (1)ex 8543 90 00 | 50 |
| ex 8708 80 99 | 10 |
| ex 9405 40 39 | 30 |

CN-kood

TARIC

(1)ex 2007 99 50

40

(1)ex 2007 99 50

50

(1)ex 2007 99 50

60

ex 2008 60 19

30

ex 2008 60 39

30

(1)ex 2008 99 48

20

(1)ex 2008 99 48

93

(1)ex 2008 99 49

50

(1)ex 2805 30 90

40

(1)ex 2805 30 90

50

(1)ex 2805 30 90

60

(1)ex 2818 10 91

10

ex 2916 19 95

30

ex 2917 39 95

10

(1)ex 2918 99 90

40

ex 2934 99 90

12

ex 3204 11 00

10

(1)ex 3204 11 00

20

(1)ex 3204 17 00

25

ex 3204 17 00

45

ex 3204 17 00

55

(1)ex 3204 17 00

60

(1)ex 3204 17 00

70

ex 3204 19 00

72

(1)ex 3204 19 00

73

(1)ex 3802 90 00

11

(1)ex 3824 90 97

08

(1)ex 3824 90 97

31

(1)ex 3824 90 97

70

(1)ex 3824 90 97

72

(1)ex 3824 90 97

73

(1)ex 3824 90 97

75

(1)ex 3907 20 20

11

(1)ex 3907 20 20

12

(1)ex 3907 40 00

10

(1)ex 3907 99 90

30

(1)ex 3909 50 90

10

ex 3911 90 99

75

(1)ex 3920 62 19

01

(1)ex 3920 62 19

03

(1)ex 3920 62 19

07

(1)ex 3920 62 19

09

(1)ex 3920 62 19

11

(1)ex 3920 62 19

13

(1)ex 3920 62 19

17

(1)ex 3920 62 19

19

(1)ex 3920 62 19

21

(1)ex 3920 62 19

23

(1)ex 3920 62 19

24

(1)ex 3920 62 19

26

(1)ex 3920 62 19

37

(1)ex 3920 62 19

39

(1)ex 3920 62 19

47

(1)ex 3920 62 19

49

(1)ex 3920 62 19

51

(1)ex 3920 62 19

53

(1)ex 3920 62 19

54

(1)ex 3920 62 19

56

(1)ex 3920 62 19

57

(1)ex 3920 62 19

59

(1)ex 3920 62 19

75

(1)ex 3920 62 19

77

(1)ex 3920 62 19

81

(1)ex 3920 92 00

30

(1)ex 3921 90 55

20

(1)ex 7019 12 00

05

(1)ex 7019 12 00

25

(1)ex 7326 90 98

40

(1)ex 7607 11 90

30

(1)ex 7607 20 90

20

ex 8108 20 00

20

ex 8108 90 50

40

ex 8108 90 50

80

(1)ex 8305 20 00

10

(1)ex 8504 40 82

40

(1)ex 8504 40 82

50

(1)ex 8507 60 00

50

(1)ex 8526 91 20

80

(1)ex 8528 59 80

10

(1)ex 8536 90 85

96

(1)ex 8538 90 99

94

(1)ex 8540 20 80

91

(1)ex 8543 90 00

50

ex 8708 80 99

10

ex 9405 40 39

30

---

(1)  Sellise määruse (EL) nr 1344/2011 lisas oleva tootega seotud tollimaksu peatamine, mille CN- või TARIC-koodi või kauba kirjeldust on käesoleva määrusega muudetud.

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/43

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 627/2013,

27. juuni 2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 7/2010, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada teatavate liidus alatoodetud kaupade piisav ja püsiv tarnimine ning et vältida võimalikke turuhäireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 7/2010 (1) teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida tollimaksu vähendatud määraga või nullmääraga. Samal põhjusel on seoses tarnimise ja turuhäiretega vaja alates 1. juulist 2013 avada järjekorranumbritega 09.2644 ja 09.2663 kuni 09.2671 kümne toote asjakohaseid koguseid hõlmavad uued tollimaksu vähendatud või nullmääraga tariifikvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada teatavate liidus alatoodetud kaupade piisav ja püsiv tarnimine ning et vältida võimalikke turuhäireid, avati nõukogu määrusega (EL) nr 7/2010 (1) teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed tariifikvoodid. Kõnealuste tariifikvootidega hõlmatud tooteid võib importida tollimaksu vähendatud määraga või nullmääraga. Samal põhjusel on seoses tarnimise ja turuhäiretega vaja alates 1. juulist 2013 avada järjekorranumbritega 09.2644 ja 09.2663 kuni 09.2671 kümne toote asjakohaseid koguseid hõlmavad uued tollimaksu vähendatud või nullmääraga tariifikvoodid.

| (2) | Lisaks sellele tuleks kohandada järjekorranumbritele 09.2620 ja 09.2633 vastavate ühepoolsete liidu tariifikvootide tootekirjeldust ning järjekorranumbrile 09.2629 vastavale kvoodile tuleks lisada teine TARICi kood. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks sellele tuleks kohandada järjekorranumbritele 09.2620 ja 09.2633 vastavate ühepoolsete liidu tariifikvootide tootekirjeldust ning järjekorranumbrile 09.2629 vastavale kvoodile tuleks lisada teine TARICi kood.

| (3) | Järjekorranumbritele 09.2917 ja 09.2632 vastavate ühepoolsete liidu tariifikvootide puhul tuleks lisada lõppkuupäev 31. detsember 2013, kuna liidu huvides ei ole jätkata selliste kvootide jagamist pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Järjekorranumbritele 09.2917 ja 09.2632 vastavate ühepoolsete liidu tariifikvootide puhul tuleks lisada lõppkuupäev 31. detsember 2013, kuna liidu huvides ei ole jätkata selliste kvootide jagamist pärast kõnealust kuupäeva.

| (4) | Kuna tariifikvoodid peaksid jõustuma 1. juulil 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist viivitamata jõustuma. |
| --- | --- |

(4)

Kuna tariifikvoodid peaksid jõustuma 1. juulil 2013, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist viivitamata jõustuma.

| (5) | Määrust (EL) nr 7/2010 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EL) nr 7/2010 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 7/2010 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud read järjekorranumbritega 09.2644 ja 09.2663 kuni 09.2671; |
| --- | --- |

1)

lisatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud read järjekorranumbritega 09.2644 ja 09.2663 kuni 09.2671;

| 2) | tariifikvootide read, mis kannavad järjekorranumbreid 09.2620, 09.2629, 09.2632, 09.2633 ja 09.2917 asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud ridadega. |
| --- | --- |

2)

tariifikvootide read, mis kannavad järjekorranumbreid 09.2620, 09.2629, 09.2632, 09.2633 ja 09.2917 asendatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud ridadega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GILMORE

---

(1)  ELT L 3, 7.1.2010, lk 1.

1

---

I LISA

Artikli 1 punktis 1 osutatud tariifikvoodid

| Jrk-nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tolli-maksumäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2663 | ex 1104 29 17 | 10 | Jahvatatud sorgoterad, mis on puisteisolatsiooni pakendamisvahendite valmistamisel kasutamiseks vähemalt kroovitud ja idutatud (1) | 1.7–31.12 | 750 tonni | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 19 | 30 | Maguskirsid piirituselisandiga, suhkruta või suhkrusisaldusega 9 massiprotsenti, läbimõõduga kuni 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes (1) | 1.7–31.12 | 500 tonni | 10 % (2) |
| ex 2008 60 39 | 30 |
| 09.2665 | ex 2916 19 95 | 30 | Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat
  (CAS RN 24634-61-5) | 1.7–31.12 | 4 000 tonni | 0 % |
| 09.2666 | ex 3204 17 00 | 55 | Värvaine C.I. Pigment Red 169
  (CAS RN 12237-63-7) | 1.7–31.12 | 20 tonni | 0 % |
| 09.2644 | ex 3824 90 97 | 96 | Valmistis, mis sisaldab






  — | 55–78 % dimetüülglutaraati, |

Jrk-nr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tolli-maksumäär (%)

09.2663

ex 1104 29 17

10

Jahvatatud sorgoterad, mis on puisteisolatsiooni pakendamisvahendite valmistamisel kasutamiseks vähemalt kroovitud ja idutatud (1)

1.7–31.12

750 tonni

0 %

09.2664

ex 2008 60 19

30

Maguskirsid piirituselisandiga, suhkruta või suhkrusisaldusega 9 massiprotsenti, läbimõõduga kuni 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes (1)

1.7–31.12

500 tonni

10 % (2)

ex 2008 60 39

30

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat

(CAS RN 24634-61-5)

1.7–31.12

4 000 tonni

0 %

09.2666

ex 3204 17 00

55

Värvaine C.I. Pigment Red 169

(CAS RN 12237-63-7)

1.7–31.12

20 tonni

0 %

09.2644

ex 3824 90 97

96

Valmistis, mis sisaldab

—

55–78 % dimetüülglutaraati,

| — | 10–28 % dimetüüladipaati ning |
| --- | --- |

—

10–28 % dimetüüladipaati ning

| — | kuni 25 % dimetüülsuktsinaati |
| --- | --- |

—

kuni 25 % dimetüülsuktsinaati

1.7–31.12

3 000 tonni

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polü(vinüülbutüraal) (CAS RN 63148-65-2):

| — | mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 moolprotsenti ja |
| --- | --- |

—

mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 moolprotsenti ja

| — | mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm |
| --- | --- |

—

mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm

1.7–31.12

5 500 tonni

0 %

09.2667

ex 8537 10 99

51

Elektromehaaniline elektrikilp:

| — | 5-suunalise lülitiga, |
| --- | --- |

—

5-suunalise lülitiga,

| — | elektrijuhtmega, |
| --- | --- |

—

elektrijuhtmega,

| — | trükkplaadiga, |
| --- | --- |

—

trükkplaadiga,

| — | infrapuna-vastuvõtjaga või ilma selleta, |
| --- | --- |

—

infrapuna-vastuvõtjaga või ilma selleta,

kasutamiseks rubriiki 8521 ja 8528 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

1.7–31.12

3 000 000 ühikut

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

21

Süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest valmistatud jalgrattaraam, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel (1)

1.7–31.12

38 000 ühikut

0 %

ex 8714 91 10

31

09.2669

ex 8714 91 30

21

Süsinikkiududest ja kunstlikest vaikudest valmistatud jalgratta esihark, värvitud, lakitud ja/või poleeritud, kasutamiseks jalgrataste tootmisel (1)

1.7–31.12

26 000 ühikut

0 %

ex 8714 91 30

31

09.2670

ex 9405 40 39

30

Elektrivalgusti koost, mis sisaldab:

| — | trükkplaate ja |
| --- | --- |

—

trükkplaate ja

| — | valgusdioode (LED) |
| --- | --- |

—

valgusdioode (LED)

lameekraanteleviisorite tagantvalgustuselementide tootmiseks (1)

1.7–31.12

8 500 000 tükki

0 %

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 291–300 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

(2)  Kohaldatakse koguselist tollimaksumäära.

---

II LISA

Artikli 1 punktis 2 osutatud tariifikvoodid

| Jrk-nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tolli-maksumäär (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametüleendiamiin (CAS RN 124-09-4) | 1.1–31.12.2013 | 40 000 tonni | 0 % |
| 09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Tsüstiin (CAS RN 56-89-3) | 1.1–31.12.2013 | 600 tonni | 0 % |
| 09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1) | 1.1–31.12 | 800 000 ühikut | 0 % |
| ex 8302 49 00 | 91 |
| 09.2633 | ex 8504 40 82 | 20 | Elektrialaldi võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse rubriiki 8509 80 ja 8510 kuuluvate toodete valmistamiseks (1) | 1.1–31.12 | 4 500 000 ühikut | 0 % |
| 09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Asukohamääramisfunktsiooniga GPS-süsteemi koost, ilma ekraanita, massiga kuni 2 500 g | 1.1–31.12 | 3 000 000 ühikut | 0 % |

Jrk-nr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tolli-maksumäär (%)

09.2632

ex 2921 22 00

10

Heksametüleendiamiin (CAS RN 124-09-4)

1.1–31.12.2013

40 000 tonni

0 %

09.2917

ex 2930 90 13

90

Tsüstiin (CAS RN 56-89-3)

1.1–31.12.2013

600 tonni

0 %

09.2629

ex 7616 99 90

85

Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks (1)

1.1–31.12

800 000 ühikut

0 %

ex 8302 49 00

91

09.2633

ex 8504 40 82

20

Elektrialaldi võimsusega kuni 1 kVA, mida kasutatakse rubriiki 8509 80 ja 8510 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

1.1–31.12

4 500 000 ühikut

0 %

09.2620

ex 8526 91 20

20

Asukohamääramisfunktsiooniga GPS-süsteemi koost, ilma ekraanita, massiga kuni 2 500 g

1.1–31.12

3 000 000 ühikut

0 %

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 291–300 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/46

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 628/2013,

28. juuni 2013,

milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 24 lõike 1 ja artikli 54 kohaselt peab Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) aitama komisjonil teostada standardimiskontrollide abil järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriikide pädevad asutused kohaldavad kõnealuse määruse sätteid ja rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 24 lõike 1 ja artikli 54 kohaselt peab Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) aitama komisjonil teostada standardimiskontrollide abil järelevalvet selle üle, kuidas liikmesriikide pädevad asutused kohaldavad kõnealuse määruse sätteid ja rakenduseeskirju.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud, et kui liikmesriigi pädeva asutuse kontroll hõlmab ettevõtja või ettevõtjate ühenduse kontrolli, peaks amet järgima kõnealuse määruse artikli 55 sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 54 lõikes 4 on sätestatud, et kui liikmesriigi pädeva asutuse kontroll hõlmab ettevõtja või ettevõtjate ühenduse kontrolli, peaks amet järgima kõnealuse määruse artikli 55 sätteid.

| (3) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 736/2006 (2) on sätestatud ameti standardimiskontrollimeetodid (edaspidi „kehtivad töömeetodid”). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 736/2006 (2) on sätestatud ameti standardimiskontrollimeetodid (edaspidi „kehtivad töömeetodid”).

| (4) | Kehtivad töömeetodid võeti vastu kuus aastat tagasi. Selle aja jooksul on märkimisväärselt muudetud ühiseeskirju ja ka mitut rahvusvahelist lepingut, samuti on amet ja liikmesriigid saanud väärtuslikke kogemusi, mida tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

(4)

Kehtivad töömeetodid võeti vastu kuus aastat tagasi. Selle aja jooksul on märkimisväärselt muudetud ühiseeskirju ja ka mitut rahvusvahelist lepingut, samuti on amet ja liikmesriigid saanud väärtuslikke kogemusi, mida tuleb arvesse võtta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 736/2006 vastuvõtmise ajal käsitleti tsiviillennunduse ühiseeskirjades üksnes esmast ja jätkuvat lennukõlblikkust. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1702/2003 (3) on ette nähtud õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2042/2003 (4) on ette nähtud õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 736/2006 vastuvõtmise ajal käsitleti tsiviillennunduse ühiseeskirjades üksnes esmast ja jätkuvat lennukõlblikkust. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1702/2003 (3) on ette nähtud õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2042/2003 (4) on ette nähtud õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise rakenduseeskirjad.

| (6) | Pärast seda on määrusega (EÜ) nr 216/2008 asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja Euroopa Lennundusohutusameti loomist, (5) ja ühiseeskirjade reguleerimisala on kaks korda laiendatud: kõigepealt lisati sinna lennumeeskond, lennutegevus ja õhusõiduki kontrollid seisuplatsil; seejärel laiendati eeskirjade reguleerimisala selleks, et hõlmata lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused (ATM/ANS) ning lennujaamade ohutus, mille tulemusena on komisjon võtnud vastu kõnealuseid pädevusvaldkondi käsitlevaid mitmeid uusi rakenduseeskirju, nt komisjoni 10. augusti 2011. aasta määrus (EL) nr 805/2011, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning teatavate tõendite kohta, (6) komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1034/2011 (7) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (8) komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (9) nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (10) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 859/2008 (11)), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta (12) (muudetud komisjoni 16. aprilli 2008. aasta direktiiviga 2008/49/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ II lisa seoses ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite seisuplatsil kontrollimist käsitlevate kriteeriumitega (13)), komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, (14) ning komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused (15). |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda on määrusega (EÜ) nr 216/2008 asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja Euroopa Lennundusohutusameti loomist, (5) ja ühiseeskirjade reguleerimisala on kaks korda laiendatud: kõigepealt lisati sinna lennumeeskond, lennutegevus ja õhusõiduki kontrollid seisuplatsil; seejärel laiendati eeskirjade reguleerimisala selleks, et hõlmata lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused (ATM/ANS) ning lennujaamade ohutus, mille tulemusena on komisjon võtnud vastu kõnealuseid pädevusvaldkondi käsitlevaid mitmeid uusi rakenduseeskirju, nt komisjoni 10. augusti 2011. aasta määrus (EL) nr 805/2011, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning teatavate tõendite kohta, (6) komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1034/2011 (7) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (8) komisjoni 29. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 691/2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded, (9) nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (10) (muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 859/2008 (11)), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/36/EÜ ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta (12) (muudetud komisjoni 16. aprilli 2008. aasta direktiiviga 2008/49/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ II lisa seoses ühenduse lennujaamu kasutavate õhusõidukite seisuplatsil kontrollimist käsitlevate kriteeriumitega (13)), komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, (14) ning komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused (15).

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 216/2008 on ka kehtestatud mitu uut sätet, mis peavad kajastuma ameti standardimiskontrollimeetodites. Konkreetsemalt kehtestatakse artikliga 11 liikmesriikide pädevate asutuste välja antud sertifikaatide vastastikuse tunnustamise ja tunnustamise peatamise tingimused, kui selliste otsuste tegemisel rakendatakse ühe olulise vahendina standardimiskontrolle. Artikli 15 kohaselt luuakse infovõrk, mille kaudu saab standardimiskontrollide jaoks kasulikku teavet, samal ajal kui selliste standardimiskontrollide teatavad tulemused võib olla vaja viivitamata edastada kõnealusesse võrku. Artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et amet peab toetama liikmesriike nende kohustuste täitmisel ICAO ees. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 216/2008 on ka kehtestatud mitu uut sätet, mis peavad kajastuma ameti standardimiskontrollimeetodites. Konkreetsemalt kehtestatakse artikliga 11 liikmesriikide pädevate asutuste välja antud sertifikaatide vastastikuse tunnustamise ja tunnustamise peatamise tingimused, kui selliste otsuste tegemisel rakendatakse ühe olulise vahendina standardimiskontrolle. Artikli 15 kohaselt luuakse infovõrk, mille kaudu saab standardimiskontrollide jaoks kasulikku teavet, samal ajal kui selliste standardimiskontrollide teatavad tulemused võib olla vaja viivitamata edastada kõnealusesse võrku. Artikli 27 lõikes 3 on sätestatud, et amet peab toetama liikmesriike nende kohustuste täitmisel ICAO ees.

| (8) | Olenemata määrusega (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega kehtestatud ühiseeskirjade edasistest muudatustest, peaks amet aitama komisjonil teostada järelevalvet selliste muude lennuohutusnõuete täitmise üle, mis tulenevad näiteks ühtset Euroopa taevast käsitlevatest õigusaktidest või õnnetuste uurimist või vahejuhtumitest teatamist käsitlevatest õigusaktidest. |
| --- | --- |

(8)

Olenemata määrusega (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega kehtestatud ühiseeskirjade edasistest muudatustest, peaks amet aitama komisjonil teostada järelevalvet selliste muude lennuohutusnõuete täitmise üle, mis tulenevad näiteks ühtset Euroopa taevast käsitlevatest õigusaktidest või õnnetuste uurimist või vahejuhtumitest teatamist käsitlevatest õigusaktidest.

| (9) | Alates 2006. aastast on ka oluliselt arenenud ELi lennundusalane välispoliitika seoses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), Euroopa Liidu naaberriikide ja teatavate põhipartneritega kogu maailmas. |
| --- | --- |

(9)

Alates 2006. aastast on ka oluliselt arenenud ELi lennundusalane välispoliitika seoses Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO), Euroopa Liidu naaberriikide ja teatavate põhipartneritega kogu maailmas.

| (10) | Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) sõlmiti 2010. aastal koostöömemorandum, (16) millega luuakse osalistevahelise struktureeritud koostöö raamistik eelkõige seoses ohutusteabe vahetamisega, et võimaluse korral vältida ülesannete dubleerimist, ning tänu millele peaksid ameti standardimiskontrollikava ja ICAO ohutusjärelevalve üldine auditikava (USOAP) muutuma omavahel paremini seotuks. Kontrollimeetodite puhul tuleks ka arvesse võtta ICAO dokumenti 9735, milles käsitletakse ohutusjärelevalve üldise auditikava raames kohaldatava pideva järelevalve juhiseid. |
| --- | --- |

(10)

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga (ICAO) sõlmiti 2010. aastal koostöömemorandum, (16) millega luuakse osalistevahelise struktureeritud koostöö raamistik eelkõige seoses ohutusteabe vahetamisega, et võimaluse korral vältida ülesannete dubleerimist, ning tänu millele peaksid ameti standardimiskontrollikava ja ICAO ohutusjärelevalve üldine auditikava (USOAP) muutuma omavahel paremini seotuks. Kontrollimeetodite puhul tuleks ka arvesse võtta ICAO dokumenti 9735, milles käsitletakse ohutusjärelevalve üldise auditikava raames kohaldatava pideva järelevalve juhiseid.

| (11) | Pidades silmas ELi naabrus- ja laienemispoliitikaga hõlmatud riike, sealhulgas eelkõige Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu osalisriike, tuleks standardimiskontrollide korraldamisel kohaldada samasuguseid töömeetodeid ja nõudeid nagu liikmesriikide puhul, kui asjakohastest lepingutest või töökorrast ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas ELi naabrus- ja laienemispoliitikaga hõlmatud riike, sealhulgas eelkõige Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu osalisriike, tuleks standardimiskontrollide korraldamisel kohaldada samasuguseid töömeetodeid ja nõudeid nagu liikmesriikide puhul, kui asjakohastest lepingutest või töökorrast ei tulene teisiti.

| (12) | Riikides, kellega on sõlmitud kahepoolne lennuohutusleping, millega nähakse ette teatavate sertifitseerimistulemuste ja kinnituste vastastikune tunnustamine, tuleks standardimiskontrollide abil toetada järelevalvet lepingu rakendamise üle ning esitada tulemused asjakohasele kahepoolsele järelevalvenõukogule võimalike kohanduste tegemiseks. Nende liikmesriikide kontrollimisel, kus sertifitseerimistulemused ja kinnitused kiidetakse heaks kahepoolsete lepingute raames, tuleks ka ühtlasi veenduda, et pädevad asutused täidavad korralikult kahepoolsest lepingust tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(12)

Riikides, kellega on sõlmitud kahepoolne lennuohutusleping, millega nähakse ette teatavate sertifitseerimistulemuste ja kinnituste vastastikune tunnustamine, tuleks standardimiskontrollide abil toetada järelevalvet lepingu rakendamise üle ning esitada tulemused asjakohasele kahepoolsele järelevalvenõukogule võimalike kohanduste tegemiseks. Nende liikmesriikide kontrollimisel, kus sertifitseerimistulemused ja kinnitused kiidetakse heaks kahepoolsete lepingute raames, tuleks ka ühtlasi veenduda, et pädevad asutused täidavad korralikult kahepoolsest lepingust tulenevaid kohustusi.

| (13) | Selleks et tõhusalt jälgida määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade ning kehtivatest määrustest ja lepingutest tulenevate muude lennuohutuseeskirjade kohaldamist, on vaja läbi vaadata kehtivad töömeetodid eelkõige selleks, et muuta need süsteemsemaks, et järgida pidevama järelevalve lähenemisviisi, milles rohkem keskendutakse ohutusele, et ressursse tõhusamalt kasutada, et pädevaid asutusi tarbetult mitte koormata ja et tagada ametile võimalus anda eeskirjade koostamise protsessis tagasisidet. Kontrollirühmad peaksid koosnema nõuetekohaselt koolitatud ja kvalifitseeritud töötajatest ja amet püüab tagada, et eri liikmesriikide volitatud töötajad oleksid võrdselt esindatud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tõhusalt jälgida määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade ning kehtivatest määrustest ja lepingutest tulenevate muude lennuohutuseeskirjade kohaldamist, on vaja läbi vaadata kehtivad töömeetodid eelkõige selleks, et muuta need süsteemsemaks, et järgida pidevama järelevalve lähenemisviisi, milles rohkem keskendutakse ohutusele, et ressursse tõhusamalt kasutada, et pädevaid asutusi tarbetult mitte koormata ja et tagada ametile võimalus anda eeskirjade koostamise protsessis tagasisidet. Kontrollirühmad peaksid koosnema nõuetekohaselt koolitatud ja kvalifitseeritud töötajatest ja amet püüab tagada, et eri liikmesriikide volitatud töötajad oleksid võrdselt esindatud.

| (14) | Töömeetodid peaksid kajastama standardis ISO 19011 määratletud mõisteid ja auditeerimispõhimõtteid. |
| --- | --- |

(14)

Töömeetodid peaksid kajastama standardis ISO 19011 määratletud mõisteid ja auditeerimispõhimõtteid.

| (15) | Lisaks kontrolli tasandil teostatavale järelevalvele tuleks töömeetodites üksikasjalikult esitada süsteemi ja kontrollitulemuste tasandil teostatava järelevalve tingimused. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks kontrolli tasandil teostatavale järelevalvele tuleks töömeetodites üksikasjalikult esitada süsteemi ja kontrollitulemuste tasandil teostatava järelevalve tingimused.

| (16) | Töömeetodid peaksid tagama ametile suurema paindlikkuse võtta meetmeid tema tehnilisele pädevusele vastaval juhul, ent samal ajal peaks säilima nende meetodite õiguskindlus. |
| --- | --- |

(16)

Töömeetodid peaksid tagama ametile suurema paindlikkuse võtta meetmeid tema tehnilisele pädevusele vastaval juhul, ent samal ajal peaks säilima nende meetodite õiguskindlus.

| (17) | Määrus (EÜ) nr 736/2006 tuleks seepärast kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(17)

Määrus (EÜ) nr 736/2006 tuleks seepärast kehtetuks tunnistada.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse töömeetodid järgmiste ülesannete täitmiseks:

| a) | järelevalve selle üle, kuidas liikmesriikide pädevad asutused kohaldavad määrust (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirju kõnealuse määruse artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

järelevalve selle üle, kuidas liikmesriikide pädevad asutused kohaldavad määrust (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirju kõnealuse määruse artikli 1 lõikega 1 hõlmatud valdkondades;

| b) | standardimiskontrollide tegemine liikmesriikide pädevates asutustes; |
| --- | --- |

b)

standardimiskontrollide tegemine liikmesriikide pädevates asutustes;

| c) | veendumine, et liikmesriikide pädevad asutused annavad välja ja kontrollivad sertifikaate kooskõlas määrusega (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega; |
| --- | --- |

c)

veendumine, et liikmesriikide pädevad asutused annavad välja ja kontrollivad sertifikaate kooskõlas määrusega (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega;

| d) | osalemine hindamises, et selgitada välja, kui suurt mõju avaldab määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade rakendamine liikmesriikide pädevate asutuste poolt. |
| --- | --- |

d)

osalemine hindamises, et selgitada välja, kui suurt mõju avaldab määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade rakendamine liikmesriikide pädevate asutuste poolt.

2.   Käesoleva määrusega kehtestatud töömeetodeid kohaldatakse võimaluse korral ka siis, kui ametile tehakse ülesandeks teostada järelevalvet ELi muude õigusaktidega, liidu sõlmitud lepingutega või ameti sõlmitud töökokkulepetega kehtestatud lennuohutusnõuete kohaldamise üle.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „kontroll”– määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 24 lõikes 1 ja artiklis 54 osutatud standardimiskontroll, sh kõnealuse määruse artikli 54 lõikes 4 ja artiklis 55 osutatud ametipoolne kontroll ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste üle;

2)   „pädev asutus”– üksus, kelle liikmesriik on tunnistanud pädevaks määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks;

3)   „volitatud töötajad”– isikud, keda amet volitab tegema kontrolle, sealhulgas lähetatud töötajad;

4)   „lähetatud töötajad”– ametnikud, kelle on lähetanud liikmesriikide pädevad asutused, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), muud rahvusvahelised lennundusorganisatsioonid või liiduga lepingu või ametiga töökokkuleppe sõlminud kolmandate riikide pädevad asutused ja kelle kõnealused asutused on määranud ametit abistama kontrolli tegemisel;

5)   „tõendusmaterjal”– andmed, faktid või muu teave, mis on asjakohased ja kontrollitavad;

6)   „kontrollitulemus”– olemasoleva tõendusmaterjali ja kohaldatavate nõuete vaheline võrdlus;

7)   „parandamine”– meetmed, millega kõrvaldatakse kohaldatavate nõuete täitmata jätmine;

8)   „parandusmeetmed”– meetmed, millega kõrvaldatakse kohaldatavate nõuete täitmata jätmise põhjus, et vältida olukorra kordumist;

9)   „otsene ohutusprobleem”– olukord, kus on olemas tõendusmaterjal selle kohta, et toode, teenus, süsteem, komponent, seade või rajatis on kas sellises seisukorras või seda käitatakse, tarnitakse või hooldatakse nii, et kahju inimestele on tõenäoline, kui olukorda viivitamata ei parandata.

Artikkel 3

Järelevalvepõhimõtted

1.   Amet teostab järelevalvet selle üle, kuidas pädevad asutused täidavad artiklis 1 osutatud nõudeid ja kas nad järgivad oma üldises tegevuses käesolevas määruses sätestatud metoodikat, ning esitab selle kohta aruande.

2.   Amet teostab järelevalvet pidevalt ja riskipõhiselt talle kättesaadava teabe alusel. Järelevalve käigus hinnatakse pädevate asutuste suutlikkust täita ohutusjärelevalveülesandeid, vajadust teha kontrolle ning teha kontrollitulemustega ette nähtud meetmete järelkontrolli, et õigel ajal tagada asjakohaste paranduste tegemine ja parandusmeetmete võtmine.

3.   Järelevalvet teostatakse süsteemselt. Selle käigus käsitletakse kõiki ohutusjärelevalve süsteemi valdkondi ja olulisi aspekte, mille ICAO on kindlaks määranud. Erilist tähelepanu pööratakse valdkondadevahelistele liidestele.

4.   Järelevalvet teostatakse läbipaistvalt, tõhusalt, tulemuslikult, ühtlustatult ja järjepidevalt.

5.   Amet analüüsib järelevalvetegevuse tulemusi, et teha kindlaks vajadus täiustada reguleerivaid meetmeid.

Artikkel 4

Kontrollimise ja selle tulemuste kohaldamise põhimõtted

1.   Pädevate asutuste kontrollimisel võetakse arvesse varasemate kontrollide tulemusi ja käsitletakse eelkõige seda, kuidas on muudetud reguleerivaid nõudeid, samuti pädeva asutuse ohutusjärelevalvesuutlikkust ja seda, kas need muudatused on proportsionaalsed kontrollitava tööstusharu taseme ja keerukusega, seades esikohale ärilise lennutranspordi ühtlaselt kõrge ohutustaseme.

2.   Kontrollid võivad hõlmata kontrollitava pädeva asutuse järelevalve all olevate ettevõtjate ja nende ühenduste kontrollimist.

3.   Asjaosaliste kokkuleppel võidakse kontrollida ka sõjalisi rajatisi, mis on üldsusele avatud või kus sõjaväelased osutavad üldsusele teenuseid, et veenduda määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõike 3 nõuete täitmises.

4.   Kontrollib rühm, mis koosneb ameti volitatud töötajatest, kellel on asjakohases valdkonnas (asjakohastes valdkondades) vajalik kvalifikatsioon ja kes on saanud sellekohase koolituse. Volitatud töötajate suhtes kohaldatakse sõltumatuse, usaldusväärsuse, eetilisuse, hoolsuskohustuse, õiglase esituse ja konfidentsiaalsuse põhimõtteid.

5.   Kui amet leiab, et üks või mitu sertifikaati ei vasta määrusele (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadele, teatab ta sellisest mittevastavuses asjaomasele pädevale asutusele. Kui mittevastavust ei kõrvaldata korralikult õigel ajal, esitab amet määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõike 2 alusel soovitused, et võimaldada teha otsus kõnealuse sertifikaadi (kõnealuste sertifikaatide) vastastikuse tunnustamise kohta.

6.   Amet liigitab lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kontrollide käigus välja selgitatud mittevastavusi käsitlevad kontrollitulemused sõltuvalt nende mõjust ohutusele ja teeb järelkontrolli tulemustega ette nähtud meetmete üle, kusjuures esikohale seatakse ohutustulemused. Samuti teavitab amet liikmesriikide pädevaid asutusi viivitamata, kui otsest ohutusprobleemi ei ole rahuldavalt lahendatud.

7.   Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklite 15 ja 58, komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, (17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 (18) ega komisjoni määruse (EÜ) nr 473/2006 (19) kohaldamist.

Artikkel 5

Teabevahetus

1.   Liikmesriikide pädevad asutused esitavad ametile kogu vajaliku ohutusjärelevalveteabe, käsitledes kõiki ohutusjärelevalvesüsteemi olulisi elemente, sh nende järelevalve all olevate ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste kohta. Teave esitatakse ameti kindlaks määratud vormis ja viisil, võttes arvesse ICAO-le kättesaadavaks tehtud teavet.

2.   Amet võib küsida liikmesriikide pädevatelt asutustelt ka sihtotstarbelist teavet. Sellise teabenõude esitamise korral märgib amet õigusliku aluse ja otstarbe, täpsustab, millist teavet vajatakse, ja määrab tähtaja, mille jooksul teave tuleb esitada.

3.   Amet tagab liikmesriikide pädevatele asutustele asjakohase teabe, et toetada neid kohaldatavate nõuete ühtses rakendamises.

Artikkel 6

Riiklik standardimiskoordinaator

1.   Liikmesriigid määravad riikliku standardimiskoordinaatori, kes tegutseb nende esmase kontaktpunktina kogu standardimistegevuses ja kelle ülesanne on eelkõige koordineerida artikli 5 lõikes 1 sätestatud teabevahetust. Riiklik standardimiskoordinaator vastutab järgmise eest:

| a) | sellise teabe säilitamine ja ajakohastamine, mida amet pidevalt esitab, sh artiklite 3, 4 ja 5 kohaselt taotletud teave, parandused, parandusmeetmekavad ja tõendusmaterjal kokkulepitud parandusmeetmete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

a)

sellise teabe säilitamine ja ajakohastamine, mida amet pidevalt esitab, sh artiklite 3, 4 ja 5 kohaselt taotletud teave, parandused, parandusmeetmekavad ja tõendusmaterjal kokkulepitud parandusmeetmete rakendamise kohta;

| b) | ameti abistamine kõikidel kontrollietappidel ja kontrollirühmale kogu kohapealse kontrolli jooksul abi tagamine. |
| --- | --- |

b)

ameti abistamine kõikidel kontrollietappidel ja kontrollirühmale kogu kohapealse kontrolli jooksul abi tagamine.

2.   Pädevad asutused tagavad, et riikliku standardimiskoordinaatori ja nende sisemise töökorralduse vahel oleks olemas selged teabevahetusvõimalused, et riiklik standardimiskoordinaator saaks nõuetekohaselt täita oma ülesandeid.

Artikkel 7

Pidev järelevalve

1.   Artiklis 3 osutatud pidev järelevalve hõlmab järgmist:

| a) | liikmesriikide pädevatelt ametiasutustelt, Rahvusvaheliselt Tsiviillennunduse Organisatsioonilt (ICAO), komisjonilt või muudest asjakohastest allikatest saadavate andmete ja teabe kogumine ja analüüsimine; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevatelt ametiasutustelt, Rahvusvaheliselt Tsiviillennunduse Organisatsioonilt (ICAO), komisjonilt või muudest asjakohastest allikatest saadavate andmete ja teabe kogumine ja analüüsimine;

| b) | selle hindamine, kuidas pädev asutus suudab täita oma ohutusjärelevalvekohustusi; |
| --- | --- |

b)

selle hindamine, kuidas pädev asutus suudab täita oma ohutusjärelevalvekohustusi;

| c) | kontrollide eelisjärjekorda seadmine ja kavandamine ning nende ulatuse kindlaksmääramine sõltuvalt punktis b osutatud hinnangust; |
| --- | --- |

c)

kontrollide eelisjärjekorda seadmine ja kavandamine ning nende ulatuse kindlaksmääramine sõltuvalt punktis b osutatud hinnangust;

| d) | selliste kontrollide tegemine, sh sellekohane aruandlus; |
| --- | --- |

d)

selliste kontrollide tegemine, sh sellekohane aruandlus;

| e) | kontrollide käigus välja selgitatud mittevastavusi käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete järelkontroll ja lõpetamine. |
| --- | --- |

e)

kontrollide käigus välja selgitatud mittevastavusi käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete järelkontroll ja lõpetamine.

2.   Amet kehtestab lõike 1 punktis b osutatud hindamise ühtse näidise, töötab selle välja ja säilitab seda, võttes arvesse vähemalt järgmisi asjaolusid:

| a) | lennundussektori suurus ja keerukus; |
| --- | --- |

a)

lennundussektori suurus ja keerukus;

| b) | rängad intsidendid, õnnetusjuhtumid, surmaga lõppenud õnnetusjuhtumid ja inimohvrite arv; |
| --- | --- |

b)

rängad intsidendid, õnnetusjuhtumid, surmaga lõppenud õnnetusjuhtumid ja inimohvrite arv;

| c) | seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused; |
| --- | --- |

c)

seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused;

| d) | varasemate kontrollide tulemused; |
| --- | --- |

d)

varasemate kontrollide tulemused;

| e) | pädevate asutuste suutlikkus tõhusalt teha parandusi ja võtta parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

e)

pädevate asutuste suutlikkus tõhusalt teha parandusi ja võtta parandusmeetmeid;

| f) | rahvusvaheliste konventsioonide või riiklike ohutushindamiskavade alusel tehtud auditite tulemus; |
| --- | --- |

f)

rahvusvaheliste konventsioonide või riiklike ohutushindamiskavade alusel tehtud auditite tulemus;

| g) | määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõikest 2 või aluslepingu artiklist 258 tulenevad meetmed. |
| --- | --- |

g)

määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõikest 2 või aluslepingu artiklist 258 tulenevad meetmed.

3.   Lõike 2 kohane hindamisnäidis, hindamisel kasutatud andmed ja hindamistulemused tehakse kättesaadavaks asjaomase liikmesriigi standardimiskoordinaatorile.

4.   Amet kohandab kontrollikava pideva järelevalve alusel, nii et see kajastaks nii lennuohutusalase olukorra paranemist kui ka halvenemist. Amet võtab asjakohased meetmed, kui on olemas tõendusmaterjal selle kohta, et lennuohutuse olukord halveneb.

Artikkel 8

Kontrollikava

1.   Amet ja komisjon koostavad mitmeaastase kava, milles on nimetatud artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud kontrollid, ja aastakava, milles on nimetatud artikli 10 lõike 1 punktides a ja b osutatud kontrollid.

2.   Kontrollikavades täpsustatakse asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid), kontrolli liik, kontrollitavad valdkonnad ja kohapealse kontrolli prognoositav ajakava, võttes arvesse artiklis 7 osutatud hindamisnäidist.

3.   Amet võib kontrollikava kohandada, et võtta arvesse uusi ohte, mis on kindlaks tehtud artiklis 7 osutatud pideva järelevalve käigus.

4.   Aastakava esitatakse komisjonile, ameti nõukogu liikmetele osana ameti tööprogrammist vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 33 lõike 2 punktile c ja asjaomase liikmesriigi standardimiskoordinaatorile.

Artikkel 9

Kontrollivaldkonnad

1.   Amet kontrollib kõiki määruse (EÜ) nr 216/2008 II peatükis kindlaks määratud valdkondi. Nende valdkondade hulka kuuluvad:

| a) | kõnealuse määruse artikli 5 kohane lennukõlblikkus ja artikli 6 kohane keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse määruse artikli 5 kohane lennukõlblikkus ja artikli 6 kohane keskkonnakaitse;

| b) | kõnealuse määruse artiklites 7 ja 8 kindlaks määratud lennumeeskonna liikmed; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse määruse artiklites 7 ja 8 kindlaks määratud lennumeeskonna liikmed;

| c) | kõnealuse määruse artiklite 8 ja 9 kohane lennutegevus; |
| --- | --- |

c)

kõnealuse määruse artiklite 8 ja 9 kohane lennutegevus;

| d) | kõnealuse määruse artikli 10 kohane õhusõidukite kontroll seisuplatsil; |
| --- | --- |

d)

kõnealuse määruse artikli 10 kohane õhusõidukite kontroll seisuplatsil;

| e) | kõnealuse määruse artikli 8a kohased lennuväljad; |
| --- | --- |

e)

kõnealuse määruse artikli 8a kohased lennuväljad;

| f) | kõnealuse määruse artiklites 8b ja 8c kindlaks määratud lennuliikluse korraldamine, aeronavigatsiooniteenused ja lennujuhid. |
| --- | --- |

f)

kõnealuse määruse artiklites 8b ja 8c kindlaks määratud lennuliikluse korraldamine, aeronavigatsiooniteenused ja lennujuhid.

Sõltuvalt määruse (EÜ) nr 216/2008 muutmisest või komisjoni taotlusel võib kindlaks määrata täiendavad valdkonnad.

2.   Amet tagab vahendite nõuetekohase eraldamise erinevate valdkondade järelevalvele ja kontrollimisele sõltuvalt artiklis 7 osutatud pideva järelevalve tulemustest.

Artikkel 10

Kontrolliliigid

1.   Amet teeb järgmisi kontrolle:

| a) | üldkontrollid, et kontrollida üht või mitut valdkonda; neid tehakse pideva järelevalve tulemuste alusel kindlaks määratud ajavahemike tagant; |
| --- | --- |

a)

üldkontrollid, et kontrollida üht või mitut valdkonda; neid tehakse pideva järelevalve tulemuste alusel kindlaks määratud ajavahemike tagant;

| b) | sihtotstarbelised kontrollid, et kontrollida ühe või mitme valdkonna konkreetseid sektoreid ja/või et hinnata kokkulepitud paranduste tegemist ja parandusmeetmete võtmist; |
| --- | --- |

b)

sihtotstarbelised kontrollid, et kontrollida ühe või mitme valdkonna konkreetseid sektoreid ja/või et hinnata kokkulepitud paranduste tegemist ja parandusmeetmete võtmist;

| c) | erakorralised kontrollid, et uurida konkreetseid probleeme, mis amet on pideva järelevalve käigus avastanud või mille uurimist taotleb komisjon. |
| --- | --- |

c)

erakorralised kontrollid, et uurida konkreetseid probleeme, mis amet on pideva järelevalve käigus avastanud või mille uurimist taotleb komisjon.

2.   Olenemata lõikes 1 osutatud kontrollidest, võib amet esitada kontrollitulemused mujal kui kohapealsete kontrollide käigus, kui ta on kogunud piisavalt tõendusmaterjali mittevastavuse kohta.

Artikkel 11

Kontrollirühmade koolitamise, kvalifikatsiooni ja volitamise kriteeriumid

1.   Amet kehtestab kontrollirühmade töös osalevate töötajate kvalifikatsiooni kriteeriumid.

2.   Kõnealused kvalifikatsioonikriteeriumid on:

| a) | institutsioonilise ja õigusraamistiku alased, eelkõige käesoleva määruse ja asjakohaste rahvusvaheliste lepingute alased teadmised, |
| --- | --- |

a)

institutsioonilise ja õigusraamistiku alased, eelkõige käesoleva määruse ja asjakohaste rahvusvaheliste lepingute alased teadmised,

| b) | auditeerimismeetodite alased teadmised ja kogemused, |
| --- | --- |

b)

auditeerimismeetodite alased teadmised ja kogemused,

| c) | tehnilised oskused ja praktilised kogemused artiklis 9 osutatud asjakohases valdkonnas (asjakohastes valdkondades). |
| --- | --- |

c)

tehnilised oskused ja praktilised kogemused artiklis 9 osutatud asjakohases valdkonnas (asjakohastes valdkondades).

3.   Rühma juhid on ameti töötajad. Nende kvalifikatsiooni kriteeriumid hõlmavad ka lõikes 2 osutatud kriteeriume ning võimet juhtida meeskonda ja korraldada teabevahetust rahvusvahelises keskkonnas ja tundlikes olukordades.

4.   Rühma liikmed on kas ameti töötajad või lähetatud töötajad.

5.   Nii rühma juhtidele kui ka liikmetele tehakse selgeks kohaldatavad nõuded ja ameti menetlused. Amet tagab rühma juhtidele ja liikmetele pidevad oskused, et nad saaksid volitatud töötajana kontrollimises osaleda. Selleks kehtestab amet asjakohased täiendõppekavad.

6.   Amet võib volitada töötajaid, kes vastavad kvalifikatsioonikriteeriumidele ja on saanud asjakohase koolituse, osalema kontrollirühmade töös.

Artikkel 12

Kontrollirühmade moodustamine

1.   Kontrolli teevad rühmad, mille amet on artikli 11 alusel moodustanud volitatud töötajatest.

2.   Amet määrab kindlaks rühma koosseisu, et kehtestada selle miinimumsuurus, mis on vajalik nõutavate tehniliste oskuste ja töökoormuse katmiseks, võttes arvesse kontrolli liiki, ulatust, asjaomaste valdkondade arvu ja eeldatavat kava. Igal rühmal on juht ja vähemalt üks liige. Kõigil juhtudel tagab amet, et rühmade suurus on vastavuses kontrolli ulatusega.

3.   Amet tagab, et rühmade moodustamisel puudub huvide konflikt kontrollitavate pädevate asutustega või kontrollitavate ettevõtjate või nende ühendustega.

4.   Amet taotleb ettenähtud ajal enne kontrolli lähetavatelt asutustelt või organisatsioonidelt teavet selle kohta, kas rühma liikmetel on võimalik osaleda kohapealses kontrollis.

5.   Osalemise kulud, mis kaasnevad riiklike standardimiskoordinaatorite osalemisega ameti tehtavates kontrollides vastavalt artikli 14 lõikele 2 ja artikli 19 lõikele 2 ning lähetatud töötajate osalemisega ameti tehtavates kontrollides, kannab amet vastavalt liidu eeskirjadele ja ilma, et see piiraks liidu iga-aastast eelarvemenetlust.

Artikkel 13

Kontrolli tegemine

1.   Artikli 10 lõike 1 punktides a ja b osutatud kontrollid koosnevad järgmistest etappidest:

| a) | ettevalmistav etapp, mis kestab vähemalt kümme nädalat enne kontrolli; |
| --- | --- |

a)

ettevalmistav etapp, mis kestab vähemalt kümme nädalat enne kontrolli;

| b) | kohapealne kontroll; |
| --- | --- |

b)

kohapealne kontroll;

| c) | aruandeetapp, mis kestab kõige rohkem kümme nädalat pärast kohapealset kontrolli. |
| --- | --- |

c)

aruandeetapp, mis kestab kõige rohkem kümme nädalat pärast kohapealset kontrolli.

2.   Artikli 10 lõike 1 punktis c osutatud erakorralistest kontrollidest teatatakse asjaomasele pädevale asutusele kaks nädalat ette, ent ei pruugita järgida artiklitega 14, 15 ja 16 ette nähtud tähtaegu ega menetlusi, v.a lõpparuande nõue.

3.   Artiklis 10 osutatud kontrollide käigus välja selgitatud mittevastavusi käsitlevatest kontrollitulemustest antakse aru kooskõlas artikliga 16, nendega ette nähtud meetmete kohaldamise suhtes tehakse järelkontrolli, meetmete kohaldamine lõpetatakse kooskõlas artikliga 17 ja kontrollitulemused liigitatakse kooskõlas artikliga 18.

Artikkel 14

Ettevalmistav etapp

1.   Ettevalmistavas etapis teeb amet järgmist:

| a) | teavitab pädevat asutust kohapealsest kontrollist vähemalt kümme nädalat enne selle teostamist, sh kavandatav kontrolliliik ning kontrollitav valdkond ja sektor (kontrollitavad valdkonnad ja sektorid); |
| --- | --- |

a)

teavitab pädevat asutust kohapealsest kontrollist vähemalt kümme nädalat enne selle teostamist, sh kavandatav kontrolliliik ning kontrollitav valdkond ja sektor (kontrollitavad valdkonnad ja sektorid);

| b) | kogub kontrolli ettevalmistamiseks vajalikku teavet ja võtab nõuetekohaselt arvesse pideva järelevalve käigus saadud teavet; |
| --- | --- |

b)

kogub kontrolli ettevalmistamiseks vajalikku teavet ja võtab nõuetekohaselt arvesse pideva järelevalve käigus saadud teavet;

| c) | määrab kindlaks kontrolli, sh ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste üle tehtava kontrolli ulatuse, mahu ja kava, võttes arvesse pideva järelevalve käigus saadud teavet; |
| --- | --- |

c)

määrab kindlaks kontrolli, sh ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste üle tehtava kontrolli ulatuse, mahu ja kava, võttes arvesse pideva järelevalve käigus saadud teavet;

| d) | määrab kindlaks kontrollirühma suuruse ja koosseisu. |
| --- | --- |

d)

määrab kindlaks kontrollirühma suuruse ja koosseisu.

2.   Kontrolliteate saamise korral teeb pädev asutus ametiga koostööd, et kohapealne kontroll sujuvalt ette valmistada. Vajaduse korral võivad kontrollirühm ja riiklik standardimiskoordinaator korraldada ettevalmistava kohtumise.

3.   Amet esitab kontrollikava ja kontrollirühma koosseisu pädevale asutusele vähemalt kaks nädalat enne kohapealset kontrolli.

Artikkel 15

Kohapealne kontroll

1.   Kohapealse kontrolli jooksul teeb amet järgmist:

| a) | korraldab koos riikliku standardimiskoordinaatori ja kontrollitava pädeva asutusega avakoosoleku; |
| --- | --- |

a)

korraldab koos riikliku standardimiskoordinaatori ja kontrollitava pädeva asutusega avakoosoleku;

| b) | teeb järelkontrolli eelmiste kontrollide käigus välja selgitatud mittevastavusi käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete üle ning vaatab läbi nende kohaselt tehtud parandused ja võetud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

b)

teeb järelkontrolli eelmiste kontrollide käigus välja selgitatud mittevastavusi käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete üle ning vaatab läbi nende kohaselt tehtud parandused ja võetud parandusmeetmed;

| c) | teatab pädevale asutusele kõikidest otsestest ohutusprobleemidest, kui selliseid kontrolli jooksul avastatakse; |
| --- | --- |

c)

teatab pädevale asutusele kõikidest otsestest ohutusprobleemidest, kui selliseid kontrolli jooksul avastatakse;

| d) | esitab kontrollitud pädevale asutusele lõppistungil loetelu kontrolli käigus avastatud mittevastavusi käsitlevate algsete kontrollitulemuste kohta või järelkontrollitud mittevastavuste kohta. |
| --- | --- |

d)

esitab kontrollitud pädevale asutusele lõppistungil loetelu kontrolli käigus avastatud mittevastavusi käsitlevate algsete kontrollitulemuste kohta või järelkontrollitud mittevastavuste kohta.

2.   Lisaks võib amet:

| a) | kontrollida pädeva asutuse peakontorit ja vajaduse piires ka piirkonnakontoreid ning selliste kvalifitseeritud üksuste peakontoreid ja piirkonnakontoreid, kellele pädev asutus võib oma ülesandeid jagada; |
| --- | --- |

a)

kontrollida pädeva asutuse peakontorit ja vajaduse piires ka piirkonnakontoreid ning selliste kvalifitseeritud üksuste peakontoreid ja piirkonnakontoreid, kellele pädev asutus võib oma ülesandeid jagada;

| b) | kontrollida pädeva asutuse kontrolli käigus tema järelevalve all olevaid ettevõtjad või ettevõtjate ühendusi; sel juhul võib pädev asutus osaleda kontrollirühma töös; |
| --- | --- |

b)

kontrollida pädeva asutuse kontrolli käigus tema järelevalve all olevaid ettevõtjad või ettevõtjate ühendusi; sel juhul võib pädev asutus osaleda kontrollirühma töös;

| c) | küsitleda kontrollitava pädeva asutuse, kontrollitavate kvalifitseeritud üksuste (kui need on olemas) ja külastatavate ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste (kui need on olemas) töötajaid; |
| --- | --- |

c)

küsitleda kontrollitava pädeva asutuse, kontrollitavate kvalifitseeritud üksuste (kui need on olemas) ja külastatavate ettevõtjate või ettevõtjate ühenduste (kui need on olemas) töötajaid;

| d) | uurida õigusakte, menetlusi, sertifikaate, dokumente, andmeid ja kõiki muid asjakohaseid materjale. |
| --- | --- |

d)

uurida õigusakte, menetlusi, sertifikaate, dokumente, andmeid ja kõiki muid asjakohaseid materjale.

Artikkel 16

Aruandeetapp

1.   Kontrolli aruandeetapis vaatab amet kuue nädala jooksul pärast kohapealse kontrolli lõppistungit läbi algsed kontrollitulemused, liigitab need ja koostab nende põhjal aruande kavandi, mis saadetakse kontrollitud pädevale asutusele.

2.   Aruande kavand sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | kommenteeritud kokkuvõte, milles on esitatud järeldused; |
| --- | --- |

a)

kommenteeritud kokkuvõte, milles on esitatud järeldused;

| b) | kontrolli üksikasjad, sh kontrolli liik, kontrollitud valdkonnad, kontrolli ulatus ja kontrollirühma koosseis; |
| --- | --- |

b)

kontrolli üksikasjad, sh kontrolli liik, kontrollitud valdkonnad, kontrolli ulatus ja kontrollirühma koosseis;

| c) | oluliste osade analüüs, milles keskendutakse põhilistele kontrollitulemustele; |
| --- | --- |

c)

oluliste osade analüüs, milles keskendutakse põhilistele kontrollitulemustele;

| d) | selliste kontrollitulemuste loetelu, mis käsitlevad kontrolli käigus välja selgitatud mittevastavusi või kõnealuste mittevastavuste kõrvaldamiseks ette nähtud meetmete järelkontrolli, ning kõnealuste tulemuste liigitus; |
| --- | --- |

d)

selliste kontrollitulemuste loetelu, mis käsitlevad kontrolli käigus välja selgitatud mittevastavusi või kõnealuste mittevastavuste kõrvaldamiseks ette nähtud meetmete järelkontrolli, ning kõnealuste tulemuste liigitus;

| e) | soovitused, sh vajaduse korral sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kohta. |
| --- | --- |

e)

soovitused, sh vajaduse korral sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kohta.

3.   Mittevastavusi käsitlevatest kontrollitulemustest teatatakse lõikes 2 osutatud aruandekavandiga, v.a juhul, kui amet on neist juba muud moodi kirjalikult teatanud.

4.   Pädev asutus võib esitada kirjalikud märkused ametile kahe nädala jooksul alates vastava teate saamisest.

5.   Amet annab kümne nädala jooksul pärast lõppistungit välja lõpparuande lõikes 2 osutatud aruandekavandi alusel ja kui kontrollitud pädev asutus on teinud märkusi, esitab need aruandes. Amet võib vajaduse korral kohandada väljaselgitatud mittevastavust käsitleva kontrollitulemuse kirjeldust, kontrollitulemuse õiguslikku alust, liigitust või staatust, et võtta arvesse aruandeetapis esitatud märkusi ning sel ajal tehtud parandusi või võetud parandusmeetmeid.

6.   Amet kehtestab ja säilitab iga liikmesriigi suhtes pideva järelevalve staatuse, millest taotluse korral teatatakse asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile.

7.   Lõpparuanne esitatakse kontrollitud pädevale asutusele ja komisjonile, kes seejärel võivad vastavalt vajadusele edastada selle asjaomasele liikmesriigile ja muudele pädevatele asutustele.

Artikkel 17

Kontrollitulemustega ette nähtud meetmete järelkontroll ja lõpetamine

1.   Kõikide selliste mittevastavust käsitlevate kontrollitulemuste puhul, mis liigitatakse vastavalt artikli 18 lõike 1 punktidele b ja c, teeb pädev asutus ettepaneku olukorra parandamise või parandusmeetme võtmise kohta hiljemalt nelja nädala jooksul pärast ametilt teate saamist.

2.   Kõikide selliste mittevastavust käsitlevate kontrollitulemuste puhul, mis liigitatakse vastavalt artikli 18 lõike 1 punktile a, teeb pädev asutus ettepaneku parandusmeetme võtmise kohta hiljemalt kümne nädala jooksul pärast ametilt teate saamist.

3.   Pädev asutus annab ametile õigel ajal aru parandusmeetmete lõpuleviimisest ja esitab selle kohta tõendusmaterjali.

4.   Amet teeb järgmist:

| a) | hindab pädeva asutuse tehtud parandusi ja võetud parandusmeetmeid või palub kiiresti olukorda täpsustada; |
| --- | --- |

a)

hindab pädeva asutuse tehtud parandusi ja võetud parandusmeetmeid või palub kiiresti olukorda täpsustada;

| b) | kiidab heaks või lükkab tagasi tehtud parandused / võetud parandusmeetmed 16 nädala jooksul pärast teatamist; |
| --- | --- |

b)

kiidab heaks või lükkab tagasi tehtud parandused / võetud parandusmeetmed 16 nädala jooksul pärast teatamist;

| c) | teostab järelevalvet võetud parandusmeetmete rahuldava rakendamise üle; |
| --- | --- |

c)

teostab järelevalvet võetud parandusmeetmete rahuldava rakendamise üle;

| d) | teeb kindlaks artikli 22 kohaste lisameetmete võtmise vajaduse; |
| --- | --- |

d)

teeb kindlaks artikli 22 kohaste lisameetmete võtmise vajaduse;

| e) | annab pädevale asutusele ja komisjonile olukorda käsitlevate aruannetega korrapäraselt aru mittevastavusi käsitlevate kontrollitulemuste ja nendekohaste paranduste/parandusmeetmete staatusest; |
| --- | --- |

e)

annab pädevale asutusele ja komisjonile olukorda käsitlevate aruannetega korrapäraselt aru mittevastavusi käsitlevate kontrollitulemuste ja nendekohaste paranduste/parandusmeetmete staatusest;

| f) | lõpetab mittevastavust käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete rakendamise, kui ta on veendunud, et parandusmeetmed on lõpule viidud ja et on esitatud sellekohane tõendusmaterjal, ning registreerib kõnealuse lõpetamise ja teatab sellest pädevale asutusele. |
| --- | --- |

f)

lõpetab mittevastavust käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete rakendamise, kui ta on veendunud, et parandusmeetmed on lõpule viidud ja et on esitatud sellekohane tõendusmaterjal, ning registreerib kõnealuse lõpetamise ja teatab sellest pädevale asutusele.

5.   Punkti c kohaldamisel võib amet paluda pädevalt asutuselt tõendusmaterjali või täpsustusi. Amet võib ka otsustada kontrollida meetmete rakendamist kohapeal.

6.   Kui mittevastavust käsitlevate kontrollitulemuste suhtes kohaldatakse rikkumismenetlust vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõikele 2 või aluslepingule, tagab amet koos komisjoniga asjakohase järelkontrolli ega lõpeta kõnealuste tulemustega ette nähtud meetmete kohaldamist komisjoniga eelnevalt kooskõlastamata.

Artikkel 18

Kontrollitulemuste liigitamine

1.   Amet liigitab kõik kontrollitulemused, mis käsitlevad artiklis 10 osutatud kontrollide käigus välja selgitatud mittevastavusi, ühte järgmistest liikidest, sõltuvalt sellest, kas tegemist on haldus- või tehnilistele nõuete täitmata jätmisega, ning esitab selle kohta aruande:

| a) | klass C: kohaldatavate nõuete täitmata jätmine, mis põhjustab peamiselt standardimisprobleeme; |
| --- | --- |

a)

klass C: kohaldatavate nõuete täitmata jätmine, mis põhjustab peamiselt standardimisprobleeme;

| b) | klass D: kohaldatavate nõuete täitmata jätmine, mis põhjustab standardimis- ja ohutusprobleeme, kui puudusi õigel ajal ei kõrvaldata; |
| --- | --- |

b)

klass D: kohaldatavate nõuete täitmata jätmine, mis põhjustab standardimis- ja ohutusprobleeme, kui puudusi õigel ajal ei kõrvaldata;

| c) | klass G: otsene ohutusprobleem. |
| --- | --- |

c)

klass G: otsene ohutusprobleem.

2.   Kontrollitulemustest antakse aru ning tulemustega ette nähtud meetmete üle tehakse järelkontrolli ja nende kohaldamine lõpetatakse vastavalt kõnealuste tulemuste tähtsuse järjekorrale, sõltuvalt nende liigitusest.

Artikkel 19

Otsene ohutusprobleem

1.   Kui amet on teatanud otsesest ohutusprobleemist, toimitakse järgmiselt:

| a) | amet palub pädeval asutusel võtta nõuetekohaseid parandusmeetmeid, sh olukord kiiresti parandada; |
| --- | --- |

a)

amet palub pädeval asutusel võtta nõuetekohaseid parandusmeetmeid, sh olukord kiiresti parandada;

| b) | pädev asutus parandab olukorra tõhusalt, et kõrvaldada väljaselgitatud mittevastavused, ja esitab ametile selle kohta tõendusmaterjali. |
| --- | --- |

b)

pädev asutus parandab olukorra tõhusalt, et kõrvaldada väljaselgitatud mittevastavused, ja esitab ametile selle kohta tõendusmaterjali.

2.   Amet võib nõuda, et pädev asutus osaleks kahe nädala jooksul alates otsese ohutusprobleemi teatamisest koosolekul, et hinnata olukorra kiireks parandamiseks võetud meetmete rakendamist.

3.   Kui tehtud parandused ametit ei rahulda, annab ta komisjonile soovitusi, sh esitab vajaduse korral taotluse pädeva asutuse välja antud sertifikaadi (sertifikaatide) vastastikuse tunnustamise kohta. Samuti teavitab amet viivitamata liikmesriikide pädevaid asutusi.

Artikkel 20

Andmed

1.   Amet kehtestab andmete säilitamise süsteemi, mis võimaldab järgmisi asjaolusid käsitlevate andmete nõuetekohast säilitamist ja kättesaadavaks tegemist ning selliste andmete muudatuste usaldusväärset jälgimist:

| a) | rühma juhtide ja liikmete koolitus, kvalifikatsioon ja volitused; |
| --- | --- |

a)

rühma juhtide ja liikmete koolitus, kvalifikatsioon ja volitused;

| b) | kontrollikavad; |
| --- | --- |

b)

kontrollikavad;

| c) | aruanded; |
| --- | --- |

c)

aruanded;

| d) | kontrollitulemused ja nendega seotud tõendusmaterjal; |
| --- | --- |

d)

kontrollitulemused ja nendega seotud tõendusmaterjal;

| e) | kokkulepitud parandused ja parandusmeetmed; |
| --- | --- |

e)

kokkulepitud parandused ja parandusmeetmed;

| f) | mittevastavust käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete kohaldamise lõpetamine ja sellekohane tõendusmaterjal; |
| --- | --- |

f)

mittevastavust käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete kohaldamise lõpetamine ja sellekohane tõendusmaterjal;

| g) | soovitused sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kohta; |
| --- | --- |

g)

soovitused sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kohta;

| h) | artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud hindamised. |
| --- | --- |

h)

artikli 7 lõike 1 punktis b osutatud hindamised.

2.   Kõiki andmeid säilitatakse vähemalt 15 aastat, kui kohaldatavatest andmekaitsealastest õigusaktidest ei tulene teisiti.

Artikkel 21

Juurdepääs kontrolliaruannetes sisalduvale teabele

1.   Kui kontrolliaruandes sisalduv teave hõlmab kolmanda riigi ettevõtjat või ettevõtjate ühendust, kelle suhtes kohaldatakse ohutusjärelevalvet ning kes kuulub sellise lepingu reguleerimisalasse, mille liit on sõlminud vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 12, tehakse see teave kooskõlas asjakohaste sätetega kättesaadavaks kõnealusele kolmandale riigile kui lepinguosalisele.

2.   Kui kontrolliaruandes sisalduv teave kuulub liidu ja ICAO vahelise koostöömemorandumi reguleerimisalasse, tehakse see teave kättesaadavaks ICAO-le kooskõlas kõnealuse koostöömemorandumi sätetega ja vastava ohutusalase lisaga.

3.   Kui kontrolliaruandes sisalduv teave on seotud käimasolevate ohutusjuurdlustega, mida tehakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 996/2010, (20) tehakse see teave viivitamata kättesaadavaks ohutusjuurdluse eest vastutavale asutusele.

4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (21) kohaldamisel ei loeta kontrolliaruandega seotud otsustusmenetlust lõpetatuks enne, kui mittevastavust käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete kohaldamine on lõpetatud.

Artikkel 22

Täiendavad meetmed

1.   Ameti ülesanne on välja selgitada olukord, kui mittevastavust käsitlevate kontrollitulemustega ette nähtud meetmete rakendamise üle ei ole tehtud järelkontrolli, nt ei ole tehtud järgmist:

| a) | parandusmeetmetest ei ole teatatud artikli 17 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

a)

parandusmeetmetest ei ole teatatud artikli 17 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul;

| b) | amet ei ole andnud parandusmeetmetele heakskiitu artikli 17 lõike 4 punktis b osutatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

b)

amet ei ole andnud parandusmeetmetele heakskiitu artikli 17 lõike 4 punktis b osutatud tähtaja jooksul;

| c) | parandusmeetmeid ei ole õigel ajal rakendatud. |
| --- | --- |

c)

parandusmeetmeid ei ole õigel ajal rakendatud.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel palub amet pädeval asutusel selgitada nõuete täitmata jätmist ja esitada täiendavad meetmed ning määrab kindlaks vastamise tähtaja.

3.   Amet hindab järelkontrolli tegemata jätmise tagajärgi ja pädeva asutuse antud vastuseid kindlaksmääratud tähtaja jooksul. Kõnealuse hindamise tulemuste põhjal võib amet teha järgmist:

| a) | kiita heaks esitatud täiendavad meetmed või |
| --- | --- |

a)

kiita heaks esitatud täiendavad meetmed või

| b) | esitada täiendava aruande asjaomasele pädevale asutusele ja komisjonile. Kõnealune aruanne sisaldab ameti hinnangut ja soovitusi komisjonile, sh vajaduse korral soovitusi pädeva asutuse välja antud sertifikaadi (sertifikaatide) vastastikuse tunnustamise kohta. |
| --- | --- |

b)

esitada täiendava aruande asjaomasele pädevale asutusele ja komisjonile. Kõnealune aruanne sisaldab ameti hinnangut ja soovitusi komisjonile, sh vajaduse korral soovitusi pädeva asutuse välja antud sertifikaadi (sertifikaatide) vastastikuse tunnustamise kohta.

4.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaldamist, võib komisjon pärast lõike 3 punktis b osutatud täiendava aruande saamist võtta järgmisi meetmeid:

| a) | esitada asjaomasele liikmesriigile märkused või nõuda täpsemat selgitust kõikide mittevastavust käsitlevate kontrollitulemuste või nendest osa kohta; |
| --- | --- |

a)

esitada asjaomasele liikmesriigile märkused või nõuda täpsemat selgitust kõikide mittevastavust käsitlevate kontrollitulemuste või nendest osa kohta;

| b) | paluda ametil teha erakorraline kontroll, et veenduda olukorra rahuldavas parandamises ja parandusmeetmete võtmises; |
| --- | --- |

b)

paluda ametil teha erakorraline kontroll, et veenduda olukorra rahuldavas parandamises ja parandusmeetmete võtmises;

| c) | algatada määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlus, et otsustada, kas pädeva asutuse välja antud sertifikaadid vastavad kohaldatavatele nõuetele; |
| --- | --- |

c)

algatada määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlus, et otsustada, kas pädeva asutuse välja antud sertifikaadid vastavad kohaldatavatele nõuetele;

| d) | algatada menetlus aluslepingu artikli 258 alusel. |
| --- | --- |

d)

algatada menetlus aluslepingu artikli 258 alusel.

Artikkel 23

Aastaaruanne

Amet esitab komisjonile hiljemalt iga aasta 31. märtsiks aastaaruande eelmisel aastal teostatud pideva järelevalve ja tehtud kontrollide kohta. Aruandes analüüsitakse tegevuse ja kontrollide tulemusi, kajastatakse pädevate asutuste suutlikkust täita oma ohutusjärelevalvekohustusi ja esitatakse soovitusi olukorra võimalikuks parandamiseks. Soovitustes määratakse eelkõige kindlaks need tehnilised eeskirjad, mis tuleks kehtestada või mida tuleks muuta vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktile b, ning meetmed, mille amet peaks kehtestama või mida ta peaks muutma vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 18 punktile c.

Artikkel 24

Töökord

Selleks et täita ametile artiklitega 3–23 pandud ülesandeid, vaatab ta oma töökorra läbi hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 25

Üleminekukord

1.   Kontrollitulemused, mis käsitlevad ameti poolt määruse (EÜ) nr 736/2006 kohaselt välja selgitatud mittevastavusi ja millega ette nähtud meetmete lõpetamise kohta ei ole esitatud ametile tõendusmaterjali käesoleva määruse jõustumise ajaks, loetakse esitatuks kooskõlas käesoleva määrusega ja neid menetletakse sellele vastavalt.

2.   Parandusmeetmekavad, mille amet on heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 736/2006, loetakse heakskiidetuks kooskõlas käesoleva määrusega.

3.   Rühma liikmeid ja juhte, keda amet on volitanud vastavalt määrusele (EÜ) nr 736/2006, loetakse volitatud töötajaks kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 26

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 736/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 27

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 129, 17.5.2006, lk 10.

2

(3)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 6.

3

(4)  ELT L 315, 28.11.2003, lk 1.

4

(5)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 206, 11.8.2011, lk 21.

6

(7)  ELT L 271, 18.10.2011, lk 15.

7

(8)  ELT L 271, 18.10.2011, lk 23.

8

(9)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 1.

9

(10)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.

10

(11)  ELT L 254, 20.9.2008, lk 1.

11

(12)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 76.

12

(13)  ELT L 109, 19.4.2008, lk 17.

13

(14)  ELT L 296, 25.10.2012, lk 1.

14

(15)  ELT L 311, 25.11.2011, lk 1.

15

(16)  Nõukogu otsus 2011/531/EL, ELT L 232, 9.9.2011, lk 8.

16

(17)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

17

(18)  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

18

(19)  ELT L 84, 23.3.2006, lk 8.

19

(20)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 35.

20

(21)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

21

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/55

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 629/2013,

28. juuni 2013,

millega kehtestatakse täiendavad erimeetmed seoses kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi Euroopa Liidu turule toomisega 2012/2013. turustusaastal, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 64 lõiget 2 ja artiklit 186 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suhkru 2011/2012. turustusaastal tõusis liidu valge, pakendamata, tehasest tulnud suhkru keskmine hind 175 %ni võrdlushinnast 404 eurot tonni kohta ja oli seega ligikaudu 275 eurot tonni kohta kõrgem kui maailmaturu hind. Liidu hind on praegu stabiilselt tasemel 700 eurot tonni kohta, mis on kõrgeim tase, milleni hind on pärast suhkruturu korralduse reformi kerkinud, ning see häirib liidu suhkruturu sujuvat varustamist. Sellise kõrge hinna eeldatav tõus juba 2012/2013. turustusaasta alguses kinnitab, et on tõsiste turuhäirete tekkimise oht, mille vältimiseks tuleb võtta vajalikud meetmed. Komisjon võttis 18. jaanuaril, 15. veebruaril ja 22. märtsil 2013 vastu rakendusmäärused (EL) nr 36/2013, (2) (EL) nr 131/2013 (3) ja (EL) nr 281/2013, (4) milles on sätestatud erimeetmed turuhäiretele reageerimiseks. Olenemata võetud meetmetest nähtub turul registreeritud jooksevhindadest, et olemasolevatele turuhäiretele reageerimiseks on vaja vastu võtta täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Suhkru 2011/2012. turustusaastal tõusis liidu valge, pakendamata, tehasest tulnud suhkru keskmine hind 175 %ni võrdlushinnast 404 eurot tonni kohta ja oli seega ligikaudu 275 eurot tonni kohta kõrgem kui maailmaturu hind. Liidu hind on praegu stabiilselt tasemel 700 eurot tonni kohta, mis on kõrgeim tase, milleni hind on pärast suhkruturu korralduse reformi kerkinud, ning see häirib liidu suhkruturu sujuvat varustamist. Sellise kõrge hinna eeldatav tõus juba 2012/2013. turustusaasta alguses kinnitab, et on tõsiste turuhäirete tekkimise oht, mille vältimiseks tuleb võtta vajalikud meetmed. Komisjon võttis 18. jaanuaril, 15. veebruaril ja 22. märtsil 2013 vastu rakendusmäärused (EL) nr 36/2013, (2) (EL) nr 131/2013 (3) ja (EL) nr 281/2013, (4) milles on sätestatud erimeetmed turuhäiretele reageerimiseks. Olenemata võetud meetmetest nähtub turul registreeritud jooksevhindadest, et olemasolevatele turuhäiretele reageerimiseks on vaja vastu võtta täiendavad meetmed.

| (2) | 2012/2013. turustusaasta hinnangulise pakkumise ja nõudluse põhjal eeldatakse, et suhkruturu lõplikud varud on vähemalt 0,5 miljonit tonni väiksemad kui 2011/2012. turustusaastal. Selles arvus on juba arvesse võetud importi kolmandatest riikidest, kellega on sõlmitud teatavad sooduslepingud. |
| --- | --- |

(2)

2012/2013. turustusaasta hinnangulise pakkumise ja nõudluse põhjal eeldatakse, et suhkruturu lõplikud varud on vähemalt 0,5 miljonit tonni väiksemad kui 2011/2012. turustusaastal. Selles arvus on juba arvesse võetud importi kolmandatest riikidest, kellega on sõlmitud teatavad sooduslepingud.

| (3) | Teisest küljest on lootus heale saagile andnud põhjust hinnata, et suhkrut toodetakse ligikaudu 4,6 miljonit tonni üle määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 56 sätestatud kvoodi. Võttes arvesse suhkrutootjate lähituleviku lepingulisi kohustusi seoses määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 62 sätestatud teatava tööstusliku kasutusega ning 2012/2013. aasta kvoodivälise suhkru eksportimise kohustusi, on märkimisväärne kogus (vähemalt 1 200 000 tonni) kvoodivälist suhkrut endiselt kättesadav. Osa sellest suhkrust tuleks teha kättesaadavaks, et leevendada liidu suhkruturu nappi varustatust ja vältida hindade ülemäärast tõusu. |
| --- | --- |

(3)

Teisest küljest on lootus heale saagile andnud põhjust hinnata, et suhkrut toodetakse ligikaudu 4,6 miljonit tonni üle määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 56 sätestatud kvoodi. Võttes arvesse suhkrutootjate lähituleviku lepingulisi kohustusi seoses määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 62 sätestatud teatava tööstusliku kasutusega ning 2012/2013. aasta kvoodivälise suhkru eksportimise kohustusi, on märkimisväärne kogus (vähemalt 1 200 000 tonni) kvoodivälist suhkrut endiselt kättesadav. Osa sellest suhkrust tuleks teha kättesaadavaks, et leevendada liidu suhkruturu nappi varustatust ja vältida hindade ülemäärast tõusu.

| (4) | Turu sujuva toimimise tagamiseks on vaja lubada kvooti ületav suhkur vabasse ringlusse. Vajaduse korral peaks sellise meetme võtmine olema võimalik igal ajal 2012/2013. turustusaasta jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Turu sujuva toimimise tagamiseks on vaja lubada kvooti ületav suhkur vabasse ringlusse. Vajaduse korral peaks sellise meetme võtmine olema võimalik igal ajal 2012/2013. turustusaasta jooksul.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklitele 186 ja 188 võib vajaduse korral võtta vajalikud meetmed turuhäirete või selliste häirete ohu kõrvaldamiseks, eelkõige kui see on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust liidus ning kui eesmärki ei ole võimalik saavutada muude kõnealuse määruse kohaste meetmetega. Praegust turuolukorda arvesse võttes ei sisaldu määruses (EÜ) nr 1234/2007 aga siiski mingeid muid konkreetseid meetmeid, mis oleksid sätestatud eesmärgiga piirata kõrge suhkruhinna tõusu ja võimaldada liidu turul mõistlike hindadega suhkrutarneid, kui need, mis põhinevad kõnealuse määruse artiklil 186. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklitele 186 ja 188 võib vajaduse korral võtta vajalikud meetmed turuhäirete või selliste häirete ohu kõrvaldamiseks, eelkõige kui see on tingitud märkimisväärsest hinnatõusust liidus ning kui eesmärki ei ole võimalik saavutada muude kõnealuse määruse kohaste meetmetega. Praegust turuolukorda arvesse võttes ei sisaldu määruses (EÜ) nr 1234/2007 aga siiski mingeid muid konkreetseid meetmeid, mis oleksid sätestatud eesmärgiga piirata kõrge suhkruhinna tõusu ja võimaldada liidu turul mõistlike hindadega suhkrutarneid, kui need, mis põhinevad kõnealuse määruse artiklil 186.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi kvoodiületamise tasu piisavalt kõrgel tasemel, et vältida kvoodiväliste koguste kuhjumist. Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 967/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) artikli 3 lõikes 1 on kõnealune tasu kindlaks määratud tasemel 500 eurot tonni eest. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikega 2 on komisjonile antud õigus kehtestada kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi kvoodiületamise tasu piisavalt kõrgel tasemel, et vältida kvoodiväliste koguste kuhjumist. Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 967/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) artikli 3 lõikes 1 on kõnealune tasu kindlaks määratud tasemel 500 eurot tonni eest.

| (7) | Selle üle kvoodi toodetud suhkru piiratud koguse suhtes tuleks kindlaks määrata vähendatud kvoodiületamise tasu tonni kohta, millega võimaldatakse liidu suhkrutootjate õiglane kohtlemine, tagatakse liidu suhkruturu sujuv toimimine ning aidatakse vähendada liidu ja maailmaturu suhkruhindade vahet, ilma et liidu turul tekiks kvoodiväliste koguste kuhjumise oht. |
| --- | --- |

(7)

Selle üle kvoodi toodetud suhkru piiratud koguse suhtes tuleks kindlaks määrata vähendatud kvoodiületamise tasu tonni kohta, millega võimaldatakse liidu suhkrutootjate õiglane kohtlemine, tagatakse liidu suhkruturu sujuv toimimine ning aidatakse vähendada liidu ja maailmaturu suhkruhindade vahet, ilma et liidu turul tekiks kvoodiväliste koguste kuhjumise oht.

| (8) | Kuna määruses (EÜ) nr 1234/2007 on kinnitatud nii suhkru kui ka isoglükoosi kvoodid, peaks samalaadne meede kehtima vastava koguse kvoodiväliselt toodetud isoglükoosi suhtes, sest nimetatud toode on teataval määral suhkru kaubanduslik asendaja. |
| --- | --- |

(8)

Kuna määruses (EÜ) nr 1234/2007 on kinnitatud nii suhkru kui ka isoglükoosi kvoodid, peaks samalaadne meede kehtima vastava koguse kvoodiväliselt toodetud isoglükoosi suhtes, sest nimetatud toode on teataval määral suhkru kaubanduslik asendaja.

| (9) | Tarne suurendamiseks peaksid suhkru- ja isoglükoositootjad taotlema liikmesriikide pädevatelt asutustelt sertifikaate, mis lubaks neil müüa liidu turul teatavaid kvoodiväliselt toodetud koguseid, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu. |
| --- | --- |

(9)

Tarne suurendamiseks peaksid suhkru- ja isoglükoositootjad taotlema liikmesriikide pädevatelt asutustelt sertifikaate, mis lubaks neil müüa liidu turul teatavaid kvoodiväliselt toodetud koguseid, kohaldades vähendatud kvoodiületamise tasu.

| (10) | Vähendatud kvoodiületamise tasu tuleks maksta pärast taotluse vastuvõtmist ning enne sertifikaadi väljaandmist. |
| --- | --- |

(10)

Vähendatud kvoodiületamise tasu tuleks maksta pärast taotluse vastuvõtmist ning enne sertifikaadi väljaandmist.

| (11) | Tarneolukorra kiire parandamise soodustamiseks peaks sertifikaatide kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud. |
| --- | --- |

(11)

Tarneolukorra kiire parandamise soodustamiseks peaks sertifikaatide kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud.

| (12) | Igale tootjale ühe perioodi kestel taotletava koguse ülempiiri kehtestamine ja sertifikaatide kehtivuse piiramine taotleja enda toodangu suhtes peaks hoidma ära spekuleerimise käesoleva määrusega loodud süsteemi raames. |
| --- | --- |

(12)

Igale tootjale ühe perioodi kestel taotletava koguse ülempiiri kehtestamine ja sertifikaatide kehtivuse piiramine taotleja enda toodangu suhtes peaks hoidma ära spekuleerimise käesoleva määrusega loodud süsteemi raames.

| (13) | Suhkrutootjad peaksid taotlust esitades võtma kohustuse maksta taotletava suhkrukoguse tootmiseks kasutatava suhkrupeedi eest miinimumhinda. Taotluste minimaalsed abikõlblikkuse kriteeriumid tuleks kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(13)

Suhkrutootjad peaksid taotlust esitades võtma kohustuse maksta taotletava suhkrukoguse tootmiseks kasutatava suhkrupeedi eest miinimumhinda. Taotluste minimaalsed abikõlblikkuse kriteeriumid tuleks kindlaks määrata.

| (14) | Liikmesriikide pädevad asutused peaksid teavitama komisjoni laekunud taotlustest. Kõnealuste teadete lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks teha kättesaadavaks asjakohased näidised. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikide pädevad asutused peaksid teavitama komisjoni laekunud taotlustest. Kõnealuste teadete lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks tuleks teha kättesaadavaks asjakohased näidised.

| (15) | Komisjon peaks tagama, et sertifikaate väljastatakse üksnes käesolevas määruses sätestatud koguseliste piirnormide ulatuses. Seepärast peaks komisjon olema vajaduse korral võimeline kinnitama laekunud taotluste suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon peaks tagama, et sertifikaate väljastatakse üksnes käesolevas määruses sätestatud koguseliste piirnormide ulatuses. Seepärast peaks komisjon olema vajaduse korral võimeline kinnitama laekunud taotluste suhtes kohaldatava jaotuskoefitsiendi.

| (16) | Liikmesriigid peaksid teavitama taotlejaid viivitamata sellest, kas taotletud kogus anti täielikult või osaliselt. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid teavitama taotlejaid viivitamata sellest, kas taotletud kogus anti täielikult või osaliselt.

| (17) | Pädevad asutused peaksid komisjoni teavitama kogustest, mille kohta on välja antud vähendatud kvoodiületamistasuga sertifikaadid. Selleks peaks komisjon tegema näidised kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(17)

Pädevad asutused peaksid komisjoni teavitama kogustest, mille kohta on välja antud vähendatud kvoodiületamistasuga sertifikaadid. Selleks peaks komisjon tegema näidised kättesaadavaks.

| (18) | Liidu turule toodud selliste suhkrukoguste suhtes, mis ületavad käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaatidega hõlmatud koguseid, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikes 2 sätestatud kvoodiületamise tasu. Seepärast on asjakohane sätestada, et iga taotleja, kes ei täida oma kohustust tuua liidu turule talle välja antud sertifikaatidega hõlmatud kogus, peab samuti maksma 500 eurot tonni eest. Kõnealuse järjekindla lähenemisviisi eesmärk on vältida käesoleva määrusega kehtestatud mehhanismi kuritarvitamist. |
| --- | --- |

(18)

Liidu turule toodud selliste suhkrukoguste suhtes, mis ületavad käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaatidega hõlmatud koguseid, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 64 lõikes 2 sätestatud kvoodiületamise tasu. Seepärast on asjakohane sätestada, et iga taotleja, kes ei täida oma kohustust tuua liidu turule talle välja antud sertifikaatidega hõlmatud kogus, peab samuti maksma 500 eurot tonni eest. Kõnealuse järjekindla lähenemisviisi eesmärk on vältida käesoleva määrusega kehtestatud mehhanismi kuritarvitamist.

| (19) | Kvoodikohase ja kvoodivälise suhkru keskmiste hindade kehtestamiseks liidu turul vastavalt komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 952/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta) (6) artikli 13 lõikele 1 tuleks käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadiga hõlmatud suhkrut käsitada kvoodikohase suhkruna. |
| --- | --- |

(19)

Kvoodikohase ja kvoodivälise suhkru keskmiste hindade kehtestamiseks liidu turul vastavalt komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 952/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta) (6) artikli 13 lõikele 1 tuleks käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadiga hõlmatud suhkrut käsitada kvoodikohase suhkruna.

| (20) | Vastavalt nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuse 2007/436/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (7) artikli 2 lõike 1 punktile a tuleb osamakseid ja muid suhkruturu ühise korralduse raames ette nähtud tollimakse käsitada omavahenditena. Seepärast on vaja kehtestada kõnealuste koguste kindlaksmääramise kuupäev nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (8) artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 3 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuse 2007/436/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (7) artikli 2 lõike 1 punktile a tuleb osamakseid ja muid suhkruturu ühise korralduse raames ette nähtud tollimakse käsitada omavahenditena. Seepärast on vaja kehtestada kõnealuste koguste kindlaksmääramise kuupäev nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (8) artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 3 punkti a tähenduses.

| (21) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodiületamise tasu ajutine vähendamine

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 3 lõikest 1 kinnitatakse kvoodiületamise tasu 148 eurot tonni eest maksimaalselt 150 000 tonnile sellisele suhkrule valge suhkru ekvivalendis ja 8 000 tonnile sellisele isoglükoosile kuivaines, mida on toodetud üle määruse (EÜ) nr 1234/2007 VI lisas kindlaks määratud kvoodi ja mis on toodud 2012/2013. turustusaastal liidu turule.

2.   Lõikes 1 sätestatud vähendatud kvoodiületamise tasu makstakse pärast artiklis 2 osutatud taotluse vastuvõtmist ning enne artiklis 6 osutatud sertifikaadi väljaandmist.

Artikkel 2

Sertifikaatide taotlemine

1.   Artiklis 1 kirjeldatud tingimuste kasutamiseks peavad suhkru- ja isoglükoositootjad taotlema sertifikaadi.

2.   Sertifikaati võivad taotleda ainult peedi- ja roosuhkrut või isoglükoosi tootvad ettevõtjad, kes on tunnustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 57 ja kellele on nimetatud määruse artikli 56 kohaselt eraldatud tootmiskvoot 2012/2013. turustusaastaks.

3.   Iga taotleja võib taotlusperioodi jooksul esitada ühe taotluse suhkru ja ühe isoglükoosi kohta.

4.   Sertifikaaditaotlused esitatakse faksi või elektronposti teel pädevale asutusele selles liikmesriigis, kus ettevõtja on tunnustatud. Liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et elektrooniliselt saadetud taotlused kannaksid täiustatud elektroonilist allkirja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ (9) tähenduses.

5.   Selleks et taotlus oleks vastuvõetav, peab see vastama järgmistele tingimustele:

| a) | taotluses tuleb märkida






  i) | taotluse esitaja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number ning |
| --- | --- | --- |

a)

taotluses tuleb märkida

i)

taotluse esitaja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number ning

| ii) | taotletavad kogused (ümardatud ilma kümnendkohtadeta) valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena; |
| --- | --- |

ii)

taotletavad kogused (ümardatud ilma kümnendkohtadeta) valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena;

| b) | käesoleval taotlusperioodil taotletavad kogused valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena ei ületa 50 000 tonni suhkru puhul ning 2 500 tonni isoglükoosi puhul; |
| --- | --- |

b)

käesoleval taotlusperioodil taotletavad kogused valge suhkru ekvivalendis ja isoglükoosi tonnides kuivainena ei ületa 50 000 tonni suhkru puhul ning 2 500 tonni isoglükoosi puhul;

| c) | kui taotlus käsitleb suhkrut, kohustub taotleja vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 maksma sertifikaatidega hõlmatud suhkrukoguse tootmiseks peedi eest määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 49 sätestatud miinimumhinda; |
| --- | --- |

c)

kui taotlus käsitleb suhkrut, kohustub taotleja vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 maksma sertifikaatidega hõlmatud suhkrukoguse tootmiseks peedi eest määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 49 sätestatud miinimumhinda;

| d) | taotlus kirjutatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus taotlus esitatakse; |
| --- | --- |

d)

taotlus kirjutatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus taotlus esitatakse;

| e) | taotluses peab olema esitatud viide käesolevale määrusele ja taotluste esitamise lõpptähtaeg; |
| --- | --- |

e)

taotluses peab olema esitatud viide käesolevale määrusele ja taotluste esitamise lõpptähtaeg;

| f) | taotleja ei tohi kehtestada käesolevas määruses sätestatud tingimustest erinevaid lisatingimusi. |
| --- | --- |

f)

taotleja ei tohi kehtestada käesolevas määruses sätestatud tingimustest erinevaid lisatingimusi.

6.   Arvesse ei võeta taotlust, mis ei ole esitatud vastavalt lõigetele 1–5.

7.   Taotlust ei saa pärast selle esitamist tagasi võtta ega muuta isegi juhul, kui taotletav kogus eraldatakse vaid osaliselt.

Artikkel 3

Taotluste esitamine

Ajavahemik, mil taotlusi võib esitada, lõpeb 10. juulil 2013 kell 12 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 4

Taotluste edastamine liikmesriikide poolt

1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad otsuse taotluste vastuvõetavuse kohta artiklis 2 sätestatud tingimuste põhjal. Kui pädevad asutused otsustavad, et taotlus ei ole vastuvõetav, annavad nad sellest taotlejale viivitamata teada.

2.   Pädev asutus teavitab hiljemalt reedel komisjoni eelnenud taotlusperioodil esitatud vastuvõetavatest taotlustest faksi või elektronposti teel. Kõnealune teade ei tohi sisaldada artikli 2 lõike 5 punkti a alapunktis i osutatud andmeid. Liikmesriigid, kes ei saanud ühtki taotlust, kuid kellele on eraldatud 2012/2013. turustusaastaks suhkru või isoglükoosi kvoot, peavad samuti teavitama komisjoni samaks tähtajaks sellest, et taotlusi ei laekunud.

3.   Teadete vorm ja sisu on kindlaks määratud komisjoni poolt liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud näidistes.

Artikkel 5

Piirnormide ületamine

Kui teabest, mille liikmesriikide pädevad asutused esitavad vastavalt artikli 4 lõikele 2, nähtub, et taotletavad kogused ületavad artiklis 1 sätestatud piirnorme, siis komisjon

| a) | kehtestab jaotuskoefitsiendi, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud koguste suhtes; |
| --- | --- |

a)

kehtestab jaotuskoefitsiendi, mida liikmesriik kohaldab iga teatatud sertifikaaditaotlusega hõlmatud koguste suhtes;

| b) | lükkab tagasi taotlused, millest ei ole veel teatatud. |
| --- | --- |

b)

lükkab tagasi taotlused, millest ei ole veel teatatud.

Artikkel 6

Sertifikaatide väljaandmine

1.   Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, annab pädev asutus taotlusperioodi lõppemise nädalale järgneval kümnendal tööpäeval välja sertifikaadid taotluste kohta, millest komisjoni on teavitatud vastavalt artikli 4 lõikele 2.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni igal esmaspäeval suhkru- ja/või isoglükoosikogustest, mille kohta nad on eelnenud nädalal sertifikaadid välja andnud.

3.   Sertifikaadi näidis on esitatud lisas.

Artikkel 7

Sertifikaatide kehtivus

Sertifikaadid kehtivad väljaandmise kuule järgneva teise kuu lõpuni.

Artikkel 8

Sertifikaatide ülekantavus

Sertifikaatidest tulenevad õigused ega kohustused ei ole ülekantavad.

Artikkel 9

Hinnaaruandlus

Määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 13 lõike 1 kohaldamisel käsitatakse käesoleva määruse kohaselt välja antud sertifikaadiga hõlmatud müüdud suhkrukogust kvoodikohase suhkruna.

Artikkel 10

Järelevalve

1.   Taotlejad märgivad määruse (EÜ) nr 952/2006 artikli 21 lõikes 1 sätestatud igakuisesse teatesse koguse, mille kohta nad on saanud sertifikaadi vastavalt käesoleva määruse artiklile 6.

2.   Enne 31. oktoobrit 2013 esitab iga käesoleva määruse kohase sertifikaadi omanik liikmesriigi pädevale asutusele tõendi, et kõik tema sertifikaadiga hõlmatud kogused on toodud liidu turule. Sertifikaadiga hõlmatud, kuid muul põhjusel kui vääramatu jõu tõttu liidu turule toomata suhkru iga tonni eest kohaldatakse tasu 352 eurot tonni eest.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kogustest, mida ei ole liidu turule toodud.

4.   Liikmesriigid arvutavad iga tootja kvoodiväliselt toodetud suhkru ja isoglükoosi üldkoguse ning nende poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 4 lõike 1 teisele lõigule müüdud koguste vahe ja teavitavad sellest komisjoni. Kui tootjale jääv kvoodiväline suhkru- või isoglükoosikogus on väiksem kui tootjale käesoleva määruse alusel eraldatud kogus, maksab tootja vahe eest tasu 500 eurot tonni eest.

5.   Lõigetes 3 ja 4 sätestatud teated esitatakse hiljemalt 30. juuniks 2014.

Artikkel 11

Kehtestamise kuupäev

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 2 lõike 2 ja artikli 6 lõike 3 punkti a kohaldamisel on liidu omavahendite kehtestamise kuupäev selline kuupäev, mil taotlejad maksavad kvoodiületamise tasu vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõikele 2.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

See kehtib 30. juunini 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 16, 19.1.2013, lk 7.

2

(3)  ELT L 45, 16.2.2013, lk 1.

3

(4)  ELT L 84, 23.3.2013, lk 19.

4

(5)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 22.

5

(6)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 39.

6

(7)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

7

(8)  EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.

8

(9)  EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.

9

---

LISA

Artikli 6 lõikes 3 osutatud sertifikaadi näidis

Image

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/60 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/60

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 630/2013,

28. juuni 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) lisasid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 23 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud teatavate veistel, lammastel ja kitsedel esinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Seda kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud teatavate veistel, lammastel ja kitsedel esinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Seda kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes.

| (2) | 19. jaanuaril 2011 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ette valmistatud ühisarvamuse loomade TSEde ja inimeste võimalike epidemioloogiliste või molekulaarsete seoste kohta (edaspidi „EFSA ja ECDC ühisarvamus”) (2). EFSA ja ECDC ühisarvamuses kinnitasid EFSA ja ECDC veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) ebatüüpiliste vormide tuvastamist ning eristasid klassikalise BSE, ebatüüpilise L-tüübi BSE ja ebatüüpilise H-tüübi BSE. Seepärast on asjakohane lisada määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisasse klassikalise BSE juhtumite ja ebatüüpilise BSE juhtumite määratlused. |
| --- | --- |

(2)

19. jaanuaril 2011 avaldas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ette valmistatud ühisarvamuse loomade TSEde ja inimeste võimalike epidemioloogiliste või molekulaarsete seoste kohta (edaspidi „EFSA ja ECDC ühisarvamus”) (2). EFSA ja ECDC ühisarvamuses kinnitasid EFSA ja ECDC veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) ebatüüpiliste vormide tuvastamist ning eristasid klassikalise BSE, ebatüüpilise L-tüübi BSE ja ebatüüpilise H-tüübi BSE. Seepärast on asjakohane lisada määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisasse klassikalise BSE juhtumite ja ebatüüpilise BSE juhtumite määratlused.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki I osas on sätestatud inimtoiduks tapetavate veiste BSE seiret käsitlevad eeskirjad. Selles viidatakse loomadele, kelle suhtes kohaldatakse „spetsiaalset hädatapmist”, nagu on määratletud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/433/EMÜ (ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) (3) artikli 2 punktis n. See direktiiv on hiljem Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (4) kehtetuks tunnistatud. See on tekitanud õiguslikku ebakindlust ja põhjustanud olukorra, kus loomi, keda oleks tulnud kontrollida, kontrollitakse vähem. Seepärast on vajalik määratleda määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisas sätestatud inimtoiduks tapetavate veiste puhul BSE seire korraldamise eeskirjade raames selgelt mõiste „hädatapmine”. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki I osas on sätestatud inimtoiduks tapetavate veiste BSE seiret käsitlevad eeskirjad. Selles viidatakse loomadele, kelle suhtes kohaldatakse „spetsiaalset hädatapmist”, nagu on määratletud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/433/EMÜ (ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) (3) artikli 2 punktis n. See direktiiv on hiljem Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (4) kehtetuks tunnistatud. See on tekitanud õiguslikku ebakindlust ja põhjustanud olukorra, kus loomi, keda oleks tulnud kontrollida, kontrollitakse vähem. Seepärast on vajalik määratleda määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisas sätestatud inimtoiduks tapetavate veiste puhul BSE seire korraldamise eeskirjade raames selgelt mõiste „hädatapmine”.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki II osas on sätestatud lammaste ja kitsede seiret käsitlevad eeskirjad. Liikmesriikide koostatud aastaaruannetest, milles käsitletakse mäletsejaliste seiret ja kontrollimist seoses transmissiivse spongioosse entsefalopaatia esinemisega liidus, on viimastel aastatel selgunud, et nende lammaste ja kitsede kontrollimisel, keda ei tapeta inimtoiduks, on tehtud TSE juhtumeid kindlaks tulemuslikumalt kui inimtoiduks tapetavate loomade kontrollimisel. Seepärast tuleks liikmesriikidele võimaldada suuremat paindlikkust, et keskenduda kõnealuses lisas nõutud piiratud arvu kontrollide puhul rohkem alampopulatsioonidele, kus selliste juhtumite kindlakstegemise tõenäosus on suurem. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki II osas on sätestatud lammaste ja kitsede seiret käsitlevad eeskirjad. Liikmesriikide koostatud aastaaruannetest, milles käsitletakse mäletsejaliste seiret ja kontrollimist seoses transmissiivse spongioosse entsefalopaatia esinemisega liidus, on viimastel aastatel selgunud, et nende lammaste ja kitsede kontrollimisel, keda ei tapeta inimtoiduks, on tehtud TSE juhtumeid kindlaks tulemuslikumalt kui inimtoiduks tapetavate loomade kontrollimisel. Seepärast tuleks liikmesriikidele võimaldada suuremat paindlikkust, et keskenduda kõnealuses lisas nõutud piiratud arvu kontrollide puhul rohkem alampopulatsioonidele, kus selliste juhtumite kindlakstegemise tõenäosus on suurem.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb võtta, kui TSE olemasolu veistel, lammastel ja kitsedel on leidnud kinnitust, ning TSE suhtes resistentsete lammaste aretamise programmi miinimumnõuded. Seda lisa on muudetud mitu korda, sealhulgas komisjoni määrustega (EÜ) nr 727/2007 (5) ja (EÜ) nr 746/2008 (6). |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvideerimismeetmed, mida tuleb võtta, kui TSE olemasolu veistel, lammastel ja kitsedel on leidnud kinnitust, ning TSE suhtes resistentsete lammaste aretamise programmi miinimumnõuded. Seda lisa on muudetud mitu korda, sealhulgas komisjoni määrustega (EÜ) nr 727/2007 (5) ja (EÜ) nr 746/2008 (6).

| (6) | 17. juulil 2007 esitas Prantsusmaa komisjoni vastu Üldkohtule kohtuasjas T-257/07 hagi, milles palus peatada määruse (EÜ) nr 727/2007 lisa punkti 3 täitmine osas, milles sellega lisatakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatükki punkti 2.3 alapunkti b alapunkt iii, punkti 2.3 alapunkt d ja punkt 4, või tühistada kogu määrus. Prantsusmaa sõnul antakse nende punktidega luba võtta lammaste ja kitsede puhul järelevalve- ja likvideerimismeetmeid, mis on varem ette nähtud meetmetest vähem piiravad. 2007. aasta 28. septembri otsusega (7) peatas Üldkohus nende sätete kohaldamise kuni otsuse tegemiseni põhikohtuasjas. |
| --- | --- |

(6)

17. juulil 2007 esitas Prantsusmaa komisjoni vastu Üldkohtule kohtuasjas T-257/07 hagi, milles palus peatada määruse (EÜ) nr 727/2007 lisa punkti 3 täitmine osas, milles sellega lisatakse määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatükki punkti 2.3 alapunkti b alapunkt iii, punkti 2.3 alapunkt d ja punkt 4, või tühistada kogu määrus. Prantsusmaa sõnul antakse nende punktidega luba võtta lammaste ja kitsede puhul järelevalve- ja likvideerimismeetmeid, mis on varem ette nähtud meetmetest vähem piiravad. 2007. aasta 28. septembri otsusega (7) peatas Üldkohus nende sätete kohaldamise kuni otsuse tegemiseni põhikohtuasjas.

| (7) | Seejärel pöördus komisjon EFSA poole, et saada selgitusi peamiste eelduste kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. EFSA selgitusi arvestades muudeti määrust (EÜ) nr 999/2001 määrusega (EÜ) nr 746/2008, millega ennistati sätted, mille rakendamise Üldkohus oli peatanud. 2008. aasta 30. oktoobri otsusega (8) peatas Üldkohus määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 746/2008) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamise seni, kuni langetatakse otsus põhikohtuasjas T-257/07. |
| --- | --- |

(7)

Seejärel pöördus komisjon EFSA poole, et saada selgitusi peamiste eelduste kohta, millel põhineb määrus (EÜ) nr 727/2007. EFSA selgitusi arvestades muudeti määrust (EÜ) nr 999/2001 määrusega (EÜ) nr 746/2008, millega ennistati sätted, mille rakendamise Üldkohus oli peatanud. 2008. aasta 30. oktoobri otsusega (8) peatas Üldkohus määruse (EÜ) nr 999/2001 (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 746/2008) VII lisa A peatüki punkti 2.3 alapunkti b alapunkti iii, punkti 2.3 alapunkti d ja punkti 4 kohaldamise seni, kuni langetatakse otsus põhikohtuasjas T-257/07.

| (8) | 2011. aasta 9. septembri otsusega kohtuasjas T-257/07 (9) jättis Üldkohus Prantsusmaa taotluse määrus (EÜ) nr 746/2008 tühistada rahuldamata ja tühistas määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki nimetatud sätete kohaldamise peatamise. |
| --- | --- |

(8)

2011. aasta 9. septembri otsusega kohtuasjas T-257/07 (9) jättis Üldkohus Prantsusmaa taotluse määrus (EÜ) nr 746/2008 tühistada rahuldamata ja tühistas määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa A peatüki nimetatud sätete kohaldamise peatamise.

| (9) | 28. novembril 2011 esitas Prantsusmaa kohtuasjas C-601/11 P (10) apellatsioonikaebuse Üldkohtu otsuse peale kohtuasjas T-257/07, paludes tühistada Üldkohtu otsuse kohtuasjas T-257/07 ning teha lõplik kohtuotsus ja tühistada määrus (EÜ) nr 746/2008 või saata asi tagasi Üldkohtusse. |
| --- | --- |

(9)

28. novembril 2011 esitas Prantsusmaa kohtuasjas C-601/11 P (10) apellatsioonikaebuse Üldkohtu otsuse peale kohtuasjas T-257/07, paludes tühistada Üldkohtu otsuse kohtuasjas T-257/07 ning teha lõplik kohtuotsus ja tühistada määrus (EÜ) nr 746/2008 või saata asi tagasi Üldkohtusse.

| (10) | On asjakohane selgitada lammaste ja kitsede puhul kohaldatavaid keerulisi klassikalise skreipi kontrollimise ja likvideerimise võimalusi ja erandeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas. VII lisas tuleks sätestada nakatunud lamba- ja kitsekarjade jaoks vaid kolm võimalust: kõikide loomade hävitamine (1. võimalus), nakkuskahtlusega loomade hävitamine (2. võimalus) ja loomade hävitamine ei ole kohustuslik (3. võimalus). |
| --- | --- |

(10)

On asjakohane selgitada lammaste ja kitsede puhul kohaldatavaid keerulisi klassikalise skreipi kontrollimise ja likvideerimise võimalusi ja erandeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas. VII lisas tuleks sätestada nakatunud lamba- ja kitsekarjade jaoks vaid kolm võimalust: kõikide loomade hävitamine (1. võimalus), nakkuskahtlusega loomade hävitamine (2. võimalus) ja loomade hävitamine ei ole kohustuslik (3. võimalus).

| (11) | Kõigi kolme valikuvõimaluse puhul kohaldatavad meetmed tuleks ümber sõnastada, et lihtsustada valikuvõimaluste võrdlemist ja suurendada teadlikkust igale üksikule põllumajandusettevõttele kaasnevatest tagajärgedest. Kuna 1. ja 2. võimalus hõlmavad rangeid likvideerimismeetmeid, mis tõhustavad haiguse kontrollimist, peaksid 1. ja 2. võimaluse puhul jõustatavad likvideerimisjärgsed meetmed olema 3. võimaluse puhul jõustatavatest meetmetest paindlikumad. |
| --- | --- |

(11)

Kõigi kolme valikuvõimaluse puhul kohaldatavad meetmed tuleks ümber sõnastada, et lihtsustada valikuvõimaluste võrdlemist ja suurendada teadlikkust igale üksikule põllumajandusettevõttele kaasnevatest tagajärgedest. Kuna 1. ja 2. võimalus hõlmavad rangeid likvideerimismeetmeid, mis tõhustavad haiguse kontrollimist, peaksid 1. ja 2. võimaluse puhul jõustatavad likvideerimisjärgsed meetmed olema 3. võimaluse puhul jõustatavatest meetmetest paindlikumad.

| (12) | On vaja selgitada tingimusi, mille alusel võib 2. võimaluse all sätestatud likvideerimismeetmete võtmist edasi lükata. Seoses poegimisperioodiga on asjakohane lubada edasilükkamist, mis ei ole pikem kui kolm kuud. Pikaajaline edasilükkamine on õigustatud üksnes juhul, kui selleks, et suurendada põllumajandusettevõttes geneetilist resistentsust klassikalise skreipi suhtes, on vaja rohkem aega. Kuna geneetiline resistentsus klassikalise skreipi suhtes on leidnud seni kinnitust vaid lammaste puhul, ei tohiks pikaajalist edasilükkamist lubada karja puhul, mis koosneb vaid kitsedest. Edasilükkamise lubamise korral tuleks see piirata teatud tingimustel kolme aastaga. |
| --- | --- |

(12)

On vaja selgitada tingimusi, mille alusel võib 2. võimaluse all sätestatud likvideerimismeetmete võtmist edasi lükata. Seoses poegimisperioodiga on asjakohane lubada edasilükkamist, mis ei ole pikem kui kolm kuud. Pikaajaline edasilükkamine on õigustatud üksnes juhul, kui selleks, et suurendada põllumajandusettevõttes geneetilist resistentsust klassikalise skreipi suhtes, on vaja rohkem aega. Kuna geneetiline resistentsus klassikalise skreipi suhtes on leidnud seni kinnitust vaid lammaste puhul, ei tohiks pikaajalist edasilükkamist lubada karja puhul, mis koosneb vaid kitsedest. Edasilükkamise lubamise korral tuleks see piirata teatud tingimustel kolme aastaga.

| (13) | Kui klassikalise skreipi esinemine leiab kinnitust põllumajandusettevõttes, kus hoitakse kadumisohus olevaid kohalikku tõugu lambaid, tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas sätestatud likvideerimisjärgsete meetmete puhul võtta arvesse seda, kui keeruline on selle ohustatud tõu puhul tuua põllumajandusettevõttesse ja kasutada seal vaid resistentseid lambaid või resistentsete lammaste spermat ja embrüoid. Sel konkreetsel juhul peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada seoses tõuaretajate kasutatavate genotüüpidega ning põllumajandusettevõttesse toodava ja seal kasutatava sperma ja embrüotega paindlikumaid eeskirju. |
| --- | --- |

(13)

Kui klassikalise skreipi esinemine leiab kinnitust põllumajandusettevõttes, kus hoitakse kadumisohus olevaid kohalikku tõugu lambaid, tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas sätestatud likvideerimisjärgsete meetmete puhul võtta arvesse seda, kui keeruline on selle ohustatud tõu puhul tuua põllumajandusettevõttesse ja kasutada seal vaid resistentseid lambaid või resistentsete lammaste spermat ja embrüoid. Sel konkreetsel juhul peaks liikmesriikidel olema lubatud kohaldada seoses tõuaretajate kasutatavate genotüüpidega ning põllumajandusettevõttesse toodava ja seal kasutatava sperma ja embrüotega paindlikumaid eeskirju.

| (14) | EFSA ja ECDC ühisarvamuses on öeldud, et ebatüüpiline skreipi võib olla vähenakkav või hoopiski mittenakkav. See järeldus tugineb eeskätt vaadeldud ebatüüpilise skreipi/Nor98 sageduse statistilise erinevuse puudumisele üldise populatsiooni ja karjade vahel, kus oli kindlaks tehtud positiivne juhtum. Seepärast ei ole lammaste ja kitsede liikumispiirangud ebatüüpilise skreipi tuvastamise puhul enam õigustatud. Nende karjade üle tuleks siiski säilitada põhjalikum järelevalve, et koguda ebatüüpilise skreipi kohta rohkem teaduslikke andmeid. See määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa muudatus on kooskõlas tulevaste poliitiliste valikutega, mis on kavandatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule suunatud komisjoni teatise („TSE tegevuskava nr 2: strateegiadokument transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta aastateks 2010–2015”) (11) jaotises 2.4.3. |
| --- | --- |

(14)

EFSA ja ECDC ühisarvamuses on öeldud, et ebatüüpiline skreipi võib olla vähenakkav või hoopiski mittenakkav. See järeldus tugineb eeskätt vaadeldud ebatüüpilise skreipi/Nor98 sageduse statistilise erinevuse puudumisele üldise populatsiooni ja karjade vahel, kus oli kindlaks tehtud positiivne juhtum. Seepärast ei ole lammaste ja kitsede liikumispiirangud ebatüüpilise skreipi tuvastamise puhul enam õigustatud. Nende karjade üle tuleks siiski säilitada põhjalikum järelevalve, et koguda ebatüüpilise skreipi kohta rohkem teaduslikke andmeid. See määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa muudatus on kooskõlas tulevaste poliitiliste valikutega, mis on kavandatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule suunatud komisjoni teatise („TSE tegevuskava nr 2: strateegiadokument transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta aastateks 2010–2015”) (11) jaotises 2.4.3.

| (15) | Aretusprogrammides on osalenud seni vaid suure geneetilise potentsiaaliga lambakarjad. Nende programmidega on õnnestunud suurendada suure geneetilise potentsiaaliga lambapopulatsiooni resistentsust klassikalise skreipi suhtes. Ent resistentsust kandva päriliku teguri (alleeli) levik tavalise produktiivkarja seas tundub olevat seni piiratud. Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa C peatükiga tuleks lubada aretusprogrammiga hõlmamata karjade tõujäärade genotüübi määramist, et võimaldada klassikalise skreipi suhtes resistentse teguri laiemat levikut produktiivkarja seas. |
| --- | --- |

(15)

Aretusprogrammides on osalenud seni vaid suure geneetilise potentsiaaliga lambakarjad. Nende programmidega on õnnestunud suurendada suure geneetilise potentsiaaliga lambapopulatsiooni resistentsust klassikalise skreipi suhtes. Ent resistentsust kandva päriliku teguri (alleeli) levik tavalise produktiivkarja seas tundub olevat seni piiratud. Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisa C peatükiga tuleks lubada aretusprogrammiga hõlmamata karjade tõujäärade genotüübi määramist, et võimaldada klassikalise skreipi suhtes resistentse teguri laiemat levikut produktiivkarja seas.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A peatükis on sätestatud elusloomade, sperma ja embrüote liidusisest kaubandust reguleerivad eeskirjad. Nagu on märgitud EFSA ja ECDC ühisarvamuse põhjenduses 14, võib ebatüüpiline skreipi olla vähenakkav või hoopiski mittenakkav. Seepärast tuleks liidusiseses kaubanduses kaotada kõik liikumispiirangud, mis kehtestatakse lammastele ja kitsedele ebatüüpilise skreipi tuvastamise korral. Seda seisukohta toetab ka asjaolu, et maismaaloomade tervishoiu eeskirjas, mille üle hääletati 2010. aastal Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) 78. korralisel istungjärgul, ei soovitata ebatüüpilise skreipi puhul mingeid kaubanduspiiranguid. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A peatükis on sätestatud elusloomade, sperma ja embrüote liidusisest kaubandust reguleerivad eeskirjad. Nagu on märgitud EFSA ja ECDC ühisarvamuse põhjenduses 14, võib ebatüüpiline skreipi olla vähenakkav või hoopiski mittenakkav. Seepärast tuleks liidusiseses kaubanduses kaotada kõik liikumispiirangud, mis kehtestatakse lammastele ja kitsedele ebatüüpilise skreipi tuvastamise korral. Seda seisukohta toetab ka asjaolu, et maismaaloomade tervishoiu eeskirjas, mille üle hääletati 2010. aastal Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) 78. korralisel istungjärgul, ei soovitata ebatüüpilise skreipi puhul mingeid kaubanduspiiranguid.

| (17) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas sätestatud eeskirjad, mis on seotud lammaste ja kitsede ning nende sperma ja embrüote liidusisese kaubandusega, tuleks viia võimalikult hästi vastavusse OIE standarditega, et nendega ei välistataks liikmesriigi jaoks, kellel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, võimalust taotleda riigile klassikalise skreipi puhul vastavalt OIE eeskirjas sätestatud tingimustele taudivaba staatust. Muudetud liidusisese kaubanduse sätted ei tohiks siiski kahjustada olemasolevaid liidusiseseid kaubandusvooge liikmesriikide vahel, kellel puudub heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas sätestatud eeskirjad, mis on seotud lammaste ja kitsede ning nende sperma ja embrüote liidusisese kaubandusega, tuleks viia võimalikult hästi vastavusse OIE standarditega, et nendega ei välistataks liikmesriigi jaoks, kellel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, võimalust taotleda riigile klassikalise skreipi puhul vastavalt OIE eeskirjas sätestatud tingimustele taudivaba staatust. Muudetud liidusisese kaubanduse sätted ei tohiks siiski kahjustada olemasolevaid liidusiseseid kaubandusvooge liikmesriikide vahel, kellel puudub heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm.

| (18) | Seepärast ja nagu on kavandatud TSE tegevuskava nr 2 lõikes 2.4.3, tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas sätestada raamistik, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada ametlik süsteem põllumajandusettevõtete klassikalise skreipi staatuse tunnistamiseks. Pidades silmas klassikalise skreipi esinemist, peaks põllumajandusettevõtte võimaluse osaleda liidusiseses kaubanduses määrama kindlaks ettevõtte klassikalise skreipi staatus. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast ja nagu on kavandatud TSE tegevuskava nr 2 lõikes 2.4.3, tuleks määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas sätestada raamistik, mis võimaldab liikmesriikidel kehtestada ametlik süsteem põllumajandusettevõtete klassikalise skreipi staatuse tunnistamiseks. Pidades silmas klassikalise skreipi esinemist, peaks põllumajandusettevõtte võimaluse osaleda liidusiseses kaubanduses määrama kindlaks ettevõtte klassikalise skreipi staatus.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas tuleks kehtestada põllumajandusettevõtete klassikalise skreipi staatuse jaoks kahetasandiline süsteem. Selleks et transportida aretamiseks ja kasvatamiseks ette nähtud loomi liikmesriikidesse, millel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, tuleks nõuda, et liikmesriigil peab olema olnud vähemalt seitsme aasta jooksul OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja jaotises 14.9.5 sätestatud ja kõigi OIE loetelus esitatud nõuete täitmisele tuginev väikese riskiga riigi staatus, mis vastab tehnilises mõttes skreipivaba põllumajandusettevõtte staatusele (kooskõlas määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklis 6a ja VII lisas sätestatud eeskirjaga, milles pooldatakse lammaste puhul resistentsete genotüüpide arendamist; ettepanekus tunnistatakse kehtiva valikuna siiski ka ARR/ARR genotüüpi). Tuleks nõuda, et teistesse liikmesriikidesse saadetavad aretusloomad peavad olema pärit üksnes põllumajandusettevõtetest, kus on kontrollitud klassikalise skreipi risk, kusjuures riski hindamisel on lähtutud sellest, kas ettevõtte on täitnud vähemalt kolme aasta jooksul teatud nõudeid, mida nõutakse ka praegu. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas tuleks kehtestada põllumajandusettevõtete klassikalise skreipi staatuse jaoks kahetasandiline süsteem. Selleks et transportida aretamiseks ja kasvatamiseks ette nähtud loomi liikmesriikidesse, millel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, tuleks nõuda, et liikmesriigil peab olema olnud vähemalt seitsme aasta jooksul OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja jaotises 14.9.5 sätestatud ja kõigi OIE loetelus esitatud nõuete täitmisele tuginev väikese riskiga riigi staatus, mis vastab tehnilises mõttes skreipivaba põllumajandusettevõtte staatusele (kooskõlas määruse (EÜ) nr 999/2001 artiklis 6a ja VII lisas sätestatud eeskirjaga, milles pooldatakse lammaste puhul resistentsete genotüüpide arendamist; ettepanekus tunnistatakse kehtiva valikuna siiski ka ARR/ARR genotüüpi). Tuleks nõuda, et teistesse liikmesriikidesse saadetavad aretusloomad peavad olema pärit üksnes põllumajandusettevõtetest, kus on kontrollitud klassikalise skreipi risk, kusjuures riski hindamisel on lähtutud sellest, kas ettevõtte on täitnud vähemalt kolme aasta jooksul teatud nõudeid, mida nõutakse ka praegu.

| (20) | Võttes arvesse seda, kui keeruline on tõestada, et liikmesriigis või mõnes selle piirkonnas ei ole nii keerulist haigust kui klassikaline skreipi, mida iseloomustab pikk inkubatsiooniaeg, in vivo diagnostikameetodite puudumine ja loomade geneetilisest profiilist sõltuvad erinevused individuaalses vastuvõtlikkuses, tuleks mõiste „liikmesriik, kus ei esine klassikalist skreipit” asendada määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas mõistega „liikmesriik või selle piirkond, kus klassikalise skreipi risk on väike”. Samuti tuleks ajakohastada tingimusi, mille alusel tunnistatakse liikmesriik või selle piirkond alaks, kus klassikalise skreipi risk on väike, ning viia need tingimused enamjaolt vastavusse OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja jaotises 14.9.3 sätestatud soovitustega. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse seda, kui keeruline on tõestada, et liikmesriigis või mõnes selle piirkonnas ei ole nii keerulist haigust kui klassikaline skreipi, mida iseloomustab pikk inkubatsiooniaeg, in vivo diagnostikameetodite puudumine ja loomade geneetilisest profiilist sõltuvad erinevused individuaalses vastuvõtlikkuses, tuleks mõiste „liikmesriik, kus ei esine klassikalist skreipit” asendada määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas mõistega „liikmesriik või selle piirkond, kus klassikalise skreipi risk on väike”. Samuti tuleks ajakohastada tingimusi, mille alusel tunnistatakse liikmesriik või selle piirkond alaks, kus klassikalise skreipi risk on väike, ning viia need tingimused enamjaolt vastavusse OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirja jaotises 14.9.3 sätestatud soovitustega.

| (21) | Kuna määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa peaks hõlmama kõiki klassikalise skreipiga seotud kaubandusaspekte ning võttes arvesse seda, et plaan luua põllumajandusettevõtete klassikalise skreipi staatuse tunnistamiseks ametlik süsteem on sobiv selleks, et kehtestada loomadega kauplemiseks liikmesriikidega, kellel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, ja liikmesriikidega, kellel seda programmi ei ole, erinevad tagatised, peaks see lisa sisaldama ka seda programmi omavate liikmesriikide loetelu. |
| --- | --- |

(21)

Kuna määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa peaks hõlmama kõiki klassikalise skreipiga seotud kaubandusaspekte ning võttes arvesse seda, et plaan luua põllumajandusettevõtete klassikalise skreipi staatuse tunnistamiseks ametlik süsteem on sobiv selleks, et kehtestada loomadega kauplemiseks liikmesriikidega, kellel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, ja liikmesriikidega, kellel seda programmi ei ole, erinevad tagatised, peaks see lisa sisaldama ka seda programmi omavate liikmesriikide loetelu.

| (22) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa C peatükis on sätestatud eeskirjad, mis on seotud veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit saaduste, eriti inimtoiduks ettenähtud želatiini importimisega liitu. Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa D peatüki A jaos on sätestatud eeskirjad, mis on seotud veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete, eriti söödakomponendina kasutatava želatiini importimisega liitu. Kuna toidus või söödas kasutatavat kollageeni toodetakse samadest toorainetest kui želatiini, tuleks toidus või söödas kasutatava kollageeni imporditingimused vastavusse viia samaks otstarbeks ette nähtud želatiini puhul sätestatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa C peatükis on sätestatud eeskirjad, mis on seotud veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit saaduste, eriti inimtoiduks ettenähtud želatiini importimisega liitu. Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa D peatüki A jaos on sätestatud eeskirjad, mis on seotud veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete, eriti söödakomponendina kasutatava želatiini importimisega liitu. Kuna toidus või söödas kasutatavat kollageeni toodetakse samadest toorainetest kui želatiini, tuleks toidus või söödas kasutatava kollageeni imporditingimused vastavusse viia samaks otstarbeks ette nähtud želatiini puhul sätestatud eeskirjadega.

| (23) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa D peatüki B jaos sätestatakse erikinnitused, mis peavad veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete importimisel kaasas olema. Neid kinnitusi tuleks muuta, et need kehtiksid ka kontrollitud või määratlemata BSE riskiga kolmandas riigis töödeldud toodete suhtes, mis on valmistatud sellest riigist või väikese BSE riskiga kolmandast riigist pärit segamaterjalist. Muuta tuleks ka erikinnitust, mida kasutatakse lamba- või kitsepiima sisaldavate ja põllumajandusloomade söötmiseks ette nähtud toodete importimisel, et kajastada paremini liidusiseses kaubanduses nende toodete puhul kohaldatavaid piiranguid. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa D peatüki B jaos sätestatakse erikinnitused, mis peavad veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete importimisel kaasas olema. Neid kinnitusi tuleks muuta, et need kehtiksid ka kontrollitud või määratlemata BSE riskiga kolmandas riigis töödeldud toodete suhtes, mis on valmistatud sellest riigist või väikese BSE riskiga kolmandast riigist pärit segamaterjalist. Muuta tuleks ka erikinnitust, mida kasutatakse lamba- või kitsepiima sisaldavate ja põllumajandusloomade söötmiseks ette nähtud toodete importimisel, et kajastada paremini liidusiseses kaubanduses nende toodete puhul kohaldatavaid piiranguid.

| (24) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa E ja H peatükis on sätestatud eeskirjad lammaste ja kitsede ning lammaste ja kitsede sperma ja embrüote importimiseks liitu. Neid impordieeskirju tuleks ajakohastada, et kajastada määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas sätestatud liidusiseses kaubanduses kohaldatavaid tingimusi, sealhulgas määruse (EÜ) nr 999/2001 III ja VII lisas sätestatud klassikalise skreipi seire ja likvideerimisega seotud üldnõudeid ning samuti määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisas sätestatud söödaga seotud keeldu. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 IX lisa E ja H peatükis on sätestatud eeskirjad lammaste ja kitsede ning lammaste ja kitsede sperma ja embrüote importimiseks liitu. Neid impordieeskirju tuleks ajakohastada, et kajastada määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas sätestatud liidusiseses kaubanduses kohaldatavaid tingimusi, sealhulgas määruse (EÜ) nr 999/2001 III ja VII lisas sätestatud klassikalise skreipi seire ja likvideerimisega seotud üldnõudeid ning samuti määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisas sätestatud söödaga seotud keeldu.

| (25) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas on sätestatud analüüsimeetodid, mida kohaldatakse veistel, lammastel ja kitsedel esineva TSE kontrollimiseks. EFSA ja ECDC ühisarvamuses on märgitud, et L-tüüpi ebatüüpilise BSE tekitajal on märkimisväärne zoonootiline potentsiaal (ülekandumine loomadelt inimestele), mis tundub olevat sarnane klassikalise BSE tekitaja omaga või on isegi sellest suurem. Ebatüüpilise BSE L-tüübi ja H-tüübi juhtumeid on tuvastatud mitmes riigis üle kogu maailma ning EFSA märkis, et kõikide H-BSE ja L-BSE tuvastatud juhtumite ebatavaline vanus ja nende harv esinemine populatsioonis võib viidata sellele, et need ebatüüpilised BSE vormid kerkivad esile spontaanselt. Selleks et saada ebatüüpilise BSE kohta rohkem teadmisi, tuleb koguda rohkem asjakohaseid andmeid. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas on sätestatud analüüsimeetodid, mida kohaldatakse veistel, lammastel ja kitsedel esineva TSE kontrollimiseks. EFSA ja ECDC ühisarvamuses on märgitud, et L-tüüpi ebatüüpilise BSE tekitajal on märkimisväärne zoonootiline potentsiaal (ülekandumine loomadelt inimestele), mis tundub olevat sarnane klassikalise BSE tekitaja omaga või on isegi sellest suurem. Ebatüüpilise BSE L-tüübi ja H-tüübi juhtumeid on tuvastatud mitmes riigis üle kogu maailma ning EFSA märkis, et kõikide H-BSE ja L-BSE tuvastatud juhtumite ebatavaline vanus ja nende harv esinemine populatsioonis võib viidata sellele, et need ebatüüpilised BSE vormid kerkivad esile spontaanselt. Selleks et saada ebatüüpilise BSE kohta rohkem teadmisi, tuleb koguda rohkem asjakohaseid andmeid.

| (26) | Selleks tuleb nõuda, et kõikide tulevikus liidus kinnitust leidvate BSE juhtumitega seotud materjal esitataks eristustestide läbiviimiseks, mis võimaldavad haigustekitaja, nimelt klassikalise BSE, L-tüüpi ebatüüpilise BSE ja H-tüüpi ebatüüpilise BSE, täpselt kindlaks teha. Kuna teatud liikmesriigid ja kolmandad riigid on juba avaldanud üksikasjad oma viimaste BSE juhtumite fenotüübi kohta, tuleks tulevikus liidus kinnitust leidvate BSE juhtumite puhul muuta eristustestide läbiviimine määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki alusel kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(26)

Selleks tuleb nõuda, et kõikide tulevikus liidus kinnitust leidvate BSE juhtumitega seotud materjal esitataks eristustestide läbiviimiseks, mis võimaldavad haigustekitaja, nimelt klassikalise BSE, L-tüüpi ebatüüpilise BSE ja H-tüüpi ebatüüpilise BSE, täpselt kindlaks teha. Kuna teatud liikmesriigid ja kolmandad riigid on juba avaldanud üksikasjad oma viimaste BSE juhtumite fenotüübi kohta, tuleks tulevikus liidus kinnitust leidvate BSE juhtumite puhul muuta eristustestide läbiviimine määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki alusel kohustuslikuks.

| (27) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punktis 4 on sätestatud veistel, lammastel ja kitsedel esinevate TSEde seireks ette nähtud kiirtestide loetelu. |
| --- | --- |

(27)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa C peatüki punktis 4 on sätestatud veistel, lammastel ja kitsedel esinevate TSEde seireks ette nähtud kiirtestide loetelu.

| (28) | Kuna kaht veistel esineva BSE seireks ette nähtud kiirtestide komplekti – komplekti Enfer-test ja Enfer TSE Kit’i versioon 2.0, automatiseeritud proovide ettevalmistamine, ning komplekti Roche Applied Science PrionScreen – enam ei toodeta, nagu kinnitatakse Enfer Scientificu 2012. aasta 21. augusti kirjas ja Roche Diagnostics GmbH 2012. aasta 31. augusti kirjas, tuleks need testikomplektid X lisa C peatüki punktis 4 sätestatud kiirtestide loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(28)

Kuna kaht veistel esineva BSE seireks ette nähtud kiirtestide komplekti – komplekti Enfer-test ja Enfer TSE Kit’i versioon 2.0, automatiseeritud proovide ettevalmistamine, ning komplekti Roche Applied Science PrionScreen – enam ei toodeta, nagu kinnitatakse Enfer Scientificu 2012. aasta 21. augusti kirjas ja Roche Diagnostics GmbH 2012. aasta 31. augusti kirjas, tuleks need testikomplektid X lisa C peatüki punktis 4 sätestatud kiirtestide loetelust välja jätta.

| (29) | Kuna liikmesriigid vajavad piisavalt aega, et viia oma riiklikud juhised kooskõlla käesoleva määrusega kehtestatud uute nõuetega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(29)

Kuna liikmesriigid vajavad piisavalt aega, et viia oma riiklikud juhised kooskõlla käesoleva määrusega kehtestatud uute nõuetega, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama 1. juulil 2013.

| (30) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(30)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (31) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2011; 9(1): 1945.

2

(3)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012.

3

(4)  ELT L 157, 30.4.2004, lk 33.

4

(5)  ELT L 165, 27.6.2007, lk 8.

5

(6)  ELT L 202, 31.7.2008, lk 11.

6

(7)  ELT C 283, 24.11.2007, lk 28.

7

(8)  ELT C 327, 20.12.2008, lk 26.

8

(9)  ELT C 311, 22.10.2011, lk 33.

9

(10)  ELT C 80, 17.3.2012, lk 5.

10

(11)  KOM(2010) 384 (lõplik).

11

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 999/2001 lisasid muudetakse järgmiselt.

| (1) | I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „algupärane BSE juhtum”– veiste spongioosse entsefalopaatia juhtum, mille puhul ei ole nakatumine enne eluslooma importimist selgelt tõendatud;
  b)   „kohort”– rühm veiseid, mis hõlmab:i)loomi, kes on sündinud nakatunud loomaga samas karjas kas 12 kuud enne või 12 kuud pärast kõnealuse looma sündi, jaii)loomi, kes on esimese eluaasta jooksul kasvanud koos nakatunud loomaga;c)   „näitjuhtum”– esimene loom põllumajandusettevõttes või epidemioloogiliselt määratletud rühmas, kelle TSE nakkus leiab kinnitust;
  d)   „TSE väikemäletsejalistel”– normist erineva PrP-valgu kinnitava katse järel lambal või kitsel avastatud transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtum;
  e)   „skreipijuhtum”– kinnitatud transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtum lambal või kitsel, mille puhul BSE diagnoos on välistatud vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa liidu referentlabori tehnilises käsiraamatus TSE tüve iseloomustuse kohta väikemäletsejalistel (1);
  f)   „klassikalise skreipi juhtum”– kinnitatud skreipi juhtum, mis on liigitatud klassikaliseks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud ühenduse referentlabori tehnilises käsiraamatus TSE tüve iseloomustuse kohta väikemäletsejalistel;
  g)   „ebatüüpilise skreipi juhtum”– kinnitatud skreipi juhtum, mis on eristatav klassikalisest skreipist vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud ühenduse referentlabori tehnilises käsiraamatus TSE tüve iseloomustuse kohta väikemäletsejalistel;
  h)   „prioonvalgu genotüüp”– lammastel kahe alleeli kombinatsioon, nagu on kirjeldatud komisjoni otsuse 2002/1003/EÜ (2) I lisa punktis 1;
  i)   „BSE juhtum”– riiklikus referentlaboris vastavalt X lisa C peatüki punkti 3.1 alapunktides a ja b esitatud meetoditele ja juhenditele kinnitatud BSE juhtum;
  j)   „klassikalise BSE juhtum”– BSE juhtum, mis on liigitatud klassikaliseks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Liidu referentlaboris kasutatava veiste TSE isolaatide liigitamise meetodi puhul (3);
  k)   „ebatüüpilise BSE juhtum”– BSE juhtum, mida ei ole võimalik liigitada klassikalise BSE juhtumiks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Liidu referentlaboris kasutatava veiste TSE isolaatide liigitamise meetodi puhul;
  l)   „üle 18 kuu vanused lambad ja kitsed”– lambad ja kitsed:i)kelle vanust kinnitatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 21/2004 artikli 3 lõike 1 punktides b, c ja d osutatud registrites või liikumisdokumentides võiii)kellel on enam kui kaks igemest väljunud jäävlõikehammast. |
| --- | --- | --- |

(1)

I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „algupärane BSE juhtum”– veiste spongioosse entsefalopaatia juhtum, mille puhul ei ole nakatumine enne eluslooma importimist selgelt tõendatud;

b)   „kohort”– rühm veiseid, mis hõlmab:

c)   „näitjuhtum”– esimene loom põllumajandusettevõttes või epidemioloogiliselt määratletud rühmas, kelle TSE nakkus leiab kinnitust;

d)   „TSE väikemäletsejalistel”– normist erineva PrP-valgu kinnitava katse järel lambal või kitsel avastatud transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtum;

e)   „skreipijuhtum”– kinnitatud transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtum lambal või kitsel, mille puhul BSE diagnoos on välistatud vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa liidu referentlabori tehnilises käsiraamatus TSE tüve iseloomustuse kohta väikemäletsejalistel (1);

f)   „klassikalise skreipi juhtum”– kinnitatud skreipi juhtum, mis on liigitatud klassikaliseks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud ühenduse referentlabori tehnilises käsiraamatus TSE tüve iseloomustuse kohta väikemäletsejalistel;

g)   „ebatüüpilise skreipi juhtum”– kinnitatud skreipi juhtum, mis on eristatav klassikalisest skreipist vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud ühenduse referentlabori tehnilises käsiraamatus TSE tüve iseloomustuse kohta väikemäletsejalistel;

h)   „prioonvalgu genotüüp”– lammastel kahe alleeli kombinatsioon, nagu on kirjeldatud komisjoni otsuse 2002/1003/EÜ (2) I lisa punktis 1;

i)   „BSE juhtum”– riiklikus referentlaboris vastavalt X lisa C peatüki punkti 3.1 alapunktides a ja b esitatud meetoditele ja juhenditele kinnitatud BSE juhtum;

j)   „klassikalise BSE juhtum”– BSE juhtum, mis on liigitatud klassikaliseks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Liidu referentlaboris kasutatava veiste TSE isolaatide liigitamise meetodi puhul (3);

k)   „ebatüüpilise BSE juhtum”– BSE juhtum, mida ei ole võimalik liigitada klassikalise BSE juhtumiks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Liidu referentlaboris kasutatava veiste TSE isolaatide liigitamise meetodi puhul;

l)   „üle 18 kuu vanused lambad ja kitsed”– lambad ja kitsed:

| (2) | III lisa A peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | I osa punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Inimtoiduks tapetud loomade seire







  2.1. | Kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid kontrollitakse veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes, kui:






  — | nende suhtes on kohaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 835/2004 (5) III lisa I jao VI peatüki punktile 1 hädatapmist või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

III lisa A peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

I osa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Inimtoiduks tapetud loomade seire

2.1.

Kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid kontrollitakse veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes, kui:

—

nende suhtes on kohaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 835/2004 (5) III lisa I jao VI peatüki punktile 1 hädatapmist või

| — | neile tehtud tapaeelse kontrolli käigus on tehtud tähelepanekuid õnnetuste või tõsiste füsioloogiliste ja funktsionaalsete probleemide või märkide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 854/2004 (6) I lisa I jao II peatüki B osa punktile 2. |
| --- | --- |

—

neile tehtud tapaeelse kontrolli käigus on tehtud tähelepanekuid õnnetuste või tõsiste füsioloogiliste ja funktsionaalsete probleemide või märkide kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 854/2004 (6) I lisa I jao II peatüki B osa punktile 2.

| 2.2. | BSE suhtes kontrollitakse kõiki üle 30 kuu vanuseid terveid veiseid, kes kuuluvad korralisele tapmisele inimtoiduks. |
| --- | --- |

2.2.

BSE suhtes kontrollitakse kõiki üle 30 kuu vanuseid terveid veiseid, kes kuuluvad korralisele tapmisele inimtoiduks.

| b) | II osa muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Inimtoiduks tapetud lammaste ja kitsede seire







  a) | liikmesriigid, milles paaritatud uttede ja utetallede populatsioon on suurem kui 750 000 looma, kontrollivad kooskõlas punktis 4 sätestatud proovivõtmise eeskirjadega aastas minimaalselt 10 000 inimtoiduks tapetud lammast; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

II osa muudetakse järgmiselt:

i)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Inimtoiduks tapetud lammaste ja kitsede seire

a)

liikmesriigid, milles paaritatud uttede ja utetallede populatsioon on suurem kui 750 000 looma, kontrollivad kooskõlas punktis 4 sätestatud proovivõtmise eeskirjadega aastas minimaalselt 10 000 inimtoiduks tapetud lammast;

| b) | liikmesriigid, milles poeginud ja paaritatud kitsede populatsioon on suurem kui 750 000 looma, kontrollivad kooskõlas punktis 4 sätestatud proovivõtmise eeskirjadega aastas minimaalselt 10 000 inimtoiduks tapetud lammast; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid, milles poeginud ja paaritatud kitsede populatsioon on suurem kui 750 000 looma, kontrollivad kooskõlas punktis 4 sätestatud proovivõtmise eeskirjadega aastas minimaalselt 10 000 inimtoiduks tapetud lammast;

| c) | liikmesriik võib otsustada selle asendamise eesmärgil:






  — | kontrollida punktides a ja b sätestatud inimtoiduks tapetud lammaste ja kitsede väikseimast valimimahust kuni 50 % ulatuses suhtega üks ühele ja lisaks punktis 3 sätestatud väikseimale valimimahule üle 18 kuu vanuseid surnud lambaid või kitsi; |
| --- | --- | --- |

c)

liikmesriik võib otsustada selle asendamise eesmärgil:

—

kontrollida punktides a ja b sätestatud inimtoiduks tapetud lammaste ja kitsede väikseimast valimimahust kuni 50 % ulatuses suhtega üks ühele ja lisaks punktis 3 sätestatud väikseimale valimimahule üle 18 kuu vanuseid surnud lambaid või kitsi;

| — | kontrollida punktides a ja b sätestatud väikseimast valimimahust kuni 10 % ulatuses suhtega üks ühele üle 18 kuu vanuseid lambaid või kitsi, kes on tapetud haiguste likvideerimise programmi raames.”; |
| --- | --- |

—

kontrollida punktides a ja b sätestatud väikseimast valimimahust kuni 10 % ulatuses suhtega üks ühele üle 18 kuu vanuseid lambaid või kitsi, kes on tapetud haiguste likvideerimise programmi raames.”;

| ii) | punkt 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Seire põllumajandusettevõtetes, kus kontrollitakse TSE esinemist, ja likvideerimismeetmed

  Üle 18 kuu vanuseid loomi, kes on tapetud vastavalt VII lisa B peatüki 2. osa punktile 2.2.1 ja punkti 2.2.2 alapunktile b või c hävitamise eesmärgil, kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele, võttes aluseks järgmises tabelis esitatud valimi suurusele vastava juhuslikult võetud lihtvalimi.






  Üle 18 kuu vanuste hävitamise eesmärgil tapetud loomade arv karjas | Valimi minimaalne suurus |
| --- | --- | --- |
| 70 või vähem | Kõik nõuetele vastavad loomad |
| 80 | 68 |
| 90 | 73 |
| 100 | 78 |
| 120 | 86 |
| 140 | 92 |
| 160 | 97 |
| 180 | 101 |
| 200 | 105 |
| 250 | 112 |
| 300 | 117 |
| 350 | 121 |
| 400 | 124 |
| 450 | 127 |
| 500 või rohkem | 150” |

ii)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Seire põllumajandusettevõtetes, kus kontrollitakse TSE esinemist, ja likvideerimismeetmed

Üle 18 kuu vanuseid loomi, kes on tapetud vastavalt VII lisa B peatüki 2. osa punktile 2.2.1 ja punkti 2.2.2 alapunktile b või c hävitamise eesmärgil, kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele, võttes aluseks järgmises tabelis esitatud valimi suurusele vastava juhuslikult võetud lihtvalimi.

Üle 18 kuu vanuste hävitamise eesmärgil tapetud loomade arv karjas

Valimi minimaalne suurus

70 või vähem

Kõik nõuetele vastavad loomad

80

68

90

73

100

78

120

86

140

92

160

97

180

101

200

105

250

112

300

117

350

121

400

124

450

127

500 või rohkem

150”

| (3) | VII lisa asendatakse järgmisega:

  „VII LISA

  TRANSMISSIIVSE SPONGIOOSSE ENTSEFALOPAATIA LIKVIDEERIMINE

  A   PEATÜKK

  Meetmed, mida võetakse juhul, kui lammaste ja kitsede puhul on tekkinud tse esinemise kahtlus

  Kui liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul on tekkinud TSE esinemise kahtlus, rakendatakse kõigi teiste selle põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes ametlikku liikumispiirangut.
  Kui on tõendusi, et põllumajandusettevõte, kus loom viibis, kui TSE esinemise kahtlus tekkis, ei ole tõenäoliselt ettevõte, kus loom võis TSEga kokku puutuda, võib liikmesriik otsustada, et muude põllumajandusettevõtete või ainult nakkuse tekitajatega kokku puutunud ettevõtte loomade suhtes rakendatakse ametlikku kontrolli, sõltuvalt olemasolevast epidemioloogilisest infost.
  Ametliku kontrolli alla võetud põllumajandusettevõtte lammastelt ja kitsedelt saadud piima ja piimatooteid, mis on kõnealuses ettevõttes olemas alates TSE esinemiskahtluse kuupäevast, kasutatakse ainult ettevõttesiseselt, kuni selguvad kinnitava uuringu tulemused.
  B   PEATÜKK

  Meetmed, mida võetakse juhul, kui tse esinemine on leidnud lammaste ja kitsede puhul kinnitust







  1. | Artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud uurimise käigus tuleb kindlaks teha:






  a) | veiste puhul:






  — | nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik ülejäänud mäletsejalised; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

VII lisa asendatakse järgmisega:

„VII LISA

TRANSMISSIIVSE SPONGIOOSSE ENTSEFALOPAATIA LIKVIDEERIMINE

A   PEATÜKK

Meetmed, mida võetakse juhul, kui lammaste ja kitsede puhul on tekkinud tse esinemise kahtlus

Kui liikmesriigi põllumajandusettevõtte lamba või kitse puhul on tekkinud TSE esinemise kahtlus, rakendatakse kõigi teiste selle põllumajandusettevõtte lammaste ja kitsede suhtes ametlikku liikumispiirangut.

Kui on tõendusi, et põllumajandusettevõte, kus loom viibis, kui TSE esinemise kahtlus tekkis, ei ole tõenäoliselt ettevõte, kus loom võis TSEga kokku puutuda, võib liikmesriik otsustada, et muude põllumajandusettevõtete või ainult nakkuse tekitajatega kokku puutunud ettevõtte loomade suhtes rakendatakse ametlikku kontrolli, sõltuvalt olemasolevast epidemioloogilisest infost.

Ametliku kontrolli alla võetud põllumajandusettevõtte lammastelt ja kitsedelt saadud piima ja piimatooteid, mis on kõnealuses ettevõttes olemas alates TSE esinemiskahtluse kuupäevast, kasutatakse ainult ettevõttesiseselt, kuni selguvad kinnitava uuringu tulemused.

B   PEATÜKK

Meetmed, mida võetakse juhul, kui tse esinemine on leidnud lammaste ja kitsede puhul kinnitust

1.

Artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud uurimise käigus tuleb kindlaks teha:

a)

veiste puhul:

—

nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik ülejäänud mäletsejalised;

| — | nakkuskinnitusega emasloomal kõik järglased kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist; |
| --- | --- |

—

nakkuskinnitusega emasloomal kõik järglased kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist;

| — | nakkuskinnitusega looma kohordi kõik ülejäänud loomad; |
| --- | --- |

—

nakkuskinnitusega looma kohordi kõik ülejäänud loomad;

| — | taudi võimalik päritolu; |
| --- | --- |

—

taudi võimalik päritolu;

| — | teised loomad nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes või teised põllumajandusettevõtted, kus on loomi, kes võivad olla TSE tekitajatega nakatanud või kes on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga; |
| --- | --- |

—

teised loomad nakkuskinnitusega põllumajandusettevõttes või teised põllumajandusettevõtted, kus on loomi, kes võivad olla TSE tekitajatega nakatanud või kes on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga;

| — | võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud; |
| --- | --- |

—

võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud;

| b) | lammaste ja kitsede puhul:






  — | nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik mäletsejalised, välja arvatud lambad ja kitsed; |
| --- | --- | --- |

b)

lammaste ja kitsede puhul:

—

nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte kõik mäletsejalised, välja arvatud lambad ja kitsed;

| — | võimaluse korral vanemad, ja nakkuskinnitusega emaslooma puhul kõik embrüod, munarakud ja viimased järglased; |
| --- | --- |

—

võimaluse korral vanemad, ja nakkuskinnitusega emaslooma puhul kõik embrüod, munarakud ja viimased järglased;

| — | lisaks teises taandes nimetatud loomadele kõik nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte muud lambad ja kitsed; |
| --- | --- |

—

lisaks teises taandes nimetatud loomadele kõik nakkuskinnitusega põllumajandusettevõtte muud lambad ja kitsed;

| — | haiguse võimalik päritolu ja muud põllumajandusettevõtted, kus on loomi, embrüoid või munarakke, mis võivad olla TSE tekitajatega nakatanud või mis on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga; |
| --- | --- |

—

haiguse võimalik päritolu ja muud põllumajandusettevõtted, kus on loomi, embrüoid või munarakke, mis võivad olla TSE tekitajatega nakatanud või mis on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga;

| — | võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud. |
| --- | --- |

—

võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse põllumajandusettevõttesse või sellest välja viinud.

| 2. | Artikli 13 lõike 1 punktis c sätestatud meetmed hõlmavad vähemalt järgmist:






  2.1. | Kui punkti 1 alapunkti a teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus leiab kinnitust BSE esinemine veiste puhul, siis kindlaks tehtud veised tapetakse ja hävitatakse täielikult; liikmesriik võib siiski otsustada:






  — | mitte tappa ja hävitada punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomi, kui on olemas tõendus, et need loomad ei saanud nakatunud loomaga sama sööta; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikli 13 lõike 1 punktis c sätestatud meetmed hõlmavad vähemalt järgmist:

2.1.

Kui punkti 1 alapunkti a teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus leiab kinnitust BSE esinemine veiste puhul, siis kindlaks tehtud veised tapetakse ja hävitatakse täielikult; liikmesriik võib siiski otsustada:

—

mitte tappa ja hävitada punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomi, kui on olemas tõendus, et need loomad ei saanud nakatunud loomaga sama sööta;

| — | lükata punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomade tapmine ja hävitamine edasi kuni nende tootliku elu lõpuni, juhul kui on tegemist spermakogumiskeskustes peetavate pullidega ja on tagatud nende surmajärgne täielik hävitamine. |
| --- | --- |

—

lükata punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomade tapmine ja hävitamine edasi kuni nende tootliku elu lõpuni, juhul kui on tegemist spermakogumiskeskustes peetavate pullidega ja on tagatud nende surmajärgne täielik hävitamine.

| 2.2. | Kui TSE esinemine leiab kinnitust lamba või kitse puhul:






  2.2.1. | Kui BSE esinemist ei saa välistada
  Kui pärast X lisa C peatüki 3. osa punkti 3.2 alapunktis c sätestatud meetodite ja juhendite kohaselt teostatud laboritevahelise võrdluse tulemuste laekumist ei saa BSEd välistada, hävitatakse viivitamata kõik punkti 1 alapunkti b teises kuni viiendas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomad, embrüod ja munarakud.
  Üle 18 kuu vanuseid hävitamise eesmärgil tapetud loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele, nagu on ette nähtud III lisa A peatüki II osa punktiga 5.
  Määratakse kindlaks kõikide lammaste, ent siiski mitte enam kui 50 lamba prioonvalgu genotüüp.
  Hävitamisele kuuluvatelt loomadelt saadud piim ja piimatooted, mis olid kõnealuses ettevõttes olemas alates kuupäevast, mil saadi kinnitus, et BSEd ei saa välistada, kuni loomade täieliku hävitamise kuupäevani, hävitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (7) artiklile 12.
  Pärast kõikide loomade tapmist ja täielikku hävitamist kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes punktis 3 sätestatud tingimusi. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Kui TSE esinemine leiab kinnitust lamba või kitse puhul:

2.2.1.

Kui BSE esinemist ei saa välistada

Kui pärast X lisa C peatüki 3. osa punkti 3.2 alapunktis c sätestatud meetodite ja juhendite kohaselt teostatud laboritevahelise võrdluse tulemuste laekumist ei saa BSEd välistada, hävitatakse viivitamata kõik punkti 1 alapunkti b teises kuni viiendas taandes osutatud uurimise käigus tuvastatud loomad, embrüod ja munarakud.

Üle 18 kuu vanuseid hävitamise eesmärgil tapetud loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele, nagu on ette nähtud III lisa A peatüki II osa punktiga 5.

Määratakse kindlaks kõikide lammaste, ent siiski mitte enam kui 50 lamba prioonvalgu genotüüp.

Hävitamisele kuuluvatelt loomadelt saadud piim ja piimatooted, mis olid kõnealuses ettevõttes olemas alates kuupäevast, mil saadi kinnitus, et BSEd ei saa välistada, kuni loomade täieliku hävitamise kuupäevani, hävitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (7) artiklile 12.

Pärast kõikide loomade tapmist ja täielikku hävitamist kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes punktis 3 sätestatud tingimusi.

| 2.2.2. | Kui BSE ja ebatüüpilise skreipi esinemist saab välistada
  Kui BSE ja ebatüüpilise skreipi esinemine vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punkti 3.2 alapunktis c sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele välistatakse, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes punktis a sätestatud tingimusi ning põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi otsuse kohaselt punktis b sätestatud 1. võimaluse, punktis c sätestatud 2. võimaluse või punktis d sätestatud 3. võimaluse tingimusi.






  a) | Hävitamisele või tapmisele kuuluvatelt loomadelt saadud piima ja piimatooteid, mis olid kõnealuses ettevõttes olemas alates kuupäevast, mil saadi TSE juhtumile kinnitus, kuni kuupäevani, mil ettevõttes lõppes punktides b ja c sätestatud meetmete kohaldamine, ning piima ja piimatooteid, mis on saadud nakatunud karja liikmetelt enne kõigi punktis d ja punktis 4 sätestatud piirangute tühistamist, ei tohi kasutada muude kui asjaomases ettevõttes asuvate mäletsejaliste söötmiseks.
  Sellist piima ja selliseid piimatooteid võib mittemäletsejaliste söödana turule viia ainult asjaomase põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi territooriumil.
  Sellise piima ja selliste toodete saadetiste äridokumendil ning neid saadetisi sisaldaval mis tahes pakendil peavad olema selgelt kirjas sõnad „ei tohi anda mäletsejalistele”.
  Sellist piima ja selliseid piimatooteid sisaldava sööda kasutamine ja ladustamine on keelatud põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi.
  Sellist piima ja selliseid piimatooteid sisaldavat pakendamata sööta veetakse sõidukitega, milles ei veeta samal ajal mäletsejaliste sööta.
  Kui neid sõidukeid kasutatakse edaspidi mäletsejaliste sööda vedamiseks, tuleb sõidukid ristsaastumise vältimiseks vastavalt asjaomase ettevõtte eest vastutava liikmesriigi heakskiidetud korrale põhjalikult puhastada. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

Kui BSE ja ebatüüpilise skreipi esinemist saab välistada

Kui BSE ja ebatüüpilise skreipi esinemine vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punkti 3.2 alapunktis c sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele välistatakse, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes punktis a sätestatud tingimusi ning põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi otsuse kohaselt punktis b sätestatud 1. võimaluse, punktis c sätestatud 2. võimaluse või punktis d sätestatud 3. võimaluse tingimusi.

a)

Hävitamisele või tapmisele kuuluvatelt loomadelt saadud piima ja piimatooteid, mis olid kõnealuses ettevõttes olemas alates kuupäevast, mil saadi TSE juhtumile kinnitus, kuni kuupäevani, mil ettevõttes lõppes punktides b ja c sätestatud meetmete kohaldamine, ning piima ja piimatooteid, mis on saadud nakatunud karja liikmetelt enne kõigi punktis d ja punktis 4 sätestatud piirangute tühistamist, ei tohi kasutada muude kui asjaomases ettevõttes asuvate mäletsejaliste söötmiseks.

Sellist piima ja selliseid piimatooteid võib mittemäletsejaliste söödana turule viia ainult asjaomase põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi territooriumil.

Sellise piima ja selliste toodete saadetiste äridokumendil ning neid saadetisi sisaldaval mis tahes pakendil peavad olema selgelt kirjas sõnad „ei tohi anda mäletsejalistele”.

Sellist piima ja selliseid piimatooteid sisaldava sööda kasutamine ja ladustamine on keelatud põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi.

Sellist piima ja selliseid piimatooteid sisaldavat pakendamata sööta veetakse sõidukitega, milles ei veeta samal ajal mäletsejaliste sööta.

Kui neid sõidukeid kasutatakse edaspidi mäletsejaliste sööda vedamiseks, tuleb sõidukid ristsaastumise vältimiseks vastavalt asjaomase ettevõtte eest vastutava liikmesriigi heakskiidetud korrale põhjalikult puhastada.

| b) | 1. võimalus – kõikide loomade tapmine ja täielik hävitamine
  Kõikide punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade viivitamatu tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude viivitamatu hävitamine.
  Üle 18 kuu vanuseid hävitamise eesmärgil tapetud loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele, nagu on ette nähtud III lisa A peatüki II osa punktiga 5.
  Määratakse kindlaks kõikide lammaste, ent siiski mitte enam kui 50 lamba prioonvalgu genotüüp.
  Erandina 1. võimaluse esimeses lõigus sätestatud nõuetest võivad liikmesriigid selle asemel otsustada:






  i) | asendada kõikide loomade viivitamatu tapmine ja täielik hävitamine nende tapmisega inimtoiduks, tingimusel et:






  — | loomad tapetakse inimtoiduks põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

1. võimalus – kõikide loomade tapmine ja täielik hävitamine

Kõikide punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade viivitamatu tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude viivitamatu hävitamine.

Üle 18 kuu vanuseid hävitamise eesmärgil tapetud loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele, nagu on ette nähtud III lisa A peatüki II osa punktiga 5.

Määratakse kindlaks kõikide lammaste, ent siiski mitte enam kui 50 lamba prioonvalgu genotüüp.

Erandina 1. võimaluse esimeses lõigus sätestatud nõuetest võivad liikmesriigid selle asemel otsustada:

i)

asendada kõikide loomade viivitamatu tapmine ja täielik hävitamine nende tapmisega inimtoiduks, tingimusel et:

—

loomad tapetakse inimtoiduks põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi territooriumil;

| — | kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele; |
| --- | --- |

—

kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele;

| ii) | teha alla kolme kuu vanuste ute- ja kitsetallede puhul erand nõudest loomad viivitamata tappa ja hävitada, tingimusel et nad tapetakse inimtoiduks hiljemalt kolme kuuseks saamisel. |
| --- | --- |

ii)

teha alla kolme kuu vanuste ute- ja kitsetallede puhul erand nõudest loomad viivitamata tappa ja hävitada, tingimusel et nad tapetakse inimtoiduks hiljemalt kolme kuuseks saamisel.

Kõikide loomade tapmise ja täieliku hävitamise või inimtoiduks tapmise ajal kohaldatakse põllumajandusettevõttes, kes on otsustanud rakendada 1. võimalust, punkti 2.2.2 alapunktis a ja punkti 3.4 alapunkti b kolmandas ja neljandas taandes sätestatud meetmeid.

Pärast kõikide loomade tapmist ja täielikku hävitamist või inimtoiduks tapmist kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes, kes on otsustanud rakendada 1. võimalust, punktis 3 sätestatud tingimusi.

| c) | 2. võimalus – üksnes nakkuskahtlusega loomade tapmine ja täielik hävitamine
  Kõikide põllumajandusettevõttes olevate lammaste prioonvalgu genotüübi määramine, millele järgneb kõikide punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade viivitamatu tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude viivitamatu hävitamine. See nõue ei kehti järgmiste loomade puhul:






  — | ARR/ARR-genotüübiga tõujäärad; |
| --- | --- | --- |

c)

2. võimalus – üksnes nakkuskahtlusega loomade tapmine ja täielik hävitamine

Kõikide põllumajandusettevõttes olevate lammaste prioonvalgu genotüübi määramine, millele järgneb kõikide punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomade viivitamatu tapmine ja täielik hävitamine ning embrüote ja munarakkude viivitamatu hävitamine. See nõue ei kehti järgmiste loomade puhul:

—

ARR/ARR-genotüübiga tõujäärad;

| — | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted ja, kui sellised uted olid uurimise ajal tiined, sündivad talled, kui nende genotüüp vastab selle lõike nõuetele; |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted ja, kui sellised uted olid uurimise ajal tiined, sündivad talled, kui nende genotüüp vastab selle lõike nõuetele;

| — | ainult inimtoiduks tapetavad vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad; |
| --- | --- |

—

ainult inimtoiduks tapetavad vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad;

| — | kui põllumajandusettevõtte eest vastutav liikmesriik nii otsustab, alla kolme kuu vanused ute- ja kitsetalled, tingimusel et nad tapetakse inimtoiduks hiljemalt kolme kuuseks saamisel. Nende ute- ja kitsetallede puhul tehakse genotüübi määramise nõudest erand. |
| --- | --- |

—

kui põllumajandusettevõtte eest vastutav liikmesriik nii otsustab, alla kolme kuu vanused ute- ja kitsetalled, tingimusel et nad tapetakse inimtoiduks hiljemalt kolme kuuseks saamisel. Nende ute- ja kitsetallede puhul tehakse genotüübi määramise nõudest erand.

Üle 18 kuu vanuseid hävitamise eesmärgil tapetud loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele, nagu on ette nähtud III lisa A peatüki II osa punktiga 5.

Erandina 2. võimaluse esimeses lõigus sätestatud nõuetest võivad liikmesriigid selle asemel otsustada:

| i) | asendada 2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine nende tapmisega inimtoiduks, tingimusel et:






  — | loomad tapetakse inimtoiduks põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

i)

asendada 2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine nende tapmisega inimtoiduks, tingimusel et:

—

loomad tapetakse inimtoiduks põllumajandusettevõtte eest vastutava liikmesriigi territooriumil;

| — | kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele; |
| --- | --- |

—

kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid loomi kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele;

| ii) | lükata 2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade genotüübi määramine ning sellele järgnev tapmine ja täielik hävitamine või inimtoiduks tapmine kuni kolmeks kuuks edasi, juhul kui näitjuhtum leiab kinnitust vahetult enne poegimisperioodi algust, tingimusel et uted ja kitsed ning nende vastsündinud talled hoitakse kogu perioodi vältel teiste põllumajandusettevõtete lammastest ja kitsedest eraldi; |
| --- | --- |

ii)

lükata 2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade genotüübi määramine ning sellele järgnev tapmine ja täielik hävitamine või inimtoiduks tapmine kuni kolmeks kuuks edasi, juhul kui näitjuhtum leiab kinnitust vahetult enne poegimisperioodi algust, tingimusel et uted ja kitsed ning nende vastsündinud talled hoitakse kogu perioodi vältel teiste põllumajandusettevõtete lammastest ja kitsedest eraldi;

| iii) | lükata 2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine või inimtoiduks tapmine alates näitjuhtumi kinnitamise päevast kuni kolmeks aastaks edasi lambakarjades ja põllumajandusettevõtetes, kus lambaid ja kitsi hoitakse koos. Selles lõigus sätestatud erandit kohaldatakse vaid juhtumite suhtes, mille puhul põllumajandusettevõtte eest vastutav liikmesriik leiab, et epidemioloogilist olukorda ei ole võimalik lahendada asjaomaseid loomi tapmata, ent seda ei saa põllumajandusettevõtte lambapopulatsiooni madala resistentsustaseme ja muude kaalutluste, sealhulgas majanduslike tegurite tõttu teha kohe. Muud kui ARR/ARR-genotüübiga tõujäärad tuleks viivitamata tappa või kastreerida ning rakendada tuleks kõiki võimalikke meetmeid, et suurendada põllumajandusettevõtte lambapopulatsiooni geneetilist resistentsust, kasutades muu hulgas uttede läbimõeldud aretamist ja väljapraakimist, et suurendada ARR-alleeli esinemise sagedust ja kõrvaldada VRQ-alleel. Põllumajandusettevõtte eest vastutav liikmesriik tagab, et edasilükkamisperioodi lõpus tapetavate loomade arv ei oleks suurem kui nende loomade arv, kes oleks tapetud vahetult pärast näitjuhtumi kinnitamist. |
| --- | --- |

iii)

lükata 2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade tapmine ja täielik hävitamine või inimtoiduks tapmine alates näitjuhtumi kinnitamise päevast kuni kolmeks aastaks edasi lambakarjades ja põllumajandusettevõtetes, kus lambaid ja kitsi hoitakse koos. Selles lõigus sätestatud erandit kohaldatakse vaid juhtumite suhtes, mille puhul põllumajandusettevõtte eest vastutav liikmesriik leiab, et epidemioloogilist olukorda ei ole võimalik lahendada asjaomaseid loomi tapmata, ent seda ei saa põllumajandusettevõtte lambapopulatsiooni madala resistentsustaseme ja muude kaalutluste, sealhulgas majanduslike tegurite tõttu teha kohe. Muud kui ARR/ARR-genotüübiga tõujäärad tuleks viivitamata tappa või kastreerida ning rakendada tuleks kõiki võimalikke meetmeid, et suurendada põllumajandusettevõtte lambapopulatsiooni geneetilist resistentsust, kasutades muu hulgas uttede läbimõeldud aretamist ja väljapraakimist, et suurendada ARR-alleeli esinemise sagedust ja kõrvaldada VRQ-alleel. Põllumajandusettevõtte eest vastutav liikmesriik tagab, et edasilükkamisperioodi lõpus tapetavate loomade arv ei oleks suurem kui nende loomade arv, kes oleks tapetud vahetult pärast näitjuhtumi kinnitamist.

2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade tapmise ja täieliku hävitamise või inimtoiduks tapmise ajal kohaldatakse põllumajandusettevõttes, mis on otsustanud kohaldada 2. võimalust, meetmeid, mis on sätestatud punkti 2.2.2 alapunktis a, punktis 3.1, punkti 3.2 alapunktides a ja b, punktis 3.3 ning punkti 3.4 alapunkti a esimeses ja teises taandes, alapunkti b esimeses, kolmandas ja neljandas taandes ning punktis c. Kui põllumajandusettevõtte eest vastutav liikmesriik otsustab aga lükata loomade tapmise ja täieliku hävitamise või nende inimtoiduks tapmise alapunkti iii kohaselt edasi, kohaldatakse ettevõttes meetmeid, mis on sätestatud punkti 2.2.2 alapunktis a ning punktides 4.1 kuni 4.6.

Pärast 2. võimaluse esimeses lõigus osutatud loomade tapmist ja täielikku hävitamist või inimtoiduks tapmist kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes, kes on otsustanud rakendada 2. võimalust, punktis 3 sätestatud tingimusi.

| d) | 3. võimalus – loomade tapmine ja täielik hävitamine ei ole kohustuslik
  Liikmesriik võib otsustada punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomi mitte tappa ega täielikult hävitada, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest kriteeriumidest:






  — | neid on raske asendada punkti 3.2 alapunktide a ja b alusel lubatud genotüübiga lammastega; |
| --- | --- | --- |

d)

3. võimalus – loomade tapmine ja täielik hävitamine ei ole kohustuslik

Liikmesriik võib otsustada punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaks tehtud loomi mitte tappa ega täielikult hävitada, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest kriteeriumidest:

—

neid on raske asendada punkti 3.2 alapunktide a ja b alusel lubatud genotüübiga lammastega;

| — | ARR-alleeli esinemissagedus tõu piires või põllumajandusettevõttes on väike; |
| --- | --- |

—

ARR-alleeli esinemissagedus tõu piires või põllumajandusettevõttes on väike;

| — | seda peetakse vajalikuks sugulusaretuse vältimiseks; |
| --- | --- |

—

seda peetakse vajalikuks sugulusaretuse vältimiseks;

| — | liikmesriik peab seda vajalikuks, võttes läbimõeldult arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid. |
| --- | --- |

—

liikmesriik peab seda vajalikuks, võttes läbimõeldult arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid.

Liikmesriigid, kes lubavad kohaldada klassikalise skreipi puhangute ohjamiseks 3. võimalust, registreerivad iga konkreetse kohaldamisotsuse aluseks olevad põhjendused ja kriteeriumid.

Kui põllumajandusettevõttes, kus kohaldatakse 3. võimalust, tuvastatakse täiendavad klassikalise skreipi juhtumid, viib liikmesriik asjaomases põllumajandusettevõttes läbi 3. võimaluse kohaldamise otsuse aluseks olnud põhjenduste ja kriteeriumide asjakohasuse ümberhindamise. Kui jõutakse järeldusele, et 3. võimaluse kohaldamine ei taga puhangu üle nõuetekohast kontrolli, võtab liikmesriik asjaomases põllumajandusettevõttes selle asemel kasutusele kas 1. või 2. võimaluse, mis on sätestatud punktides b ja c.

Kolme kuu jooksul pärast klassikalise skreipi näitjuhtumi kinnitamist määratakse kindlaks kõikide lammaste, ent siiski mitte enam kui 50 lamba prioonvalgu genotüüp.

Põllumajandusettevõtte suhtes, mis on otsustanud kasutada 3. võimalust, hakatakse viivitamata kohaldama punkti 2.2.2 alapunktis a ja punktis 4 sätestatud tingimusi.

| 2.2.3. | Kui kinnitust leiab ebatüüpilise skreipi esinemine
  Kui põllumajandusettevõttes kindlaks tehtud TSE juhtumi puhul on tegemist ebatüüpilise skreipiga, kohaldatakse ettevõtte suhtes kahe aasta jooksul alates viimase ebatüüpilise skreipi juhtumi kindlakstegemisest järgmist tõhustatud TSE seire korda: kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on tapetud inimtoiduks, ning kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele.
  Kui esimeses lõigus osutatud kaheaastase tõhustatud TSE seire ajal leiab kinnitust mõni muu TSE juhtum kui ebatüüpilise skreipi juhtum, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes punktis 2.2.1 või punktis 2.2.2 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

2.2.3.

Kui kinnitust leiab ebatüüpilise skreipi esinemine

Kui põllumajandusettevõttes kindlaks tehtud TSE juhtumi puhul on tegemist ebatüüpilise skreipiga, kohaldatakse ettevõtte suhtes kahe aasta jooksul alates viimase ebatüüpilise skreipi juhtumi kindlakstegemisest järgmist tõhustatud TSE seire korda: kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on tapetud inimtoiduks, ning kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, kontrollitakse TSE esinemise suhtes vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele.

Kui esimeses lõigus osutatud kaheaastase tõhustatud TSE seire ajal leiab kinnitust mõni muu TSE juhtum kui ebatüüpilise skreipi juhtum, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes punktis 2.2.1 või punktis 2.2.2 osutatud meetmeid.

| 2.3. | Kui TSEga nakatunud loom on toodud mõnest teisest põllumajandusettevõttest:






  a) | võib liikmesriik nakatunud looma taustast lähtudes otsustada kohaldada likvideerimismeetmeid lisaks nende kohaldamisele põllumajandusettevõttes, kus nakkus kinnitust leidis, ka päritoluettevõttes või teha seda ainult päritoluettevõttes; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Kui TSEga nakatunud loom on toodud mõnest teisest põllumajandusettevõttest:

a)

võib liikmesriik nakatunud looma taustast lähtudes otsustada kohaldada likvideerimismeetmeid lisaks nende kohaldamisele põllumajandusettevõttes, kus nakkus kinnitust leidis, ka päritoluettevõttes või teha seda ainult päritoluettevõttes;

| b) | kui maal karjatatakse ühiselt mitut karja, võivad liikmesriigid otsustada piirduda meetmete kohaldamisel ühe karjaga, võttes läbimõeldult arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid; |
| --- | --- |

b)

kui maal karjatatakse ühiselt mitut karja, võivad liikmesriigid otsustada piirduda meetmete kohaldamisel ühe karjaga, võttes läbimõeldult arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid;

| c) | kui ühes põllumajandusettevõttes peetakse rohkem kui üht karja, võivad liikmesriigid otsustada, et likvideerimismeetmeid kohaldatakse ainult selle karja suhtes, kus TSE leidis kinnitust, juhul kui on olemas tõendus, et karju on hoitud üksteisest eraldatult ja et nakkuse levimine karjade vahel kas otseselt või kaudsel teel on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

c)

kui ühes põllumajandusettevõttes peetakse rohkem kui üht karja, võivad liikmesriigid otsustada, et likvideerimismeetmeid kohaldatakse ainult selle karja suhtes, kus TSE leidis kinnitust, juhul kui on olemas tõendus, et karju on hoitud üksteisest eraldatult ja et nakkuse levimine karjade vahel kas otseselt või kaudsel teel on ebatõenäoline.

| 3. | Pärast kõikide põllumajandusettevõttes kindlaks tehtud loomade tapmist ja täielikku hävitamist või inimtoiduks tapmist vastavalt punktile 2.2.1, punkti 2.2.2 alapunktile b või punkti 2.2.2 alapunktile c:






  3.1. | kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes tõhustatud TSE seire korda, mille raames muu hulgas kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele TSE esinemise suhtes kõiki järgmiseid loomi, kes on üle 18 kuu vanused, v.a ARR/ARR-genotüübiga lambaid:






  a) | loomad, keda hoiti põllumajandusettevõttes TSE juhtumi kinnitamise ajal vastavalt punkti 2.2.2 alapunktile c ja kes on tapetud inimtoiduks; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pärast kõikide põllumajandusettevõttes kindlaks tehtud loomade tapmist ja täielikku hävitamist või inimtoiduks tapmist vastavalt punktile 2.2.1, punkti 2.2.2 alapunktile b või punkti 2.2.2 alapunktile c:

3.1.

kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes tõhustatud TSE seire korda, mille raames muu hulgas kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele TSE esinemise suhtes kõiki järgmiseid loomi, kes on üle 18 kuu vanused, v.a ARR/ARR-genotüübiga lambaid:

a)

loomad, keda hoiti põllumajandusettevõttes TSE juhtumi kinnitamise ajal vastavalt punkti 2.2.2 alapunktile c ja kes on tapetud inimtoiduks;

| b) | loomad, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, ent kes ei tapetud haiguste likvideerimise programmi raames. |
| --- | --- |

b)

loomad, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, ent kes ei tapetud haiguste likvideerimise programmi raames.

| 3.2. | Põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi loomi:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga isased lambad; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi loomi:

a)

ARR/ARR-genotüübiga isased lambad;

| b) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad; |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad;

| c) | kitsed, tingimusel et pärast karja hävitamist on põllumajandusettevõtte kõiki lautu puhastatud ja desinfitseeritud. |
| --- | --- |

c)

kitsed, tingimusel et pärast karja hävitamist on põllumajandusettevõtte kõiki lautu puhastatud ja desinfitseeritud.

| 3.3. | Põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes järgmiseid tõujäärasid ning lambaspermat ja -embrüoid:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga isased lambad; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes järgmiseid tõujäärasid ning lambaspermat ja -embrüoid:

a)

ARR/ARR-genotüübiga isased lambad;

| b) | ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma; |
| --- | --- |

b)

ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma;

| c) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod. |
| --- | --- |

c)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod.

| 3.4. | Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest on lubatud loomade hävitamiseks või järgmistel tingimustel:






  a) | kõikidel otstarvetel, sealhulgas aretamiseks, tohib põllumajandusettevõttest välja viia järgmisi loomi:






  — | ARR/ARR-genotüübiga lambad; |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.

Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest on lubatud loomade hävitamiseks või järgmistel tingimustel:

a)

kõikidel otstarvetel, sealhulgas aretamiseks, tohib põllumajandusettevõttest välja viia järgmisi loomi:

—

ARR/ARR-genotüübiga lambad;

| — | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita uted, tingimusel et nad viiakse teistesse põllumajandusettevõtetesse, millele on kehtestatud pärast punkti 2.2.2 alapunkti c või punkti 2.2.2 alapunkti d kohaste meetmete võtmist piirang; |
| --- | --- |

—

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita uted, tingimusel et nad viiakse teistesse põllumajandusettevõtetesse, millele on kehtestatud pärast punkti 2.2.2 alapunkti c või punkti 2.2.2 alapunkti d kohaste meetmete võtmist piirang;

| — | kitsed, tingimusel et nad viiakse teistesse põllumajandusettevõtetesse, millele on kehtestatud pärast punkti 2.2.2 alapunkti c või punkti 2.2.2 alapunkti d kohaste meetmete võtmist piirang; |
| --- | --- |

—

kitsed, tingimusel et nad viiakse teistesse põllumajandusettevõtetesse, millele on kehtestatud pärast punkti 2.2.2 alapunkti c või punkti 2.2.2 alapunkti d kohaste meetmete võtmist piirang;

| b) | kohe inimtoiduks tapmiseks võib põllumajandusettevõttest välja viia järgmiseid loomi:






  — | vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad; |
| --- | --- | --- |

b)

kohe inimtoiduks tapmiseks võib põllumajandusettevõttest välja viia järgmiseid loomi:

—

vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad;

| — | kitsed; |
| --- | --- |

—

kitsed;

| — | kui liikmesriik nii otsustab, ute- ja kitsetalled, kes on tapmise päeval alla kolme kuu vanused; |
| --- | --- |

—

kui liikmesriik nii otsustab, ute- ja kitsetalled, kes on tapmise päeval alla kolme kuu vanused;

| — | kõik loomad, kui liikmesriik on otsustanud kohaldada punkti 2.2.2 alapunkti b alapunktis i ja punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktis i sätestatud erandeid; |
| --- | --- |

—

kõik loomad, kui liikmesriik on otsustanud kohaldada punkti 2.2.2 alapunkti b alapunktis i ja punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktis i sätestatud erandeid;

| c) | kui liikmesriik nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia liikmesriigi territooriumil asuvasse teise põllumajandusettevõttesse üksnes tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et:






  — | sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ettenähtud lambaid ja kitsi; |
| --- | --- | --- |

c)

kui liikmesriik nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia liikmesriigi territooriumil asuvasse teise põllumajandusettevõttesse üksnes tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et:

—

sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ettenähtud lambaid ja kitsi;

| — | pärast nuumamise lõppu viiakse ute- ja kitsetalled, kes on pärit põllumajandusettevõtetest, mille suhtes kohaldatakse likvideerimismeetmeid, otse sama liikmesriigi territooriumil asuvasse tapamajja, kus nad tapetakse hiljemalt 12 kuu vanuseks saamisel. |
| --- | --- |

—

pärast nuumamise lõppu viiakse ute- ja kitsetalled, kes on pärit põllumajandusettevõtetest, mille suhtes kohaldatakse likvideerimismeetmeid, otse sama liikmesriigi territooriumil asuvasse tapamajja, kus nad tapetakse hiljemalt 12 kuu vanuseks saamisel.

| 3.5. | Punktides 3.1 kuni 3.4 sätestatud piiranguid kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes:






  a) | kuni kõik põllumajandusettevõtte lambad kuuluvad ARR/ARR-tüüpi, tingimusel et põllumajandusettevõttes ei hoita kitsi, või |
| --- | --- | --- |

3.5.

Punktides 3.1 kuni 3.4 sätestatud piiranguid kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes:

a)

kuni kõik põllumajandusettevõtte lambad kuuluvad ARR/ARR-tüüpi, tingimusel et põllumajandusettevõttes ei hoita kitsi, või

| b) | kahe aasta jooksul alates kõikide punktis 2.2.1, punkti 2.2.2 alapunktis b või punkti 2.2.2 alapunktis c osutatud meetmete lõpuleviimisest, tingimusel et selle aja jooksul ei tuvastata ühtki muud TSE juhtumit kui ebatüüpilist skreipit. Kui selle kahe aasta jooksul leiab kinnitust ebatüüpilise skreipi juhtum, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes ka punktis 2.2.3 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

b)

kahe aasta jooksul alates kõikide punktis 2.2.1, punkti 2.2.2 alapunktis b või punkti 2.2.2 alapunktis c osutatud meetmete lõpuleviimisest, tingimusel et selle aja jooksul ei tuvastata ühtki muud TSE juhtumit kui ebatüüpilist skreipit. Kui selle kahe aasta jooksul leiab kinnitust ebatüüpilise skreipi juhtum, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes ka punktis 2.2.3 osutatud meetmeid.

| 4. | Pärast otsust rakendada punkti 2.2.2 alapunktis d sätestatud 3. võimalust või punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktiga iii ette nähtud erandit võetakse põllumajandusettevõtte suhtes viivitamata järgmised meetmed:






  4.1. | Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse tõhustatud TSE seire korda, mille raames muu hulgas kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele TSE esinemise suhtes kõiki järgmiseid loomi, kes on üle 18 kuu vanused, v.a ARR/ARR-genotüübiga lambaid:






  a) | inimtoiduks tapetud loomad; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Pärast otsust rakendada punkti 2.2.2 alapunktis d sätestatud 3. võimalust või punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktiga iii ette nähtud erandit võetakse põllumajandusettevõtte suhtes viivitamata järgmised meetmed:

4.1.

Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse tõhustatud TSE seire korda, mille raames muu hulgas kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele TSE esinemise suhtes kõiki järgmiseid loomi, kes on üle 18 kuu vanused, v.a ARR/ARR-genotüübiga lambaid:

a)

inimtoiduks tapetud loomad;

| b) | loomad, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, ent kes ei tapetud haiguste likvideerimise programmi raames. |
| --- | --- |

b)

loomad, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, ent kes ei tapetud haiguste likvideerimise programmi raames.

| 4.2. | Põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lambaid:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga isased lambad; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lambaid:

a)

ARR/ARR-genotüübiga isased lambad;

| b) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad.
  Erandina punktidest a ja b võib liikmesriik siiski lubada tuua põllumajandusettevõttesse punktides c ja d osutatud loomi, kui liikmesriik on kandnud ettevõttes kasvatatava tõu vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 (8) IV lisale põllumajanduse jaoks kadumisohus olevate kohalike tõugude loetellu ja kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu puhul väike: |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad.

Erandina punktidest a ja b võib liikmesriik siiski lubada tuua põllumajandusettevõttesse punktides c ja d osutatud loomi, kui liikmesriik on kandnud ettevõttes kasvatatava tõu vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 (8) IV lisale põllumajanduse jaoks kadumisohus olevate kohalike tõugude loetellu ja kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu puhul väike:

| c) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita isased lambad; |
| --- | --- |

c)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita isased lambad;

| d) | ilma VRQ-alleelita emased lambad. |
| --- | --- |

d)

ilma VRQ-alleelita emased lambad.

| 4.3. | Põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes järgmiseid tõujäärasid ning lambaspermat ja -embrüoid:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga isased lambad; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Põllumajandusettevõttes võib kasutada üksnes järgmiseid tõujäärasid ning lambaspermat ja -embrüoid:

a)

ARR/ARR-genotüübiga isased lambad;

| b) | ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma; |
| --- | --- |

b)

ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma;

| c) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod.
  Erandina punktidest a, b ja c võib liikmesriik siiski lubada kasutada põllumajandusettevõttes punktides d, e ja f osutatud tõujäärasid ning lambaspermat ja -embrüoid, kui liikmesriik on kandnud ettevõttes kasvatava tõu vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 IV lisale põllumajanduse jaoks kadumisohus olevate kohalike tõugude loetellu ja kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu puhul väike: |
| --- | --- |

c)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüod.

Erandina punktidest a, b ja c võib liikmesriik siiski lubada kasutada põllumajandusettevõttes punktides d, e ja f osutatud tõujäärasid ning lambaspermat ja -embrüoid, kui liikmesriik on kandnud ettevõttes kasvatava tõu vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 IV lisale põllumajanduse jaoks kadumisohus olevate kohalike tõugude loetellu ja kui ARR-alleeli esinemissagedus on asjaomase tõu puhul väike:

| d) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita isased lambad; |
| --- | --- |

d)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita isased lambad;

| e) | vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita lammaste sperma; |
| --- | --- |

e)

vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita lammaste sperma;

| f) | ilma VRQ-alleelita embrüod. |
| --- | --- |

f)

ilma VRQ-alleelita embrüod.

| 4.4. | Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest on lubatud loomade hävitamiseks või järgmistel tingimustel:






  a) | ARR/ARR-genotüübiga jäärasid ja uttesid võib viia põllumajandusettevõttest välja kõikidel otstarvetel, sealhulgas aretamiseks, tingimusel et nad viiakse teistesse põllumajandusettevõtetesse, mille suhtes kohaldatakse meetmeid punkti 2.2.2 alapunkti c või punkti 2.2.2 alapunkti d kohaselt; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Loomade väljaviimine põllumajandusettevõttest on lubatud loomade hävitamiseks või järgmistel tingimustel:

a)

ARR/ARR-genotüübiga jäärasid ja uttesid võib viia põllumajandusettevõttest välja kõikidel otstarvetel, sealhulgas aretamiseks, tingimusel et nad viiakse teistesse põllumajandusettevõtetesse, mille suhtes kohaldatakse meetmeid punkti 2.2.2 alapunkti c või punkti 2.2.2 alapunkti d kohaselt;

| b) | kohe inimtoiduks tapmiseks võib põllumajandusettevõttest välja viia järgmiseid loomi:






  — | kas vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad ning, kui liikmesriik nii otsustab, ute- ja kitsetalled, kes on tapmise päeval alla kolme kuu vanused, või |
| --- | --- | --- |

b)

kohe inimtoiduks tapmiseks võib põllumajandusettevõttest välja viia järgmiseid loomi:

—

kas vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad ning, kui liikmesriik nii otsustab, ute- ja kitsetalled, kes on tapmise päeval alla kolme kuu vanused, või

| — | kõik loomad, kui liikmesriik on otsustanud kohaldada punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktis iii sätestatud erandit 2. võimalusest või punkti 2.2.2 alapunktis d sätestatud 3. võimalust; |
| --- | --- |

—

kõik loomad, kui liikmesriik on otsustanud kohaldada punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktis iii sätestatud erandit 2. võimalusest või punkti 2.2.2 alapunktis d sätestatud 3. võimalust;

| c) | kui liikmesriik nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia liikmesriigi territooriumil asuvasse teise põllumajandusettevõttesse üksnes tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et:






  — | sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ettenähtud lambaid ja kitsi; |
| --- | --- | --- |

c)

kui liikmesriik nii otsustab, võib ute- ja kitsetallesid viia liikmesriigi territooriumil asuvasse teise põllumajandusettevõttesse üksnes tapaeelseks nuumamiseks, tingimusel et:

—

sihtkoha põllumajandusettevõttes ei ole muid kui tapaeelseks nuumamiseks ettenähtud lambaid ja kitsi;

| — | pärast nuumamise lõppu viiakse ute- ja kitsetalled, kes on pärit põllumajandusettevõtetest, mille suhtes kohaldatakse likvideerimismeetmeid, otse sama liikmesriigi territooriumil asuvasse tapamajja, kus nad tapetakse hiljemalt 12 kuu vanuseks saamisel. |
| --- | --- |

—

pärast nuumamise lõppu viiakse ute- ja kitsetalled, kes on pärit põllumajandusettevõtetest, mille suhtes kohaldatakse likvideerimismeetmeid, otse sama liikmesriigi territooriumil asuvasse tapamajja, kus nad tapetakse hiljemalt 12 kuu vanuseks saamisel.

| 4.5. | Mis puudutab paljundusmaterjali väljaviimist põllumajandusettevõttest, siis peab liikmesriik tagama, et ettevõttest ei viidaks välja ei spermat, embrüoid ega munarakke. |
| --- | --- |

4.5.

Mis puudutab paljundusmaterjali väljaviimist põllumajandusettevõttest, siis peab liikmesriik tagama, et ettevõttest ei viidaks välja ei spermat, embrüoid ega munarakke.

| 4.6. | Uttede ja kitsede poegimise ajal on keelatud karjatada põllumajandusettevõtte lambaid ja kitsi koos teiste põllumajandusettevõtete lammaste ja kitsedega.
  Muul ajal kohaldatakse ühise karjatamise suhtes piiranguid, mille määrab kõiki epidemioloogilisi tegureid läbimõeldult arvesse võttes kindlaks liikmesriik. |
| --- | --- |

4.6.

Uttede ja kitsede poegimise ajal on keelatud karjatada põllumajandusettevõtte lambaid ja kitsi koos teiste põllumajandusettevõtete lammaste ja kitsedega.

Muul ajal kohaldatakse ühise karjatamise suhtes piiranguid, mille määrab kõiki epidemioloogilisi tegureid läbimõeldult arvesse võttes kindlaks liikmesriik.

| 4.7. | Punkti 2.2.2 alapunktis a ja punktides 4.1 kuni 4.6 ette nähtud piiranguid kohaldatakse põllumajandusettevõtete suhtes, kus on rakendatud punkti 2.2.2 alapunktis d sätestatud 3. võimalust, kahe aasta jooksul pärast viimase muu TSE juhtumi kui klassikalise skreipi juhtumi tuvastamist. Kui selle kahe aasta jooksul leiab kinnitust ebatüüpilise skreipi juhtum, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes ka punktis 2.2.3 osutatud meetmeid.
  Põllumajandusettevõtetes, kus on rakendatud punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktiga iii ette nähtud erandit 2. võimalusest, kohaldatakse punkti 2.2.2 alapunktis a ja punktides 4.1 kuni 4.6 sätestatud piiranguid kuni punkti 2.2.2 alapunkti c kohaselt tapmiseks kindlaks tehtud loomade täieliku hävitamise või inimtoiduks tapmiseni ning pärast seda kohaldatakse punktis 3 sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

4.7.

Punkti 2.2.2 alapunktis a ja punktides 4.1 kuni 4.6 ette nähtud piiranguid kohaldatakse põllumajandusettevõtete suhtes, kus on rakendatud punkti 2.2.2 alapunktis d sätestatud 3. võimalust, kahe aasta jooksul pärast viimase muu TSE juhtumi kui klassikalise skreipi juhtumi tuvastamist. Kui selle kahe aasta jooksul leiab kinnitust ebatüüpilise skreipi juhtum, kohaldatakse põllumajandusettevõtte suhtes ka punktis 2.2.3 osutatud meetmeid.

Põllumajandusettevõtetes, kus on rakendatud punkti 2.2.2 alapunkti c alapunktiga iii ette nähtud erandit 2. võimalusest, kohaldatakse punkti 2.2.2 alapunktis a ja punktides 4.1 kuni 4.6 sätestatud piiranguid kuni punkti 2.2.2 alapunkti c kohaselt tapmiseks kindlaks tehtud loomade täieliku hävitamise või inimtoiduks tapmiseni ning pärast seda kohaldatakse punktis 3 sätestatud piiranguid.

C   PEATÜKK

Artikli 6A kohased miinimumnõuded aretusprogrammile, mis on ette nähtud tsede suhtes resistentsuse saavutamiseks lammastel

1.   OSA.

Üldnõuded

| 1. | Aretusprogrammis keskendutakse suure geneetilise potentsiaaliga karjadele, nagu need on määratletud komisjoni otsuse 2002/1003/EÜ I lisa punktis 3.
  Liikmesriigid, kus on olemas aretusprogramm, võivad siiski otsustada lubada võtta karjades, mis aretusprogrammis ei osale, proove ja määrata genotüüp vaid tõujäärade puhul. |
| --- | --- |

1.

Aretusprogrammis keskendutakse suure geneetilise potentsiaaliga karjadele, nagu need on määratletud komisjoni otsuse 2002/1003/EÜ I lisa punktis 3.

Liikmesriigid, kus on olemas aretusprogramm, võivad siiski otsustada lubada võtta karjades, mis aretusprogrammis ei osale, proove ja määrata genotüüp vaid tõujäärade puhul.

| 2. | Koostatakse andmebaas, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:






  a) | kõigi aretusprogrammis olevate karjade identifitseerimistunnused, tõug ja loomade arv; |
| --- | --- | --- |

2.

Koostatakse andmebaas, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a)

kõigi aretusprogrammis olevate karjade identifitseerimistunnused, tõug ja loomade arv;

| b) | nende loomade identifitseerimistunnused, kellelt on aretusprogrammi käigus proove võetud, samuti nende tõujäärade identifitseerimistunnused, kellelt on võetud proove karjades, mis aretusprogrammis ei osale; |
| --- | --- |

b)

nende loomade identifitseerimistunnused, kellelt on aretusprogrammi käigus proove võetud, samuti nende tõujäärade identifitseerimistunnused, kellelt on võetud proove karjades, mis aretusprogrammis ei osale;

| c) | genotüübi määramise testide tulemused. |
| --- | --- |

c)

genotüübi määramise testide tulemused.

| 3. | Luuakse ühtne sertifitseerimissüsteem, mis näeb ette iga sellise looma genotüübi sertifitseerimise, kellelt on aretusprogrammi käigus proove võetud, sealhulgas nende tõujäärade genotüübi sertifitseerimise, kellelt on võetud proove karjades, mis aretusprogrammis ei osale, viitega looma individuaalsele identifitseerimisnumbrile. |
| --- | --- |

3.

Luuakse ühtne sertifitseerimissüsteem, mis näeb ette iga sellise looma genotüübi sertifitseerimise, kellelt on aretusprogrammi käigus proove võetud, sealhulgas nende tõujäärade genotüübi sertifitseerimise, kellelt on võetud proove karjades, mis aretusprogrammis ei osale, viitega looma individuaalsele identifitseerimisnumbrile.

| 4. | Loomade ja proovide identifitseerimiseks, proovide töötlemiseks ja tulemuste edastamiseks luuakse inimeksimuste võimalust minimeeriv süsteem. Süsteemi tõhusust jälgitakse regulaarsete juhuslike kontrollidega. |
| --- | --- |

4.

Loomade ja proovide identifitseerimiseks, proovide töötlemiseks ja tulemuste edastamiseks luuakse inimeksimuste võimalust minimeeriv süsteem. Süsteemi tõhusust jälgitakse regulaarsete juhuslike kontrollidega.

| 5. | Aretusprogrammi käigus kogutud vere või muude kudede genotüüp, samuti nende tõujäärade vere või muude kudede genotüüp, kellelt on võetud proove karjades, mis aretusprogrammis ei osale, määratakse programmi kohaselt heakskiidetud laborites. |
| --- | --- |

5.

Aretusprogrammi käigus kogutud vere või muude kudede genotüüp, samuti nende tõujäärade vere või muude kudede genotüüp, kellelt on võetud proove karjades, mis aretusprogrammis ei osale, määratakse programmi kohaselt heakskiidetud laborites.

| 6. | Liikmesriigi pädev asutus võib aidata aretusühingutel rajada aretusprogrammi tulemusel tõenäoliselt haruldaseks muutuvat ja prioonvalgu genotüüpe esindavat spermat, munarakke ja embrüoid sisaldavaid geenipanku. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigi pädev asutus võib aidata aretusühingutel rajada aretusprogrammi tulemusel tõenäoliselt haruldaseks muutuvat ja prioonvalgu genotüüpe esindavat spermat, munarakke ja embrüoid sisaldavaid geenipanku.

| 7. | Aretusprogrammid koostatakse iga tõu kohta, võttes arvesse:






  a) | erinevate alleelide esinemissagedust vastava tõu puhul; |
| --- | --- | --- |

7.

Aretusprogrammid koostatakse iga tõu kohta, võttes arvesse:

a)

erinevate alleelide esinemissagedust vastava tõu puhul;

| b) | tõu haruldust; |
| --- | --- |

b)

tõu haruldust;

| c) | inbriidingu või geneetilise kõrvalekalde vältimist. |
| --- | --- |

c)

inbriidingu või geneetilise kõrvalekalde vältimist.

2.   OSA

Programmis osalevaid karju käsitlevad erieeskirjad

| 1. | Aretusprogrammi eesmärk on suurendada ARR-alleeli esinemissagedust karjas, vähendades neid alleele, mis suurendavad vastuvõtlikkust TSEdele. |
| --- | --- |

1.

Aretusprogrammi eesmärk on suurendada ARR-alleeli esinemissagedust karjas, vähendades neid alleele, mis suurendavad vastuvõtlikkust TSEdele.

| 2. | Miinimumnõuded programmis osalevatele karjadele on järgmised:






  a) | kõik loomad, kelle genotüüpi määratakse, tuleb identifitseerida turvaliste vahendite abil; |
| --- | --- | --- |

2.

Miinimumnõuded programmis osalevatele karjadele on järgmised:

a)

kõik loomad, kelle genotüüpi määratakse, tuleb identifitseerida turvaliste vahendite abil;

| b) | kõigi karjasiseseks tõuaretuseks ette nähtud jäärade genotüüp tuleb kindlaks määrata enne nende kasutamist tõuaretuseks; |
| --- | --- |

b)

kõigi karjasiseseks tõuaretuseks ette nähtud jäärade genotüüp tuleb kindlaks määrata enne nende kasutamist tõuaretuseks;

| c) | kõik VRQ-alleeliga isasloomad tuleb kuue kuu jooksul pärast genotüübi kindlaksmääramist tappa või kastreerida; nimetatud loomi tohib põllumajandusettevõttest välja viia ainult tapmiseks; |
| --- | --- |

c)

kõik VRQ-alleeliga isasloomad tuleb kuue kuu jooksul pärast genotüübi kindlaksmääramist tappa või kastreerida; nimetatud loomi tohib põllumajandusettevõttest välja viia ainult tapmiseks;

| d) | teadaolevalt VRQ-alleeliga emasloomi tohib põllumajandusettevõttest välja viia ainult tapmiseks; |
| --- | --- |

d)

teadaolevalt VRQ-alleeliga emasloomi tohib põllumajandusettevõttest välja viia ainult tapmiseks;

| e) | isasloomi, sealhulgas kunstlikuks seemenduseks kasutatavaid spermadoonoreid, keda ei ole aretusprogrammi raames sertifitseeritud, ei tohi kasutada karjasiseseks tõuaretuseks. |
| --- | --- |

e)

isasloomi, sealhulgas kunstlikuks seemenduseks kasutatavaid spermadoonoreid, keda ei ole aretusprogrammi raames sertifitseeritud, ei tohi kasutada karjasiseseks tõuaretuseks.

| 3. | Liikmesriigid võivad tõugude ja tootmisomaduste kaitsmiseks otsustada teha punkti 2 alapunktides c ja d sätestatud nõuetest erandeid. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriigid võivad tõugude ja tootmisomaduste kaitsmiseks otsustada teha punkti 2 alapunktides c ja d sätestatud nõuetest erandeid.

| 4. | Liikmesriigid teavitavad komisjoni punkti 3 kohaselt tehtud eranditest ja kasutatud kriteeriumidest. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni punkti 3 kohaselt tehtud eranditest ja kasutatud kriteeriumidest.

3.   OSA

Erieeskirjad tõujäärade kohta, kellelt on võetud proove programmis mitte osalevates karjades

| 1. | Jäärad, kellelt proove võetakse, identifitseeritakse turvaliste vahendite abil. |
| --- | --- |

1.

Jäärad, kellelt proove võetakse, identifitseeritakse turvaliste vahendite abil.

| 2. | Jäärasid, kellel tuvastatakse VRQ-alleel, tohib põllumajandusettevõttest välja viia ainult tapmiseks. |
| --- | --- |

2.

Jäärasid, kellel tuvastatakse VRQ-alleel, tohib põllumajandusettevõttest välja viia ainult tapmiseks.

4.   OSA

Raamistik lambakarjade TSEde suhtes resistentseks tunnistamiseks

| 1. | Lambakarjade TSEde suhtes resistentseks tunnistamise raamistiku kohaselt tunnistatakse TSEde suhtes resistentseks lambakarjad, kes artiklis 6a sätestatud aretusprogrammis osalemise tulemusena vastavad programmis nõutavatele kriteeriumidele.
  Resistentseks tunnistamine toimub vähemalt kahel järgmisel tasemel:






  a) | I taseme karjad koosnevad ainult ARR/ARR-genotüübiga lammastest; |
| --- | --- | --- |

1.

Lambakarjade TSEde suhtes resistentseks tunnistamise raamistiku kohaselt tunnistatakse TSEde suhtes resistentseks lambakarjad, kes artiklis 6a sätestatud aretusprogrammis osalemise tulemusena vastavad programmis nõutavatele kriteeriumidele.

Resistentseks tunnistamine toimub vähemalt kahel järgmisel tasemel:

a)

I taseme karjad koosnevad ainult ARR/ARR-genotüübiga lammastest;

| b) | II taseme karjad on karjad, milles järglaskond koosneb ainult ARR/ARR-genotüübiga jäärade sigitatud lammastest. |
| --- | --- |

b)

II taseme karjad on karjad, milles järglaskond koosneb ainult ARR/ARR-genotüübiga jäärade sigitatud lammastest.

Olenevalt riiklikest nõudmistest võivad liikmesriigid otsustada kehtestada ka täiendavaid tunnustamistasemeid.

| 2. | TSEde suhtes resistentsetest karjadest pärit lammaste hulgas tehakse regulaarseid juhuslikke kontrolle:






  a) | genotüübi kontrollimiseks põllumajandusettevõttes või tapamajas; |
| --- | --- | --- |

2.

TSEde suhtes resistentsetest karjadest pärit lammaste hulgas tehakse regulaarseid juhuslikke kontrolle:

a)

genotüübi kontrollimiseks põllumajandusettevõttes või tapamajas;

| b) | I taseme karjade puhul üle 18 kuu vanuste loomade kontrollimiseks TSE suhtes vastavalt III lisale. |
| --- | --- |

b)

I taseme karjade puhul üle 18 kuu vanuste loomade kontrollimiseks TSE suhtes vastavalt III lisale.

5.   OSA

Liikmesriikide aruanded komisjonile

Liikmesriigid, kes kehtestavad aretusprogramme, et selekteerida oma lambapopulatsioonide resistentsus TSEde suhtes:

| 1. | teavitavad komisjoni kõnealuste programmide nõuetest; |
| --- | --- |

1.

teavitavad komisjoni kõnealuste programmide nõuetest;

| 2. | esitavad komisjonile nende edenemise kohta aastaaruande. |
| --- | --- |

2.

esitavad komisjonile nende edenemise kohta aastaaruande.

Iga kalendriaasta kohta esitatakse aruanne hiljemalt järgneva aasta 31. märtsiks.

| (4) | VIII lisa A peatükk asendatakse järgmisega:
  „A   PEATÜKK

  Elusloomade, sperma ja embrüote liidusiseses kaubanduses kohaldatavad tingimused


  A   JAGU



  Tingimused, mida kohaldatakse lammaste ja kitsede ning nende sperma ja embrüote puhul


  1.   Väikese ja kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõtted






  1.1. | Liikmesriigid võivad kehtestada või võtta kasutusele ametliku süsteemi, et tunnistada põllumajandusettevõtted väikese klassikalise skreipi riskiga või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga ettevõteteks.
  Seda tehes haldavad nad loetelu lambaid ja kitsi pidavate väikese klassikalise skreipi riskiga või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõtetest. |
| --- | --- | --- |

(4)

VIII lisa A peatükk asendatakse järgmisega:

„A   PEATÜKK

Elusloomade, sperma ja embrüote liidusiseses kaubanduses kohaldatavad tingimused

Elusloomade, sperma ja embrüote liidusiseses kaubanduses kohaldatavad tingimused

A   JAGU

A

JAGU

Tingimused, mida kohaldatakse lammaste ja kitsede ning nende sperma ja embrüote puhul

Tingimused, mida kohaldatakse lammaste ja kitsede ning nende sperma ja embrüote puhul

1.   Väikese ja kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõtted

1.1.

Liikmesriigid võivad kehtestada või võtta kasutusele ametliku süsteemi, et tunnistada põllumajandusettevõtted väikese klassikalise skreipi riskiga või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga ettevõteteks.

Seda tehes haldavad nad loetelu lambaid ja kitsi pidavate väikese klassikalise skreipi riskiga või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõtetest.

| 1.2. | Lambaid pidava põllumajandusettevõtte, mis on tunnistatud VII lisa C peatüki 4. osa punkti 1 alapunkti a kohaselt TSEde suhtes resistentseks I tasemel ja kus ei ole vähemalt seitsme aasta jooksul leidnud kinnitust ükski klassikalise skreipi juhtum, võib tunnistada väikese klassikalise skreipi riskiga ettevõtteks.
  Lambaid, kitsi või lambaid ja kitsi pidava põllumajandusettevõtte võib tunnistada väikese klassikalise skreipi riskiga ettevõtteks ka juhul, kui ettevõte on vastanud vähemalt seitsme aasta jooksul järgmistele tingimustele:






  a) | lambad ja kitsed identifitseeritakse alati ja nende kohta peetakse registrit, mis võimaldab kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Lambaid pidava põllumajandusettevõtte, mis on tunnistatud VII lisa C peatüki 4. osa punkti 1 alapunkti a kohaselt TSEde suhtes resistentseks I tasemel ja kus ei ole vähemalt seitsme aasta jooksul leidnud kinnitust ükski klassikalise skreipi juhtum, võib tunnistada väikese klassikalise skreipi riskiga ettevõtteks.

Lambaid, kitsi või lambaid ja kitsi pidava põllumajandusettevõtte võib tunnistada väikese klassikalise skreipi riskiga ettevõtteks ka juhul, kui ettevõte on vastanud vähemalt seitsme aasta jooksul järgmistele tingimustele:

a)

lambad ja kitsed identifitseeritakse alati ja nende kohta peetakse registrit, mis võimaldab kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid;

| b) | põllumajandusettevõttesse saabuvate ja sealt välja viidavate lammaste ja kitsede kohta peetakse registrit; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusettevõttesse saabuvate ja sealt välja viidavate lammaste ja kitsede kohta peetakse registrit;

| c) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lambaid ja kitsi:






  i) | lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus klassikalise skreipi risk on väike; |
| --- | --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lambaid ja kitsi:

i)

lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus klassikalise skreipi risk on väike;

| ii) | lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus on täidetud punktides a kuni i sätestatud tingimusi vähemalt seitsme aasta jooksul või vähemalt sama ajavahemiku jooksul, kui seda on tehtud põllumajandusettevõttes, kuhu loomad viiakse; |
| --- | --- |

ii)

lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus on täidetud punktides a kuni i sätestatud tingimusi vähemalt seitsme aasta jooksul või vähemalt sama ajavahemiku jooksul, kui seda on tehtud põllumajandusettevõttes, kuhu loomad viiakse;

| iii) | ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad; |
| --- | --- |

iii)

ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad;

| d) | ametlik veterinaar või veterinaar, kellele pädev asutus on andnud selleks otstarbeks volituse, teeb põllumajandusettevõttes korrapäraselt kontrolle, et veenduda alates 1. jaanuarist 2014 vähemalt kord aastas punktides a kuni i sätestatud tingimuste täitmises; |
| --- | --- |

d)

ametlik veterinaar või veterinaar, kellele pädev asutus on andnud selleks otstarbeks volituse, teeb põllumajandusettevõttes korrapäraselt kontrolle, et veenduda alates 1. jaanuarist 2014 vähemalt kord aastas punktides a kuni i sätestatud tingimuste täitmises;

| e) | kinnitust ei ole leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum; |
| --- | --- |

e)

kinnitust ei ole leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum;

| f) | kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid lambaid ja kitsi kontrollib ametlik veterinaar, ning kõiki neid, kelle puhul ilmneb kurnatuse tunnuseid, neuroloogilisi tunnuseid või kes saadetakse hädatapmisse, kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes.
  Kuni 31. detsembrini 2013 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki III lisa A peatüki II osa punktis 3 osutatud üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.
  Alates 1. jaanuarist 2014 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.
  Erandina punkti f esimese ja teise lõigu sätetest võivad liikmesriigid otsustada kohaldada punkti f esimese lõigu sätteid üle 18 vanuste kaubandusliku väärtuseta lammaste ja kitsede suhtes, kes praagitakse looma tootliku elu lõppedes välja, mitte ei tapeta inimtoiduks. |
| --- | --- |

f)

kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid lambaid ja kitsi kontrollib ametlik veterinaar, ning kõiki neid, kelle puhul ilmneb kurnatuse tunnuseid, neuroloogilisi tunnuseid või kes saadetakse hädatapmisse, kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes.

Kuni 31. detsembrini 2013 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki III lisa A peatüki II osa punktis 3 osutatud üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.

Alates 1. jaanuarist 2014 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.

Erandina punkti f esimese ja teise lõigu sätetest võivad liikmesriigid otsustada kohaldada punkti f esimese lõigu sätteid üle 18 vanuste kaubandusliku väärtuseta lammaste ja kitsede suhtes, kes praagitakse looma tootliku elu lõppedes välja, mitte ei tapeta inimtoiduks.

Lisaks punktides a kuni f sätestatud tingimustele peavad alates 1. jaanuarist 2014 olema täidetud järgmised tingimused:

| g) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lammaste ja kitsede embrüoid/ovotsüüte:






  i) | sellistelt doonorloomadelt pärit embrüod/ovotsüüdid, mida on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või doonorloomadelt, mille puhul on täidetud järgmised nõuded:






  — | loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõte, kus nad sündisid; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lammaste ja kitsede embrüoid/ovotsüüte:

i)

sellistelt doonorloomadelt pärit embrüod/ovotsüüdid, mida on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või doonorloomadelt, mille puhul on täidetud järgmised nõuded:

—

loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõte, kus nad sündisid;

| — | loomi on hoitud sünnist saadik põllumajandusettevõtetes, kus ei ole nende sealviibimise ajal kinnitust leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum; |
| --- | --- |

—

loomi on hoitud sünnist saadik põllumajandusettevõtetes, kus ei ole nende sealviibimise ajal kinnitust leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum;

| — | loomadel ei olnud embrüote/ovotsüütide kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid; |
| --- | --- |

—

loomadel ei olnud embrüote/ovotsüütide kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid;

| ii) | ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammaste embrüod/ovotsüüdid. |
| --- | --- |

ii)

ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammaste embrüod/ovotsüüdid.

| h) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmist lammaste ja kitsede spermat:






  i) | sellistelt doonorloomadelt pärit sperma, keda on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või kelle puhul on täidetud järgmised nõuded:






  — | loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmist lammaste ja kitsede spermat:

i)

sellistelt doonorloomadelt pärit sperma, keda on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või kelle puhul on täidetud järgmised nõuded:

—

loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid;

| — | loomadel ei olnud sperma kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid; |
| --- | --- |

—

loomadel ei olnud sperma kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid;

| ii) | ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga jäärade sperma; |
| --- | --- |

ii)

ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga jäärade sperma;

| i) | põllumajandusettevõtte lammastel ja kitsedel ei ole ei otsest ega kaudset kokkupuudet, sh ühise karjatamise näol, madalama staatusega põllumajandusettevõttest pärit lammaste ja kitsedega. |
| --- | --- |

i)

põllumajandusettevõtte lammastel ja kitsedel ei ole ei otsest ega kaudset kokkupuudet, sh ühise karjatamise näol, madalama staatusega põllumajandusettevõttest pärit lammaste ja kitsedega.

| 1.3. | Lambaid ja/või kitsi pidava põllumajandusettevõtte võib tunnistada kontrollitud klassikalise skreipi riskiga ettevõtteks juhul, kui ettevõte on vastanud vähemalt seitsme aasta jooksul järgmistele tingimustele:






  a) | lambad ja kitsed alati identifitseeritakse ja nende kohta peetakse registrit, mis võimaldab kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Lambaid ja/või kitsi pidava põllumajandusettevõtte võib tunnistada kontrollitud klassikalise skreipi riskiga ettevõtteks juhul, kui ettevõte on vastanud vähemalt seitsme aasta jooksul järgmistele tingimustele:

a)

lambad ja kitsed alati identifitseeritakse ja nende kohta peetakse registrit, mis võimaldab kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid;

| b) | põllumajandusettevõttesse saabuvate ja sealt välja viidavate lammaste ja kitsede kohta peetakse registrit; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusettevõttesse saabuvate ja sealt välja viidavate lammaste ja kitsede kohta peetakse registrit;

| c) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lambaid ja kitsi:






  i) | lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud; |
| --- | --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lambaid ja kitsi:

i)

lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud;

| ii) | lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus on täidetud punktides a kuni i sätestatud tingimusi vähemalt kolme aasta jooksul või vähemalt sama ajavahemiku jooksul, kui seda on tehtud põllumajandusettevõttes, kuhu loomad viiakse; |
| --- | --- |

ii)

lambad ja kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõtetest, kus on täidetud punktides a kuni i sätestatud tingimusi vähemalt kolme aasta jooksul või vähemalt sama ajavahemiku jooksul, kui seda on tehtud põllumajandusettevõttes, kuhu loomad viiakse;

| iii) | ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad; |
| --- | --- |

iii)

ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad;

| d) | ametlik veterinaar või veterinaar, kellele pädev asutus on andnud selleks otstarbeks volituse, teeb põllumajandusettevõttes korrapäraselt kontrolle, et veenduda alates 1. jaanuarist 2014 vähemalt kord aastas punktides a kuni i sätestatud tingimuste täitmises; |
| --- | --- |

d)

ametlik veterinaar või veterinaar, kellele pädev asutus on andnud selleks otstarbeks volituse, teeb põllumajandusettevõttes korrapäraselt kontrolle, et veenduda alates 1. jaanuarist 2014 vähemalt kord aastas punktides a kuni i sätestatud tingimuste täitmises;

| e) | kinnitust ei ole leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum; |
| --- | --- |

e)

kinnitust ei ole leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum;

| f) | ametlik veterinaar kontrollib kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid lambaid ja kitsi ning kõiki neid, kelle puhul ilmneb kurnatuse tunnuseid, neuroloogilisi tunnuseid või kes saadetakse hädatapmisse, kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes.
  Kuni 31. detsembrini 2013 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki III lisa A peatüki II osa punktis 3 osutatud üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.
  Alates 1. jaanuarist 2014 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.
  Erandina punkti f esimese ja teise lõigu sätetest võivad liikmesriigid otsustada kohaldada punkti f esimese lõigu sätteid üle 18 vanuste kaubandusliku väärtuseta lammaste ja kitsede suhtes, kes praagitakse looma tootliku elu lõppedes välja, mitte ei tapeta inimtoiduks. |
| --- | --- |

f)

ametlik veterinaar kontrollib kõiki üle 18 kuu vanuseid inimtoiduks tapetavaid lambaid ja kitsi ning kõiki neid, kelle puhul ilmneb kurnatuse tunnuseid, neuroloogilisi tunnuseid või kes saadetakse hädatapmisse, kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes.

Kuni 31. detsembrini 2013 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki III lisa A peatüki II osa punktis 3 osutatud üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.

Alates 1. jaanuarist 2014 kontrollitakse vastavalt X lisa C peatüki 3. osa punktis 3.2 sätestatud laboratoorsetele meetoditele ja juhenditele laboris klassikalise skreipi esinemise suhtes kõiki üle 18 kuu vanuseid lambaid ja kitsi, kes on surnud või on tapetud muudel põhjustel kui inimtoiduks.

Erandina punkti f esimese ja teise lõigu sätetest võivad liikmesriigid otsustada kohaldada punkti f esimese lõigu sätteid üle 18 vanuste kaubandusliku väärtuseta lammaste ja kitsede suhtes, kes praagitakse looma tootliku elu lõppedes välja, mitte ei tapeta inimtoiduks.

Lisaks punktides a kuni f sätestatud tingimustele peavad alates 1. jaanuarist 2014 olema täidetud järgmised tingimused:

| g) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lammaste ja kitsede embrüoid/ovotsüüte:






  i) | sellistelt doonorloomadelt pärit embrüod/ovotsüüdid, mida on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või mille puhul on täidetud järgmised nõuded:






  — | loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmisi lammaste ja kitsede embrüoid/ovotsüüte:

i)

sellistelt doonorloomadelt pärit embrüod/ovotsüüdid, mida on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või mille puhul on täidetud järgmised nõuded:

—

loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid;

| — | loomi on hoitud sünnist saadik põllumajandusettevõtetes, kus ei ole nende sealviibimise ajal kinnitust leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum; |
| --- | --- |

—

loomi on hoitud sünnist saadik põllumajandusettevõtetes, kus ei ole nende sealviibimise ajal kinnitust leidnud ükski klassikalise skreipi juhtum;

| — | loomadel ei olnud embrüote/ovotsüütide kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid; |
| --- | --- |

—

loomadel ei olnud embrüote/ovotsüütide kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid;

| ii) | ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammaste embrüod/ovotsüüdid; |
| --- | --- |

ii)

ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammaste embrüod/ovotsüüdid;

| h) | põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmist lammaste ja kitsede spermat:






  i) | sellistelt doonorloomadelt pärit sperma, mida on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või mille puhul on täidetud järgmised nõuded:






  — | loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

põllumajandusettevõttesse võib tuua üksnes järgmist lammaste ja kitsede spermat:

i)

sellistelt doonorloomadelt pärit sperma, mida on hoitud sünnist saadik liikmesriigis, kus klassikalise skreipi risk on väike, või põllumajandusettevõttes, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või mille puhul on täidetud järgmised nõuded:

—

loomad identifitseeritakse alati, et oleks võimalik kindlaks teha põllumajandusettevõtte, kus nad sündisid;

| — | loomadel ei olnud sperma kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid; |
| --- | --- |

—

loomadel ei olnud sperma kogumise ajal klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid;

| ii) | ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga jäärade sperma; |
| --- | --- |

ii)

ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga jäärade sperma;

| i) | põllumajandusettevõtte lammastel ja kitsedel ei ole ei otsest ega kaudset kokkupuudet, sh ühise karjatamise näol, madalama staatusega põllumajandusettevõttest pärit lammaste ja kitsedega. |
| --- | --- |

i)

põllumajandusettevõtte lammastel ja kitsedel ei ole ei otsest ega kaudset kokkupuudet, sh ühise karjatamise näol, madalama staatusega põllumajandusettevõttest pärit lammaste ja kitsedega.

| 1.4. | Kui põllumajandusettevõttes, kus on väike või kontrollitud klassikalise skreipi risk, või põllumajandusettevõttes, mille puhul on tuvastatud VII lisa B peatüki 1. osas osutatud uurimise käigus väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttega epidemioloogiline seos, tehakse kindlaks klassikalise skreipi juhtum, kustutatakse väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõte viivitamata punktis 1.1 osutatud loetelust.
  Liikmesriik teavitab viivitamata teisi liikmesriike, kes on importinud asjaomase põllumajandusettevõtte lambaid ja kitsi või nendelt lammastelt ja kitsedelt kogutud spermat või embrüoid viimase seitsme aasta jooksul, kui tegemist on väikese riskiga ettevõttega, või viimase kolme aasta jooksul, kui tegemist on kontrollitud riskiga ettevõttega. |
| --- | --- |

1.4.

Kui põllumajandusettevõttes, kus on väike või kontrollitud klassikalise skreipi risk, või põllumajandusettevõttes, mille puhul on tuvastatud VII lisa B peatüki 1. osas osutatud uurimise käigus väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttega epidemioloogiline seos, tehakse kindlaks klassikalise skreipi juhtum, kustutatakse väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõte viivitamata punktis 1.1 osutatud loetelust.

Liikmesriik teavitab viivitamata teisi liikmesriike, kes on importinud asjaomase põllumajandusettevõtte lambaid ja kitsi või nendelt lammastelt ja kitsedelt kogutud spermat või embrüoid viimase seitsme aasta jooksul, kui tegemist on väikese riskiga ettevõttega, või viimase kolme aasta jooksul, kui tegemist on kontrollitud riskiga ettevõttega.

2.   Liikmesriigid või nende piirkonnad, kus klassikalise skreipi risk on väike

| 2.1. | Kui liikmesriik leiab, et tema territooriumil või mõnes selle osas on klassikalise skreipi risk väike, esitab ta komisjonile tõendusmaterjali, milles kinnitatakse eelkõige järgmist:






  a) | on korraldatud riskihindamine, mis on näidanud, et kõikide tuvastatud riskide juhtimiseks on olemas sobivad meetmed, mida on asjakohase aja jooksul ka võetud. Selle riskihindamise käigus tehakse kindlaks kõik võimalikud klassikalise skreipi esinemise tegurid ja nende ajaline perspektiiv, eelkõige:






  i) | selliste lammaste ja kitsede või nende sperma ja embrüote import või põllumajandusettevõttesse toomine, mis võivad olla nakatunud klassikalisse skreipisse; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Kui liikmesriik leiab, et tema territooriumil või mõnes selle osas on klassikalise skreipi risk väike, esitab ta komisjonile tõendusmaterjali, milles kinnitatakse eelkõige järgmist:

a)

on korraldatud riskihindamine, mis on näidanud, et kõikide tuvastatud riskide juhtimiseks on olemas sobivad meetmed, mida on asjakohase aja jooksul ka võetud. Selle riskihindamise käigus tehakse kindlaks kõik võimalikud klassikalise skreipi esinemise tegurid ja nende ajaline perspektiiv, eelkõige:

i)

selliste lammaste ja kitsede või nende sperma ja embrüote import või põllumajandusettevõttesse toomine, mis võivad olla nakatunud klassikalisse skreipisse;

| ii) | lammaste ja kitsede populatsiooni struktuuri ja kasvatustavadega seotud teadmiste ulatus; |
| --- | --- |

ii)

lammaste ja kitsede populatsiooni struktuuri ja kasvatustavadega seotud teadmiste ulatus;

| iii) | söötmistavad, sealhulgas mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnete tarbimine; |
| --- | --- |

iii)

söötmistavad, sealhulgas mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnete tarbimine;

| iv) | lammaste ja kitsede söötmiseks mõeldud lamba- ja kitsepiima ja piimatoodete import; |
| --- | --- |

iv)

lammaste ja kitsede söötmiseks mõeldud lamba- ja kitsepiima ja piimatoodete import;

| b) | vähemalt seitsme aasta jooksul on kontrollitud lambaid ja kitsi, kellel on olnud klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid; |
| --- | --- |

b)

vähemalt seitsme aasta jooksul on kontrollitud lambaid ja kitsi, kellel on olnud klassikalise skreipi kliinilisi haigustunnuseid;

| c) | vähemalt seitsme aasta jooksul on kontrollitud igal aastal piisaval arvul üle 18 kuu vanuseid tapetud, välja praagitud või põllumajandusettevõttes surnuna leitud lambaid ja kitsi, et kõnealuses populatsioonis oleks võimalik teha üle 0,1 % klassikalise skreipi levimust kindlaks 95 % usaldusväärsusega, ja sel ajavahemikul ei ole tuvastatud ühtki klassikalise skreipi juhtumit; |
| --- | --- |

c)

vähemalt seitsme aasta jooksul on kontrollitud igal aastal piisaval arvul üle 18 kuu vanuseid tapetud, välja praagitud või põllumajandusettevõttes surnuna leitud lambaid ja kitsi, et kõnealuses populatsioonis oleks võimalik teha üle 0,1 % klassikalise skreipi levimust kindlaks 95 % usaldusväärsusega, ja sel ajavahemikul ei ole tuvastatud ühtki klassikalise skreipi juhtumit;

| d) | lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu liikmesriigis vähemalt seitsme aasta jooksul; |
| --- | --- |

d)

lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu liikmesriigis vähemalt seitsme aasta jooksul;

| e) | lambaid ja kitsi ning nende spermat ja embrüoid tuuakse teistest liikmesriikidest sisse vastavalt punkti 4.1 alapunktile b või punktile 4.2; |
| --- | --- |

e)

lambaid ja kitsi ning nende spermat ja embrüoid tuuakse teistest liikmesriikidest sisse vastavalt punkti 4.1 alapunktile b või punktile 4.2;

| f) | lambaid ja kitsi ning nende spermat ja embrüoid tuuakse kolmandatest riikidest sisse vastavalt IX lisa E või H peatükile. |
| --- | --- |

f)

lambaid ja kitsi ning nende spermat ja embrüoid tuuakse kolmandatest riikidest sisse vastavalt IX lisa E või H peatükile.

| 2.2. | Liikmesriigile või selle piirkonnale võidakse anda vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale väikese klassikalise skreipi riskiga riigi või piirkonna staatus.
  Liikmesriik peab andma komisjonile teada igast muutusest punkti 2.1 kohaselt esitatud haigusega seotud teabes.
  Sellise teatamise tulemusel võidakse punkti 2.2 kohaselt antud staatus vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale ära võtta. |
| --- | --- |

2.2.

Liikmesriigile või selle piirkonnale võidakse anda vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale väikese klassikalise skreipi riskiga riigi või piirkonna staatus.

Liikmesriik peab andma komisjonile teada igast muutusest punkti 2.1 kohaselt esitatud haigusega seotud teabes.

Sellise teatamise tulemusel võidakse punkti 2.2 kohaselt antud staatus vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale ära võtta.

3.   Riiklikud klassikalise skreipi kontrollimise programmid

| 3.1. | Liikmesriigi puhul, millel on kogu riigi territooriumi hõlmav riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, kehtib alljärgnev:






  a) | liikmesriik võib esitada oma riikliku kontrolliprogrammi komisjonile, märkides eelkõige:






  — | klassikalise skreipi leviku selles liikmesriigis; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Liikmesriigi puhul, millel on kogu riigi territooriumi hõlmav riiklik klassikalise skreipi kontrollimise programm, kehtib alljärgnev:

a)

liikmesriik võib esitada oma riikliku kontrolliprogrammi komisjonile, märkides eelkõige:

—

klassikalise skreipi leviku selles liikmesriigis;

| — | riikliku kontrolliprogrammi algatamise põhjused, arvestades haiguse tõsidust ning programmi kulude ja tulude suhet; |
| --- | --- |

—

riikliku kontrolliprogrammi algatamise põhjused, arvestades haiguse tõsidust ning programmi kulude ja tulude suhet;

| — | põllumajandusettevõtete jaoks määratletud staatusekategooriad ja standardid, millele ettevõte peab iga kategooria puhul vastama; |
| --- | --- |

—

põllumajandusettevõtete jaoks määratletud staatusekategooriad ja standardid, millele ettevõte peab iga kategooria puhul vastama;

| — | testimismenetlused; |
| --- | --- |

—

testimismenetlused;

| — | riikliku kontrolliprogrammi järelevalve korra; |
| --- | --- |

—

riikliku kontrolliprogrammi järelevalve korra;

| — | meetmed, mida tuleb võtta, kui ettevõte kaotab mingil põhjusel oma staatuse; |
| --- | --- |

—

meetmed, mida tuleb võtta, kui ettevõte kaotab mingil põhjusel oma staatuse;

| — | meetmed, mida tuleb võtta, kui riikliku kontrolliprogrammi kohaselt tehtud testide tulemused on positiivsed; |
| --- | --- |

—

meetmed, mida tuleb võtta, kui riikliku kontrolliprogrammi kohaselt tehtud testide tulemused on positiivsed;

| b) | vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale võib punktis a nimetatud programmi heaks kiita, kui see vastab nimetatud punktis sätestatud kriteeriumidele. Samas korras võib heaks kiita liikmesriikide esitatavad programmi muudatused või täiendused. |
| --- | --- |

b)

vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale võib punktis a nimetatud programmi heaks kiita, kui see vastab nimetatud punktis sätestatud kriteeriumidele. Samas korras võib heaks kiita liikmesriikide esitatavad programmi muudatused või täiendused.

| 3.2. | Kiidetakse heaks järgmiste liikmesriikide riiklikud skreipi kontrollimise programmid:






  — | Taani |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kiidetakse heaks järgmiste liikmesriikide riiklikud skreipi kontrollimise programmid:

—

Taani

| — | Austria |
| --- | --- |

—

Austria

| — | Soome |
| --- | --- |

—

Soome

| — | Rootsi. |
| --- | --- |

—

Rootsi.

4.   Lammaste ja kitsede ning nende sperma ja embrüote liidusisene kaubandus

Kohaldatakse järgmiseid tingimusi:

| 4.1. | Lambad ja kitsed:






  a) | aretuslambad ja -kitsed, kes tuuakse teistesse liikmesriikidesse kui need riigid, kus klassikalise skreipi risk on väike või millel on heakskiidetud riiklik skreipi kontrollimise programm:






  i) | peavad olema pärit väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest. Liidusiseses kaubanduses on lubatud kuni 31. detsembrini 2014 siiski ka aretuslambad ja -kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, kus on täidetud vähemalt kolme aasta jooksul kõik punkti 1.3 alapunktides a kuni f sätestatud nõudeid, või |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.

Lambad ja kitsed:

a)

aretuslambad ja -kitsed, kes tuuakse teistesse liikmesriikidesse kui need riigid, kus klassikalise skreipi risk on väike või millel on heakskiidetud riiklik skreipi kontrollimise programm:

i)

peavad olema pärit väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest. Liidusiseses kaubanduses on lubatud kuni 31. detsembrini 2014 siiski ka aretuslambad ja -kitsed, mis on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, kus on täidetud vähemalt kolme aasta jooksul kõik punkti 1.3 alapunktides a kuni f sätestatud nõudeid, või

| ii) | peavad olema pärit liikmesriigist või selle piirkonnast, kus klassikalise skreipi risk on väike, või |
| --- | --- |

ii)

peavad olema pärit liikmesriigist või selle piirkonnast, kus klassikalise skreipi risk on väike, või

| iii) | peavad, kui tegemist on lammastega, olema ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad, tingimusel et nad ei ole pärit põllumajandusettevõttest, mille suhtes kohaldatakse VII lisa B peatüki punktides 3 ja 4 sätestatud piiranguid; |
| --- | --- |

iii)

peavad, kui tegemist on lammastega, olema ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad, tingimusel et nad ei ole pärit põllumajandusettevõttest, mille suhtes kohaldatakse VII lisa B peatüki punktides 3 ja 4 sätestatud piiranguid;

| b) | kõikideks otstarveteks, välja arvatud koheseks tapmiseks, ette nähtud lambad ja kitsed, kes tuuakse liikmesriikidesse, kus klassikalise skreipi risk on väike või millel on heakskiidetud riiklik skreipi kontrollimise programm:






  i) | peavad olema pärit väikese klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest. Liidusiseses kaubanduses on lubatud kuni 31. detsembrini 2014 siiski ka lambad ja kitsed, kes on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, kus on täidetud vähemalt seitsme aasta jooksul kõik punkti 1.2 alapunktides a kuni f sätestatud nõudeid, või |
| --- | --- | --- |

b)

kõikideks otstarveteks, välja arvatud koheseks tapmiseks, ette nähtud lambad ja kitsed, kes tuuakse liikmesriikidesse, kus klassikalise skreipi risk on väike või millel on heakskiidetud riiklik skreipi kontrollimise programm:

i)

peavad olema pärit väikese klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest. Liidusiseses kaubanduses on lubatud kuni 31. detsembrini 2014 siiski ka lambad ja kitsed, kes on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, kus on täidetud vähemalt seitsme aasta jooksul kõik punkti 1.2 alapunktides a kuni f sätestatud nõudeid, või

| ii) | peavad olema pärit liikmesriigist või selle piirkonnast, kus klassikalise skreipi risk on väike, või |
| --- | --- |

ii)

peavad olema pärit liikmesriigist või selle piirkonnast, kus klassikalise skreipi risk on väike, või

| iii) | peavad, kui tegemist on lammastega, olema ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad, tingimusel et nad ei ole pärit põllumajandusettevõttest, mille suhtes kohaldatakse VII lisa B peatüki punktides 3 ja 4 sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

iii)

peavad, kui tegemist on lammastega, olema ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad, tingimusel et nad ei ole pärit põllumajandusettevõttest, mille suhtes kohaldatakse VII lisa B peatüki punktides 3 ja 4 sätestatud piiranguid.

| 4.2. | Lammaste ja kitsede sperma ja embrüod:






  a) | kogutakse loomadelt, keda on hoitud sünnist saadik väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes, või |
| --- | --- | --- |

4.2.

Lammaste ja kitsede sperma ja embrüod:

a)

kogutakse loomadelt, keda on hoitud sünnist saadik väikese või kontrollitud klassikalise skreipi riskiga põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes, või

| b) | kogutakse loomadelt, keda on hoitud kogumisele eelneval kolmel aastal pidevalt põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes, mis on vastanud kolme aasta jooksul kõikidele 1. osa punkti 1.3 alapunktides a kuni f sätestatud nõuetele, või |
| --- | --- |

b)

kogutakse loomadelt, keda on hoitud kogumisele eelneval kolmel aastal pidevalt põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes, mis on vastanud kolme aasta jooksul kõikidele 1. osa punkti 1.3 alapunktides a kuni f sätestatud nõuetele, või

| c) | kogutakse loomadelt, keda on hoitud sünnist saadik riigis või selle piirkonnas, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või |
| --- | --- |

c)

kogutakse loomadelt, keda on hoitud sünnist saadik riigis või selle piirkonnas, kus klassikalise skreipi risk on väike või kontrollitud, või

| d) | kogutakse, kui tegemist on lambaspermaga, ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga isastelt lammastelt või |
| --- | --- |

d)

kogutakse, kui tegemist on lambaspermaga, ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga isastelt lammastelt või

| e) | kogutakse, kui tegemist on lambaembrüotega, ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammastelt. |
| --- | --- |

e)

kogutakse, kui tegemist on lambaembrüotega, ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammastelt.

B   JAGU

B

JAGU

Tingimused, mida kohaldatakse veiste puhul

Tingimused, mida kohaldatakse veiste puhul

Ühendkuningriik tagab, et tema territooriumil enne 1. augusti 1996 sündinud või kasvatatud veiseid ei lähetata tema territooriumilt teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.”

| (5) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | C peatüki A jagu asendatakse järgmisega:
  „A   JAGU



  Tooted


  Järgnevalt loetletud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktides 1.10, 1.13,.1.15, 7.1, 7.5, 7.6, 7.7, 7.8 ja 7.9, kohaldatakse sõltuvalt päritoluriigi BSE riski kategooriast käesoleva peatüki B, C või D jaos kehtestatud tingimusi:






  — | värske liha; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

C peatüki A jagu asendatakse järgmisega:

„A   JAGU

A

JAGU

Tooted

Tooted

Järgnevalt loetletud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete saaduste suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktides 1.10, 1.13,.1.15, 7.1, 7.5, 7.6, 7.7, 7.8 ja 7.9, kohaldatakse sõltuvalt päritoluriigi BSE riski kategooriast käesoleva peatüki B, C või D jaos kehtestatud tingimusi:

—

värske liha;

| — | hakkliha; |
| --- | --- |

—

hakkliha;

| — | lihavalmistised; |
| --- | --- |

—

lihavalmistised;

| — | lihatooted; |
| --- | --- |

—

lihatooted;

| — | sulatatud loomarasv; |
| --- | --- |

—

sulatatud loomarasv;

| — | rasvakõrned; |
| --- | --- |

—

rasvakõrned;

| — | želatiin ja kollageen, mis ei ole saadud toornahast; |
| --- | --- |

—

želatiin ja kollageen, mis ei ole saadud toornahast;

| — | töödeldud sooled.” |
| --- | --- |

—

töödeldud sooled.”

| b) | D ja E peatükk asendatakse järgmisega:
  „D   PEATÜKK

  Veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ja neist valmistatud toodete import


  A   JAGU



  Loomsed kõrvalsaadused


  Käesolevat peatükki kohaldatakse järgmiste loomsete kõrvalsaaduste ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktide 1 ja 2 tähenduses, tingimusel et need tooted on saadud veistelt, lammastelt ja kitsedelt:






  a) | 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvad, mis on ette nähtud kasutamiseks orgaaniliste väetiste või mullaparandusainetena määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punkti 22 tähenduses, või nende lähteained või vahesaadused; |
| --- | --- | --- |

b)

D ja E peatükk asendatakse järgmisega:

„D   PEATÜKK

Veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ja neist valmistatud toodete import

Veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ja neist valmistatud toodete import

A   JAGU

A

JAGU

Loomsed kõrvalsaadused

Loomsed kõrvalsaadused

Käesolevat peatükki kohaldatakse järgmiste loomsete kõrvalsaaduste ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktide 1 ja 2 tähenduses, tingimusel et need tooted on saadud veistelt, lammastelt ja kitsedelt:

a)

2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvad, mis on ette nähtud kasutamiseks orgaaniliste väetiste või mullaparandusainetena määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punkti 22 tähenduses, või nende lähteained või vahesaadused;

| b) | 2. kategooria materjalist saadud luud ja luutooted; |
| --- | --- |

b)

2. kategooria materjalist saadud luud ja luutooted;

| c) | 3. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvad, mis on ette nähtud kasutamiseks orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete või söödana määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktide 22 ja 25 tähenduses, või nende lähteained või vahesaadused; |
| --- | --- |

c)

3. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvad, mis on ette nähtud kasutamiseks orgaaniliste väetiste või mullaparandusainete või söödana määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktide 22 ja 25 tähenduses, või nende lähteained või vahesaadused;

| d) | lemmikloomatoit, kaasa arvatud koerte närimiskondid; |
| --- | --- |

d)

lemmikloomatoit, kaasa arvatud koerte närimiskondid;

| e) | veretooted; |
| --- | --- |

e)

veretooted;

| f) | töödeldud loomsed valgud; |
| --- | --- |

f)

töödeldud loomsed valgud;

| g) | 3. kategooria materjalist saadud luud ja luutooted; |
| --- | --- |

g)

3. kategooria materjalist saadud luud ja luutooted;

| h) | želatiin ja kollageen, mis ei ole saadud toornahast; |
| --- | --- |

h)

želatiin ja kollageen, mis ei ole saadud toornahast;

| i) | 3. kategooria materjal ja sellest saadud tooted, v.a punktides c kuni h nimetatud tooted ja välja arvatud:






  i) | toornahad, töödeldud nahad; |
| --- | --- | --- |

i)

3. kategooria materjal ja sellest saadud tooted, v.a punktides c kuni h nimetatud tooted ja välja arvatud:

i)

toornahad, töödeldud nahad;

| ii) | toornahast saadud želatiin ja kollageen; |
| --- | --- |

ii)

toornahast saadud želatiin ja kollageen;

| iii) | rasva derivaadid. |
| --- | --- |

iii)

rasva derivaadid.

B   JAGU

B

JAGU

Veterinaartõend

Veterinaartõend

Käesoleva peatüki A jaos osutatud veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud loomsete kõrvalsaaduste ja neist saadud toodete impordi korral tuleb esitada veterinaartõend, millele on lisatud järgmine kinnitus:

| a) | loomne kõrvalsaadus või sellest saadud toode ei sisalda määratletud riskiteguriga materjali ega veiste, lammaste või kitsede luudest mehhaaniliselt eraldatud lihamassi ega ole saadud sellisest materjalist (välja arvatud neilt loomadelt saadud materjalist või lihamassist, kes on sündinud, keda on pidevalt kasvatatud ja kes on tapetud riigis või piirkonnas, mis on liigitatud artikli 5 lõike 2 kohaselt tehtud otsusega väikese BSE riskiga riikide või piirkondade hulka) ning loomi, kellelt kõrvalsaadus või sellest saadud toode pärineb, ei ole tapaeelselt tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud kesknärvisüsteemikudede vigastamise teel koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga, või |
| --- | --- |

a)

loomne kõrvalsaadus või sellest saadud toode ei sisalda määratletud riskiteguriga materjali ega veiste, lammaste või kitsede luudest mehhaaniliselt eraldatud lihamassi ega ole saadud sellisest materjalist (välja arvatud neilt loomadelt saadud materjalist või lihamassist, kes on sündinud, keda on pidevalt kasvatatud ja kes on tapetud riigis või piirkonnas, mis on liigitatud artikli 5 lõike 2 kohaselt tehtud otsusega väikese BSE riskiga riikide või piirkondade hulka) ning loomi, kellelt kõrvalsaadus või sellest saadud toode pärineb, ei ole tapaeelselt tuimastatud ega tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga ega tapetud kesknärvisüsteemikudede vigastamise teel koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga, või

| b) | loomne kõrvalsaadus või sellest saadud toode sisaldab üksnes sellist veistelt, lammastelt või kitsedelt saadud materjali või on saadud üksnes neilt loomadelt saadud materjalist, kes on sündinud, keda on pidevalt kasvatatud ja kes on tapetud riigis või piirkonnas, mis on liigitatud artikli 5 lõike 2 kohaselt tehtud otsusega väikese BSE riskiga riikide või piirkondade hulka. |
| --- | --- |

b)

loomne kõrvalsaadus või sellest saadud toode sisaldab üksnes sellist veistelt, lammastelt või kitsedelt saadud materjali või on saadud üksnes neilt loomadelt saadud materjalist, kes on sündinud, keda on pidevalt kasvatatud ja kes on tapetud riigis või piirkonnas, mis on liigitatud artikli 5 lõike 2 kohaselt tehtud otsusega väikese BSE riskiga riikide või piirkondade hulka.

Lisaks punktide a ja b nõuete järgimisele tuleb A jaos osutatud loomsete kõrvalsaaduste ja neist saadud toodete puhul, mis sisaldavad lambalt või kitselt saadud piima või piimatooteid ning mis on ette nähtud söödaks, esitada impordi korral veterinaartõend, millele on lisatud järgmine kinnitus:

| c) | lambaid ja kitsi, kellelt kõnealused tooted on saadud, on hoitud sünnist saadik pidevalt riigis, kus on täidetud järgmised tingimused:






  i) | klassikalise skreipi juhtumitest teatamine on kohustuslik; |
| --- | --- | --- |

c)

lambaid ja kitsi, kellelt kõnealused tooted on saadud, on hoitud sünnist saadik pidevalt riigis, kus on täidetud järgmised tingimused:

i)

klassikalise skreipi juhtumitest teatamine on kohustuslik;

| ii) | riigis on olemas teadlikustamis-, seire- ja järelevalvesüsteem; |
| --- | --- |

ii)

riigis on olemas teadlikustamis-, seire- ja järelevalvesüsteem;

| iii) | põllumajandusettevõtete suhtes, kus on lambad või kitsed, kohaldatakse TSE kahtluse või klassikalise skreipi kinnitamise korral ametlikke piiranguid; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandusettevõtete suhtes, kus on lambad või kitsed, kohaldatakse TSE kahtluse või klassikalise skreipi kinnitamise korral ametlikke piiranguid;

| iv) | klassikalisse skreipisse haigestunud lambad ja kitsed tapetakse ja hävitatakse täielikult; |
| --- | --- |

iv)

klassikalisse skreipisse haigestunud lambad ja kitsed tapetakse ja hävitatakse täielikult;

| v) | lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu riigis vähemalt seitsme aasta jooksul; |
| --- | --- |

v)

lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu riigis vähemalt seitsme aasta jooksul;

| d) | lamba- või kitsepiim ja piimatooted on pärit põllumajandusettevõttest, kus ei ole kehtestatud seoses TSE kahtlusega ametlikku piirangut; |
| --- | --- |

d)

lamba- või kitsepiim ja piimatooted on pärit põllumajandusettevõttest, kus ei ole kehtestatud seoses TSE kahtlusega ametlikku piirangut;

| e) | lamba- või kitsepiim ja piimatooted on pärit põllumajandusettevõttest, kus viimasel seitsmel aastal ei ole diagnoositud klassikalise skreipi juhtumit või kus pärast klassikalise skreipi juhtumi kinnitamist:






  i) | on tapetud või hävitatud või tapetud kõik lambad ja kitsed, v.a ARR/ARR-genotüübiga tõujäärad, vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted ning teised vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad, või |
| --- | --- | --- |

e)

lamba- või kitsepiim ja piimatooted on pärit põllumajandusettevõttest, kus viimasel seitsmel aastal ei ole diagnoositud klassikalise skreipi juhtumit või kus pärast klassikalise skreipi juhtumi kinnitamist:

i)

on tapetud või hävitatud või tapetud kõik lambad ja kitsed, v.a ARR/ARR-genotüübiga tõujäärad, vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita aretusuted ning teised vähemalt ühe ARR-alleeliga lambad, või

| ii) | on tapetud ja hävitatud kõik loomad, kelle puhul leidis kinnitust nakatumine klassikalisse skreipisse, ning ettevõttes on toimunud viimasest klassikalise skreipi juhtumi kinnitamisest alates vähemalt kahe aasta jooksul tõhustatud TSE seire, mis hõlmab muu hulgas X lisa C peatüki punktis 3.2 sätestatud laboratoorsete meetodite kohaselt tehtud ja negatiivseid tulemusi andnud kontrolle TSE esinemise suhtes kõikide järgmiste üle 18 kuu vanuste loomade, välja arvatud ARR/ARR-genotüübiga lammaste puhul:






  — | inimtoiduks tapetud loomad ja |
| --- | --- | --- |

ii)

on tapetud ja hävitatud kõik loomad, kelle puhul leidis kinnitust nakatumine klassikalisse skreipisse, ning ettevõttes on toimunud viimasest klassikalise skreipi juhtumi kinnitamisest alates vähemalt kahe aasta jooksul tõhustatud TSE seire, mis hõlmab muu hulgas X lisa C peatüki punktis 3.2 sätestatud laboratoorsete meetodite kohaselt tehtud ja negatiivseid tulemusi andnud kontrolle TSE esinemise suhtes kõikide järgmiste üle 18 kuu vanuste loomade, välja arvatud ARR/ARR-genotüübiga lammaste puhul:

—

inimtoiduks tapetud loomad ja

| — | loomad, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, ent kes ei tapetud haiguste likvideerimise programmi raames. |
| --- | --- |

—

loomad, kes on põllumajandusettevõttes surnud või tapetud, ent kes ei tapetud haiguste likvideerimise programmi raames.

E   PEATÜKK

Lammaste ja kitsede import

Lammaste ja kitsede import

Liitu imporditavate lammaste ja kitsede puhul tuleb esitada veterinaartõend, milles kinnitatakse, et neid on hoitud sünnist saadik pidevalt riigis, kus on täidetud järgmised tingimused:

| 1. | klassikalise skreipi juhtumitest teatamine on kohustuslik; |
| --- | --- |

1.

klassikalise skreipi juhtumitest teatamine on kohustuslik;

| 2. | riigis on olemas teadlikustamis-, seire- ja järelevalvesüsteem; |
| --- | --- |

2.

riigis on olemas teadlikustamis-, seire- ja järelevalvesüsteem;

| 3. | Klassikalisse skreipisse haigestunud lambad ja kitsed tapetakse ja hävitatakse täielikult; |
| --- | --- |

3.

Klassikalisse skreipisse haigestunud lambad ja kitsed tapetakse ja hävitatakse täielikult;

| 4. | Lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu riigis vähemalt seitsme aasta jooksul. |
| --- | --- |

4.

Lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu riigis vähemalt seitsme aasta jooksul.

Lisaks punktides 1–4 sätestatud tingimustele kinnitatakse veterinaartõendis ka järgmist:

| 5. | Aretuse otstarbel liitu imporditavate lammaste ja kitsede puhul, kes tuuakse muudesse liikmesriikidesse kui väikese klassikalise skreipi riskiga riikidesse või riiklikku skreipi kontrollimise programmi omavatesse riikidesse, mis on loetletud VIII lisa A peatüki A jao punktis 3.2, peavad olema täidetud järgmised tingimused:






  — | imporditavad lambad ja kitsed on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, mis vastavad VIII lisa A peatüki A jao punkti 1.3 tingimustele, või |
| --- | --- | --- |

5.

Aretuse otstarbel liitu imporditavate lammaste ja kitsede puhul, kes tuuakse muudesse liikmesriikidesse kui väikese klassikalise skreipi riskiga riikidesse või riiklikku skreipi kontrollimise programmi omavatesse riikidesse, mis on loetletud VIII lisa A peatüki A jao punktis 3.2, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

—

imporditavad lambad ja kitsed on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, mis vastavad VIII lisa A peatüki A jao punkti 1.3 tingimustele, või

| — | imporditavad loomad on ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad ja nad on pärit põllumajandusettevõttest, kus kahel viimasel aastal ei ole kehtestatud BSE või klassikalise skreipi tõttu ametlikku liikumispiirangut. |
| --- | --- |

—

imporditavad loomad on ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad ja nad on pärit põllumajandusettevõttest, kus kahel viimasel aastal ei ole kehtestatud BSE või klassikalise skreipi tõttu ametlikku liikumispiirangut.

| 6. | Kõikidel otstarvetel, välja arvatud koheseks tapmiseks, liitu imporditavate lammaste ja kitsede puhul, kes tuuakse väikese klassikalise skreipi riskiga liikmesriikidesse või riiklikku skreipi kontrollimise programmi omavatesse liikmesriikidesse, mis on loetletud VIII lisa A peatüki A jao punktis 3.2, peavad olema täidetud järgmised tingimused:






  — | nad on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, mis vastavad VIII lisa A peatüki A jao punkti 1.2 tingimustele, või |
| --- | --- | --- |

6.

Kõikidel otstarvetel, välja arvatud koheseks tapmiseks, liitu imporditavate lammaste ja kitsede puhul, kes tuuakse väikese klassikalise skreipi riskiga liikmesriikidesse või riiklikku skreipi kontrollimise programmi omavatesse liikmesriikidesse, mis on loetletud VIII lisa A peatüki A jao punktis 3.2, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

—

nad on pärit põllumajandusettevõttest või -ettevõtetest, mis vastavad VIII lisa A peatüki A jao punkti 1.2 tingimustele, või

| — | imporditavad loomad on ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad ja nad on pärit põllumajandusettevõttest, kus kahel viimasel aastal ei ole kehtestatud BSE või klassikalise skreipi tõttu ametlikku liikumispiirangut.” |
| --- | --- |

—

imporditavad loomad on ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad ja nad on pärit põllumajandusettevõttest, kus kahel viimasel aastal ei ole kehtestatud BSE või klassikalise skreipi tõttu ametlikku liikumispiirangut.”

| c) | H peatükk asendatakse järgmisega:
  „H   PEATÜKK

  Lammaste ja kitsede sperma ja embrüote import

  Liitu imporditava lamba- ja kitsesperma ja -embrüote puhul tuleb esitada veterinaartõend, milles kinnitatakse, et:






  1. | doonorloomi on hoitud sünnist saadik pidevalt riigis, kus on täidetud järgmised tingimused:






  i) | klassikalise skreipi juhtumitest teatamine on kohustuslik; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

H peatükk asendatakse järgmisega:

„H   PEATÜKK

Lammaste ja kitsede sperma ja embrüote import

Lammaste ja kitsede sperma ja embrüote import

Liitu imporditava lamba- ja kitsesperma ja -embrüote puhul tuleb esitada veterinaartõend, milles kinnitatakse, et:

1.

doonorloomi on hoitud sünnist saadik pidevalt riigis, kus on täidetud järgmised tingimused:

i)

klassikalise skreipi juhtumitest teatamine on kohustuslik;

| ii) | riigis on olemas teadlikustamis-, seire- ja järelevalvesüsteem; |
| --- | --- |

ii)

riigis on olemas teadlikustamis-, seire- ja järelevalvesüsteem;

| iii) | klassikalisse skreipisse haigestunud lambad ja kitsed tapetakse ja hävitatakse viivitamata; |
| --- | --- |

iii)

klassikalisse skreipisse haigestunud lambad ja kitsed tapetakse ja hävitatakse viivitamata;

| iv) | lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu riigis vähemalt seitsme aasta jooksul. |
| --- | --- |

iv)

lammaste ja kitsede söötmine mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu või kõrnetega on olnud keelatud ja seda keeldu on tõhusalt jõustatud kogu riigis vähemalt seitsme aasta jooksul.

| 2. | Doonorloomi on hoitud kolmel eksporditava sperma või embrüote kogumisele eelneval aastal pidevalt põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes, kus on täidetud vähemalt viimasel kolmel aastal kõiki VIII lisa A peatüki A jao punkti 1.3 alapunktides a kuni f sätestatud nõudeid, või:






  i) | kui tegemist on lambaspermaga, on sperma kogutud ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga isastelt lammastelt; |
| --- | --- | --- |

2.

Doonorloomi on hoitud kolmel eksporditava sperma või embrüote kogumisele eelneval aastal pidevalt põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes, kus on täidetud vähemalt viimasel kolmel aastal kõiki VIII lisa A peatüki A jao punkti 1.3 alapunktides a kuni f sätestatud nõudeid, või:

i)

kui tegemist on lambaspermaga, on sperma kogutud ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga isastelt lammastelt;

| ii) | kui tegemist on lambaembrüotega, on embrüod kogutud ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammastelt.” |
| --- | --- |

ii)

kui tegemist on lambaembrüotega, on embrüod kogutud ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lammastelt.”

| (6) | X lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | C peatüki 3. osa punkti 3.1 lisatakse järgmine alapunkt c:
  „c)   Positiivsete TSE juhtumite edasine uurimine
  Kõikidest positiivsetest BSE juhtumitest pärit proovid edastatakse pädeva asutuse kindlaks määratud laborile, mis on läbinud seoses kinnitatud BSE juhtumite eristustestide läbiviimisega edukalt Euroopa Liidu referentlabori korraldatud pädevustesti. Kindlaksmääratud laboris kontrollitakse proove edasi vastavalt Euroopa Liidu referentlaboris kasutatavatele TSE isloaatide liigitamise meetoditele ja juhenditele (9). |
| --- | --- | --- |

(6)

X lisa muudetakse järgmiselt:

a)

C peatüki 3. osa punkti 3.1 lisatakse järgmine alapunkt c:

„c)   Positiivsete TSE juhtumite edasine uurimine

Kõikidest positiivsetest BSE juhtumitest pärit proovid edastatakse pädeva asutuse kindlaks määratud laborile, mis on läbinud seoses kinnitatud BSE juhtumite eristustestide läbiviimisega edukalt Euroopa Liidu referentlabori korraldatud pädevustesti. Kindlaksmääratud laboris kontrollitakse proove edasi vastavalt Euroopa Liidu referentlaboris kasutatavatele TSE isloaatide liigitamise meetoditele ja juhenditele (9).

9

| b) | X lisa C peatüki punkt 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kiirtestid
  Kiirtestide läbiviimiseks kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja artikli 6 lõikega 1 kasutatakse veiste puhul BSE seireks kiirtestidena järgmisi meetodeid:






  — | western blot-meetodil põhinev immunoblotanalüüs proteaas-K-resistentse fragmendi PrPRes tuvastamiseks (Prionics-Check Western test); |
| --- | --- | --- |

b)

X lisa C peatüki punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kiirtestid

Kiirtestide läbiviimiseks kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja artikli 6 lõikega 1 kasutatakse veiste puhul BSE seireks kiirtestidena järgmisi meetodeid:

—

western blot-meetodil põhinev immunoblotanalüüs proteaas-K-resistentse fragmendi PrPRes tuvastamiseks (Prionics-Check Western test);

| — | mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs PrPSc määramiseks (Enfer TSE Version 3); |
| --- | --- |

—

mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs PrPSc määramiseks (Enfer TSE Version 3);

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes’i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test); |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes’i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test);

| — | mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs (ELISA), millega monoklonaalsete antikehade abil tuvastatakse proteaas-K-resistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test); |
| --- | --- |

—

mikroplaadil läbiviidav immunoanalüüs (ELISA), millega monoklonaalsete antikehade abil tuvastatakse proteaas-K-resistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test);

| — | immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdCheck BSE Antigen Test Kit, EIA & IDEXX HerdCheck BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA); |
| --- | --- |

—

immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdCheck BSE Antigen Test Kit, EIA & IDEXX HerdCheck BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA);

| — | külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (Prionics Check PrioSTRIP); |
| --- | --- |

—

külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (Prionics Check PrioSTRIP);

| — | kahepoolne immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha, mis on suunatud veise PrPSc väga lahtikeerdunud olekus eksponeeritud kahe epitoobi vastu (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit). |
| --- | --- |

—

kahepoolne immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha, mis on suunatud veise PrPSc väga lahtikeerdunud olekus eksponeeritud kahe epitoobi vastu (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit).

Kiirtestide läbiviimiseks kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja artikli 6 lõikega 1 kasutatakse lammaste ja kitsede puhul TSE seireks kiirtestidena ainult järgmisi meetodeid:

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes’i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test); |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes’i määramiseks (Bio-Rad TeSeE SAP rapid test);

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile (TeSeE Sheep/Goat Purification Kit) järgnev kihttehnikal põhinev immunoanalüüs PrPRes’i tuvastamiseks (TeSe Sheep/Goat Detection Kit) (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test); |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile (TeSeE Sheep/Goat Purification Kit) järgnev kihttehnikal põhinev immunoanalüüs PrPRes’i tuvastamiseks (TeSe Sheep/Goat Detection Kit) (Bio-Rad TeSeE Sheep/Goat rapid test);

| — | immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdCheck BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA); |
| --- | --- |

—

immunoanalüüs, milles kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konservatiivsetele osadele (IDEXX HerdCheck BSE-Scrapie Antigen Test Kit, EIA);

| — | külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (kiirtest Prionics – Check PrioSTRIP SR, visuaalsete näitude protokoll). |
| --- | --- |

—

külgvool põhinev immunoanalüüs, milles kasutatakse kahte eri monoklonaalset antikeha proteaas-K-resistentsete PrP-fraktsioonide tuvastamiseks (kiirtest Prionics – Check PrioSTRIP SR, visuaalsete näitude protokoll).

Kõikide kiirtestide puhul peab testis kasutatav koeproov vastama tootja kasutamisjuhistele.

Kiirtestide tootja peab rakendama Euroopa Liidu referentlabori heakskiidetud kvaliteeditagamissüsteemi, mis tagab testide muutumatu töökindluse. Tootjad peavad esitama testi tegemise juhendid Euroopa Liidu referentlaborile.

Kiirtestis või testi tegemise juhendis võib muudatusi teha alles pärast seda, kui Euroopa Liidu referentlaborile on sellest ette teatatud ja ELi referentlabor on teinud otsuse, et kavandatav muudatus ei vähenda kiirtesti tundlikkust, spetsiifilisust ega usaldusväärsust. Sellest otsusest teatatakse komisjonile ja liikmesriikide referentlaboritele.”

---

(1)  http://vla.defra.gov.uk/science/docs/sci_tse_rl_handbookv4jan10.pdf

1

(2)  EÜT L 349, 24.12.2002, lk 105.

2

(3)  http://vla.defra.gov.uk/science/docs/sci_tse_rl_2blot.pdf

3

(4)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 8.”

4

(5)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

5

(6)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.”

6

(7)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

7

(8)  ELT L 368, 23.12.2006, lk 15.”

8

(9)  http://vla.defra.gov.uk/science/docs/sci_tse_rl_2blot.pdf.”

9

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/84 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/84

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 631/2013,

28. juuni 2013,

millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 546/2006 ja rakendusmäärus (EL) nr 233/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle VIII lisa A peatüki 1. jao punkti b alapunkti iii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Määruse VIII lisas nähakse ette riiklike skreipi kontrollimise programmide heakskiitmine ja edaspidine muutmine, kui need vastavad teatavatele kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Määruse VIII lisas nähakse ette riiklike skreipi kontrollimise programmide heakskiitmine ja edaspidine muutmine, kui need vastavad teatavatele kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele.

| (2) | Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 546/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses skreipi kontrollimise programmide ja lisatagatistega, lubatakse erandeid otsuse 2003/100/EÜ teatavatest nõuetest ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1874/2003, (2) kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid. Samuti sätestatakse sellega lisatagatised, mis võivad nimetatud liikmesriikidele kasulikud olla seoses lammaste ja kitsede ning samuti nende sperma ja embrüote vedudega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 31. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 546/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses skreipi kontrollimise programmide ja lisatagatistega, lubatakse erandeid otsuse 2003/100/EÜ teatavatest nõuetest ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1874/2003, (2) kiidetakse heaks teatavate liikmesriikide skreipi kontrollimise programmid. Samuti sätestatakse sellega lisatagatised, mis võivad nimetatud liikmesriikidele kasulikud olla seoses lammaste ja kitsede ning samuti nende sperma ja embrüote vedudega.

| (3) | Komisjoni 16. märtsi 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 233/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses Taani muudetud riikliku skreipitõrjeprogrammi heakskiitmisega, (3) kiidetakse heaks Taani muudetud riiklik skreipitõrjeprogramm. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 16. märtsi 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 233/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 seoses Taani muudetud riikliku skreipitõrjeprogrammi heakskiitmisega, (3) kiidetakse heaks Taani muudetud riiklik skreipitõrjeprogramm.

| (4) | Selguse ja ELi õigusloome lihtsustamise huvides on määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas, mida on muudetud komisjoni 28. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 630/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise üksikasjalikud eeskirjad) lisasid, (4) esitatud loetelu liikmesriikidest, kellel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi tõrje programm, ja vastavatest lisatagatistest, mis võivad nimetatud liikmesriikidele kasulikud olla seoses lammaste ja kitsede ning samuti nende sperma ja embrüote vedudega. |
| --- | --- |

(4)

Selguse ja ELi õigusloome lihtsustamise huvides on määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisas, mida on muudetud komisjoni 28. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 630/2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise üksikasjalikud eeskirjad) lisasid, (4) esitatud loetelu liikmesriikidest, kellel on heakskiidetud riiklik klassikalise skreipi tõrje programm, ja vastavatest lisatagatistest, mis võivad nimetatud liikmesriikidele kasulikud olla seoses lammaste ja kitsede ning samuti nende sperma ja embrüote vedudega.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 muudatusi, mis on sätestatud määrusega (EL) nr 630/2013, kohaldatakse alates 1. juulist 2013. Seega muutuvad sel kuupäeval tarbetuks määruse (EÜ) nr 546/2006 ja rakendusmääruse (EL) nr 233/2012 sätted. Õigusselguse ja -kindluse huvides tuleks nimetatud määrused seetõttu samast kuupäevast kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 muudatusi, mis on sätestatud määrusega (EL) nr 630/2013, kohaldatakse alates 1. juulist 2013. Seega muutuvad sel kuupäeval tarbetuks määruse (EÜ) nr 546/2006 ja rakendusmääruse (EL) nr 233/2012 sätted. Õigusselguse ja -kindluse huvides tuleks nimetatud määrused seetõttu samast kuupäevast kehtetuks tunnistada.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 546/2006 ja rakendusmäärus (EL) nr 233/2012 tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2013.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  ELT L 94, 1.4.2006, lk 28.

2

(3)  ELT L 78, 17.3.2012, lk 13.

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 60.

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/85 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/85

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 632/2013,

28. juuni 2013,

millega 194. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 30. mail 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

30. mail 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta ühte kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Qaida in Iraq (teiste nimedega (a) AQI, (b) al-Tawhid, (c) the Monotheism and Jihad Group, (d) Qaida of the Jihad in the Land of the Two Rivers, (e) Al-Qaida of Jihad in the Land of the Two Rivers, (f) The Organization of Jihad's Base in the Country of the Two Rivers, (g) The Organization Base of Jihad/Country of the Two Rivers, (h) The Organization Base of Jihad/Mesopotamia, (i) Tanzim Qa'idat Al-Jihad fi Bilad al-Rafidayn, (j) Tanzeem Qa'idat al Jihad/Bilad al Raafidaini, (k) Jama'at Al-Tawhid Wa'al-Jihad, (l) JTJ, (m) Islamic State of Iraq, (n) ISI, (o) al-Zarqawi network). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 18.10.2004” asendatakse järgmisega:

„Al-Qaida in Iraq (teiste nimedega (a) AQI, (b) al-Tawhid, (c) the Monotheism and Jihad Group, (d) Qaida of the Jihad in the Land of the Two Rivers, (e) Al-Qaida of Jihad in the Land of the Two Rivers, (f) The Organization of Jihad's Base in the Country of the Two Rivers, (g) The Organization Base of Jihad/Country of the Two Rivers, (h) The Organization Base of Jihad/Mesopotamia, (i) Tanzim Qa'idat Al-Jihad fi Bilad al-Rafidayn, (j) Tanzeem Qa'idat al Jihad/Bilad al Raafidaini, (k) Jama'at Al-Tawhid Wa'al-Jihad, (l) JTJ, (m) Islamic State of Iraq, (n) ISI, (o) al-Zarqawi network, (p) Jabhat al Nusrah, (q) Jabhet al-Nusra, (r) Al-Nusrah Front, (s) The Victory Front, (t) Al-Nusrah Front for the People of the Levant, (u) Islamic State in Iraq and the Levant). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 18.10.2004.”

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/87

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 633/2013,

28. juuni 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MK | 46,1 |
| ZZ | 50,7 |
| 0707 00 05 | MK | 25,2 |
| TR | 113,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0709 93 10 | TR | 130,5 |
| ZZ | 130,5 |
| 0805 50 10 | AR | 85,5 |
| TR | 99,2 |
| ZA | 107,4 |
| ZZ | 97,4 |
| 0808 10 80 | AR | 157,4 |
| BR | 111,9 |
| CL | 114,0 |
| CN | 115,2 |
| NZ | 142,9 |
| TR | 99,8 |
| ZA | 120,5 |
| ZZ | 123,1 |
| 0809 10 00 | IL | 275,4 |
| TR | 211,6 |
| ZZ | 243,5 |
| 0809 29 00 | TR | 347,1 |
| US | 605,0 |
| ZZ | 476,1 |
| 0809 30 | TR | 246,3 |
| ZZ | 246,3 |
| 0809 40 05 | CL | 216,9 |
| IL | 308,9 |
| ZA | 377,9 |
| ZZ | 301,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

55,3

MK

46,1

ZZ

50,7

0707 00 05

MK

25,2

TR

113,2

ZZ

69,2

0709 93 10

TR

130,5

ZZ

130,5

0805 50 10

AR

85,5

TR

99,2

ZA

107,4

ZZ

97,4

0808 10 80

AR

157,4

BR

111,9

CL

114,0

CN

115,2

NZ

142,9

TR

99,8

ZA

120,5

ZZ

123,1

0809 10 00

IL

275,4

TR

211,6

ZZ

243,5

0809 29 00

TR

347,1

US

605,0

ZZ

476,1

0809 30

TR

246,3

ZZ

246,3

0809 40 05

CL

216,9

IL

308,9

ZA

377,9

ZZ

301,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/89

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 634/2013,

28. juuni 2013,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. juulist 2013

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. juulist 2013 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. juulist 2013 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. juulist 2013 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2013

| CN-kood | Toote kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Kõva NISU, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Pehme NISU, seemneks | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISITERAD, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid | 0,00 |

CN-kood

Toote kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 19 00

1001 11 00

Kõva NISU, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

ex 1001 91 20

Pehme NISU, seemneks

0,00

ex 1001 99 00

Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAISITERAD, v.a seemneks (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid

0,00

---

(1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres; |
| --- | --- |

—

3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres;

| — | 2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas osutatud impordimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

14.6.2013-27.6.2013

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:










  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Maisiterad | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteering | 238,02 | 198,43 | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 257,40 | 247,40 | 227,40 |
| Lahe lisatasu | — | 28,95 | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 32,94 | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Maisiterad

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteering

238,02

198,43

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

257,40

247,40

227,40

Lahe lisatasu

—

28,95

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

32,94

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 16,34 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 49,61 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

16,34 eurot/t

Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

49,61 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

OTSUSED

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/92

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. juuni 2013,

Euroopa Liidu Kohtu kohtujuristide arvu suurendamise kohta

(2013/336/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 252 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Kohtu presidendi 16. jaanuari 2013. aasta taotlust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 252 esimese lõiguga on ette nähtud, et kui Euroopa Kohus seda taotleb, võib nõukogu ühehäälselt suurendada kohtujuristide arvu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 252 esimese lõiguga on ette nähtud, et kui Euroopa Kohus seda taotleb, võib nõukogu ühehäälselt suurendada kohtujuristide arvu.

| (2) | Euroopa Kohus esitas 16. jaanuaril 2013 taotluse suurendada Euroopa Kohtu kohtujuristide arvu kolme isiku võrra. Taotlus on põhjendatud vajadusega, et Euroopa Kohtul oleks ka edaspidi võimalik kuulata kõigis seda vajavates kohtuasjades ära kohtujuristi ettepanek, ilma et see pikendaks kohtuasjade menetlemise kogukestust. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Kohus esitas 16. jaanuaril 2013 taotluse suurendada Euroopa Kohtu kohtujuristide arvu kolme isiku võrra. Taotlus on põhjendatud vajadusega, et Euroopa Kohtul oleks ka edaspidi võimalik kuulata kõigis seda vajavates kohtuasjades ära kohtujuristi ettepanek, ilma et see pikendaks kohtuasjade menetlemise kogukestust.

| (3) | Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsioonis nr 38 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 252 kohta, mis käsitleb Euroopa Kohtu kohtujuristide arvu, on märgitud, et kui Euroopa Kohus taotleb kohtujuristide arvu suurendamist kolme isiku võrra (üksteist praeguse kaheksa asemel), võib nõukogu ühehäälselt seda arvu suurendada. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsioonis nr 38 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 252 kohta, mis käsitleb Euroopa Kohtu kohtujuristide arvu, on märgitud, et kui Euroopa Kohus taotleb kohtujuristide arvu suurendamist kolme isiku võrra (üksteist praeguse kaheksa asemel), võib nõukogu ühehäälselt seda arvu suurendada.

| (4) | Selleks et põhjenduses 2 kirjeldatud vajadusi parimal viisil täita ja võimaldada täiendavate kohtujuristide optimaalset integreerumist, tegi Euroopa Kohus ettepaneku, et ühe kohtujuristi ametisseastumine toimuks 1. juulil 2013, mis on Horvaatia ühinemiseks kavandatud kuupäev, eeldusel et kõik ratifitseerimiskirjad on selleks kuupäevaks hoiule antud, ning ülejäänud kaks kohtujuristi astuksid ametisse 7. oktoobril 2015, mil toimub kohtuliikmete osaline asendamine, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et põhjenduses 2 kirjeldatud vajadusi parimal viisil täita ja võimaldada täiendavate kohtujuristide optimaalset integreerumist, tegi Euroopa Kohus ettepaneku, et ühe kohtujuristi ametisseastumine toimuks 1. juulil 2013, mis on Horvaatia ühinemiseks kavandatud kuupäev, eeldusel et kõik ratifitseerimiskirjad on selleks kuupäevaks hoiule antud, ning ülejäänud kaks kohtujuristi astuksid ametisse 7. oktoobril 2015, mil toimub kohtuliikmete osaline asendamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Kohtu kohtujuristide arvu suurendatakse

| — | üheksani alates 1. juulist 2013; |
| --- | --- |

—

üheksani alates 1. juulist 2013;

| — | üheteistkümneni alates 7. oktoobrist 2015. |
| --- | --- |

—

üheteistkümneni alates 7. oktoobrist 2015.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 25. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

E. GILMORE

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/93

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

26. juuni 2013,

millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunikud

(2013/337/EL)

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 254 ja 255,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üldkohtu kolmeteistkümne kohtuniku volitused lõpevad 31. augustil 2013. Uued kohtunikud tuleks nimetada ametisse ajavahemikuks 1. septembrist 2013 kuni 31. augustini 2019. |
| --- | --- |

(1)

Üldkohtu kolmeteistkümne kohtuniku volitused lõpevad 31. augustil 2013. Uued kohtunikud tuleks nimetada ametisse ajavahemikuks 1. septembrist 2013 kuni 31. augustini 2019.

| (2) | On tehtud ettepanek pikendada Guido BERARDISE, Eugène BUTTIGIEGI ja Carl WETTERI volitusi uueks ametiajaks. |
| --- | --- |

(2)

On tehtud ettepanek pikendada Guido BERARDISE, Eugène BUTTIGIEGI ja Carl WETTERI volitusi uueks ametiajaks.

| (3) | Üldkohtu vabadele ametikohtadele on esitatud Anthony COLLINSI, Stéphane GERVASONI ja Ignacio ULLOA RUBIO kandidatuurid. |
| --- | --- |

(3)

Üldkohtu vabadele ametikohtadele on esitatud Anthony COLLINSI, Stéphane GERVASONI ja Ignacio ULLOA RUBIO kandidatuurid.

| (4) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas arvamuse Guido BERARDISE, Eugène BUTTIGIEGI, Anthony COLLINSI, Stéphane GERVASONI, Ignacio ULLOA RUBIO ja Carl WETTERI sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas arvamuse Guido BERARDISE, Eugène BUTTIGIEGI, Anthony COLLINSI, Stéphane GERVASONI, Ignacio ULLOA RUBIO ja Carl WETTERI sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldkohtu kohtunikeks nimetatakse ajavahemikuks 1. septembrist 2013 kuni 31. augustini 2019:

| — | Guido BERARDIS |
| --- | --- |

—

Guido BERARDIS

| — | Eugène BUTTIGIEG |
| --- | --- |

—

Eugène BUTTIGIEG

| — | Anthony COLLINS |
| --- | --- |

—

Anthony COLLINS

| — | Stéphane GERVASONI |
| --- | --- |

—

Stéphane GERVASONI

| — | Ignacio ULLOA RUBIO |
| --- | --- |

—

Ignacio ULLOA RUBIO

| — | Carl WETTER |
| --- | --- |

—

Carl WETTER

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. juuni 2013

eesistuja

R. MONTGOMERY

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/94

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

26. juuni 2013,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Kohtu kohtunikud

(2013/338/EL)

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 253 ja 255,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklite 5 ja 7 alusel ning seoses Uno LÕHMUSE ja Jean Jacques KASELI tagasiastumisega alates 6. oktoobrist 2013 tuleks Uno LÕHMUSE ja Jean Jacques KASELI järelejäänud ametiajaks kuni 6. oktoobrini 2015 ametisse nimetada kaks Euroopa Kohtu kohtunikku. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklite 5 ja 7 alusel ning seoses Uno LÕHMUSE ja Jean Jacques KASELI tagasiastumisega alates 6. oktoobrist 2013 tuleks Uno LÕHMUSE ja Jean Jacques KASELI järelejäänud ametiajaks kuni 6. oktoobrini 2015 ametisse nimetada kaks Euroopa Kohtu kohtunikku.

| (2) | Vabadele ametikohtadele on esitatud Küllike JÜRIMÄE ja François BILTGENI kandidatuurid. |
| --- | --- |

(2)

Vabadele ametikohtadele on esitatud Küllike JÜRIMÄE ja François BILTGENI kandidatuurid.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas arvamuse Küllike JÜRIMÄE ja François BILTGENI sobivuse kohta Euroopa Kohtu kohtuniku ametikohale, |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas arvamuse Küllike JÜRIMÄE ja François BILTGENI sobivuse kohta Euroopa Kohtu kohtuniku ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Kohtu kohtunikeks nimetatakse ajavahemikuks 6. oktoobrist 2013 kuni 6. oktoobrini 2015:

| — | Küllike JÜRIMÄE |
| --- | --- |

—

Küllike JÜRIMÄE

| — | François BILTGEN |
| --- | --- |

—

François BILTGEN

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. juuni 2013

eesistuja

R. MONTGOMERY

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/95

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

26. juuni 2013,

millega nimetatakse ametisse üks Üldkohtu kohtunik

(2013/339/EL)

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 254 ja 255,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklite 5 ja 7 alusel ning seoses Josef AZIZI tagasiastumisega alates 1. septembrist 2013 tuleks tema järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2016 ametisse nimetada üks Üldkohtu kohtunik. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklite 5 ja 7 alusel ning seoses Josef AZIZI tagasiastumisega alates 1. septembrist 2013 tuleks tema järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2016 ametisse nimetada üks Üldkohtu kohtunik.

| (2) | Vabale ametikohale on esitatud Viktor KREUSCHITZI kandidatuur. |
| --- | --- |

(2)

Vabale ametikohale on esitatud Viktor KREUSCHITZI kandidatuur.

| (3) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas arvamuse Viktor KREUSCHITZI sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale, |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas arvamuse Viktor KREUSCHITZI sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Viktor KREUSCHITZ nimetatakse Üldkohtu kohtunikuks ajavahemikuks 1. septembrist 2013 kuni 31. augustini 2016.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. juuni 2013

eesistuja

R. MONTGOMERY

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/96

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

27. juuni 2013,

millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ seoses Horvaatias sigade klassikalise katku tõttu võetud loomatervishoiualaste tõrjemeetmetega

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 3932 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/340/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on loetletud kõnealuse otsuse lisas. Sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on liikmesriikides ja nende piirkondades erinev. Seepärast koosneb otsuse 2008/855/EÜ lisa kolmest osast, millest igaühes on loetletud liikmesriikide piirkonnad, mille suhtes kohaldatakse erinevaid tõrjemeetmeid vastavalt epidemioloogilisele olukorrale. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on loetletud kõnealuse otsuse lisas. Sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on liikmesriikides ja nende piirkondades erinev. Seepärast koosneb otsuse 2008/855/EÜ lisa kolmest osast, millest igaühes on loetletud liikmesriikide piirkonnad, mille suhtes kohaldatakse erinevaid tõrjemeetmeid vastavalt epidemioloogilisele olukorrale.

| (2) | Vastavalt otsusele 2008/855/EÜ tagavad liikmesriigid, et nende territooriumilt lähetatakse teistesse liikmesriikidesse elussigu üksnes juhul, kui sead on pärit piirkondadest, mida ei ole loetletud kõnealuse otsuse lisas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt otsusele 2008/855/EÜ tagavad liikmesriigid, et nende territooriumilt lähetatakse teistesse liikmesriikidesse elussigu üksnes juhul, kui sead on pärit piirkondadest, mida ei ole loetletud kõnealuse otsuse lisas.

| (3) | Otsuse 2008/855/EÜ lisa I osas on esitatud nende liikmesriikide ja piirkondade loetelu, kus sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on kõige soodsam. Sellest tulenevalt on otsuses 2008/855/EÜ sätestatud, et lisa I osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest pärit elussigade lähetamist kõnealuses osas loetletud piirkondades asuvatesse ja teisele liikmesriigile kuuluvatesse põllumajandusettevõtetesse või tapamajadesse, võivad lähteliikmesriigid lubada, kui on täidetud teatavad tingimused. Samuti võib teistesse liikmesriikidesse lähetada kõnealustes piirkondades asuvate majandite värsket sealiha ning kõnealuste sigade lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/855/EÜ lisa I osas on esitatud nende liikmesriikide ja piirkondade loetelu, kus sigade klassikalise katku epidemioloogiline olukord on kõige soodsam. Sellest tulenevalt on otsuses 2008/855/EÜ sätestatud, et lisa I osas loetletud piirkondades asuvatest majanditest pärit elussigade lähetamist kõnealuses osas loetletud piirkondades asuvatesse ja teisele liikmesriigile kuuluvatesse põllumajandusettevõtetesse või tapamajadesse, võivad lähteliikmesriigid lubada, kui on täidetud teatavad tingimused. Samuti võib teistesse liikmesriikidesse lähetada kõnealustes piirkondades asuvate majandite värsket sealiha ning kõnealuste sigade lihast koosnevaid või seda sisaldavaid lihavalmistisi ja -tooteid.

| (4) | Horvaatias tuvastati kodusigadel viimane sigade klassikalise katku puhang 2008. aastal. Metssigadel on seropositiivseid juhtumeid tuvastatud siiski ka jahihooajal 2012–2013. Horvaatia võttis sigade klassikalise katku tõrjeks asjakohased meetmed vastavalt nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (4) sätestatud meetmetele ning kõnealuse taudi likvideerimisprogramm on praegu väljatöötamisel. |
| --- | --- |

(4)

Horvaatias tuvastati kodusigadel viimane sigade klassikalise katku puhang 2008. aastal. Metssigadel on seropositiivseid juhtumeid tuvastatud siiski ka jahihooajal 2012–2013. Horvaatia võttis sigade klassikalise katku tõrjeks asjakohased meetmed vastavalt nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivis 2001/89/EÜ (ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks) (4) sätestatud meetmetele ning kõnealuse taudi likvideerimisprogramm on praegu väljatöötamisel.

| (5) | Horvaatia ühineb Euroopa Liiduga eeldatavasti 1. juulil 2013. Arvestades Horvaatias sigade klassikalise katku epidemioloogilist olukorda, on asjakohane sätestada meetmed sigade klassikalise katku tõrjeks kõnealuse riigi territooriumil, et vältida haiguse levikut teistesse liidu piirkondadesse. Horvaatia pädeva asutuse esitatud teabe põhjal on asjakohane lisada Karlovaci, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina ja Vukovar-Srijemi maakonna territoorium otsuse 2008/855/EÜ lisa I osasse. |
| --- | --- |

(5)

Horvaatia ühineb Euroopa Liiduga eeldatavasti 1. juulil 2013. Arvestades Horvaatias sigade klassikalise katku epidemioloogilist olukorda, on asjakohane sätestada meetmed sigade klassikalise katku tõrjeks kõnealuse riigi territooriumil, et vältida haiguse levikut teistesse liidu piirkondadesse. Horvaatia pädeva asutuse esitatud teabe põhjal on asjakohane lisada Karlovaci, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina ja Vukovar-Srijemi maakonna territoorium otsuse 2008/855/EÜ lisa I osasse.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/855/EÜ lisa I osasse lisatakse järgmine kanne:

„Horvaatia

Karlovaci, Sisak-Moslavina, Slavonski Brod-Posavina ja Vukovar-Srijemi maakonna territoorium.”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates Horvaatia ühinemislepingu jõustumise kuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. juuni 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.

3

(4)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

4

---

| 29.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/98 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/98

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

27. juuni 2013,

millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/341/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. detsembril 2012 esitas tarnija Valeo Equipments Electriques Moteur (edaspidi „taotleja”) taotluse seadme Valeo Efficient Generation (EG) Alternator (edaspidi Valeo EG vahelduvvoolugeneraator) kui uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009) artikliga 4 (2). Leiti, et taotlus on täielik ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas ametliku kättesaamise kuupäevale järgneval päeval ehk 19. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(1)

18. detsembril 2012 esitas tarnija Valeo Equipments Electriques Moteur (edaspidi „taotleja”) taotluse seadme Valeo Efficient Generation (EG) Alternator (edaspidi Valeo EG vahelduvvoolugeneraator) kui uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009) artikliga 4 (2). Leiti, et taotlus on täielik ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas ametliku kättesaamise kuupäevale järgneval päeval ehk 19. detsembril 2012.

| (2) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega taotluste koostamiseks, mis on vajalikud uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (tehnilised suunised) (3). |
| --- | --- |

(2)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega taotluste koostamiseks, mis on vajalikud uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (tehnilised suunised) (3).

| (3) | Taotluses osutatakse Valeo EG vahelduvvoolugeneraatorile, mille kasutegur on vähemalt 77 %, nagu on kindlaks tehtud vastavalt tehniliste suuniste I lisa punktis 5.1.2 kirjeldatud VDA meetodile. Taotleja vahelduvvoolugeneraator on varustatud sünkroonse veaparandusmehhanismiga, milles kasutatakse metall-oksiid-väljatransistoreid, tagades seega suure kasuteguri. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses osutatakse Valeo EG vahelduvvoolugeneraatorile, mille kasutegur on vähemalt 77 %, nagu on kindlaks tehtud vastavalt tehniliste suuniste I lisa punktis 5.1.2 kirjeldatud VDA meetodile. Taotleja vahelduvvoolugeneraator on varustatud sünkroonse veaparandusmehhanismiga, milles kasutatakse metall-oksiid-väljatransistoreid, tagades seega suure kasuteguri.

| (4) | Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.

| (5) | Taotleja on tõendanud, et käesolevas taotluses kirjeldatud suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori tüüp on alates 2013. aastast kättesaadav üksnes ELi turul ning sellest tulenevalt oli sellist tüüpi generaatorite turuosa 2009. aastal alla rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 2 lõike 2 punktis a täpsustatud 3 % piirmäära. Kõnealust väidet kinnitab ka lisatud kontrolliaruanne. Seetõttu leiab komisjon, et taotleja esitatud suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 2 lõike 2 punktis a esitatud abikõlblikkuse kriteeriumile. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja on tõendanud, et käesolevas taotluses kirjeldatud suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori tüüp on alates 2013. aastast kättesaadav üksnes ELi turul ning sellest tulenevalt oli sellist tüüpi generaatorite turuosa 2009. aastal alla rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 2 lõike 2 punktis a täpsustatud 3 % piirmäära. Kõnealust väidet kinnitab ka lisatud kontrolliaruanne. Seetõttu leiab komisjon, et taotleja esitatud suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 2 lõike 2 punktis a esitatud abikõlblikkuse kriteeriumile.

| (6) | Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses sõidukile paigaldatava uuendusliku tehnoloogiaga, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõiduki tõhususe võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. Komisjon leiab, et on asjakohane pidada 67 % tõhususega vahelduvvoolugeneraatorit uuele sõidukitüübile paigaldatud uuendusliku tehnoloogia puhul asjakohaseks võrdlustehnikaks. Kui Valeo EG vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevasse sõidukitüüpi, peab võrdlustehnikal põhinev vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses sõidukile paigaldatava uuendusliku tehnoloogiaga, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõiduki tõhususe võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. Komisjon leiab, et on asjakohane pidada 67 % tõhususega vahelduvvoolugeneraatorit uuele sõidukitüübile paigaldatud uuendusliku tehnoloogia puhul asjakohaseks võrdlustehnikaks. Kui Valeo EG vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevasse sõidukitüüpi, peab võrdlustehnikal põhinev vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon.

| (7) | Taotleja on esitanud põhjaliku metoodika, et teha kindlaks, kui palju on võimalik CO2-heidet vähendada. Selles sisalduvad valemid on kooskõlas tehnilistes suunistes kirjeldatud valemitega, mida kasutatakse suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite lihtsustatud katsemenetluses. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõestada uuendusliku tehnoloogia kasutamisest saadavat kasu CO2-heite vähendamisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6. |
| --- | --- |

(7)

Taotleja on esitanud põhjaliku metoodika, et teha kindlaks, kui palju on võimalik CO2-heidet vähendada. Selles sisalduvad valemid on kooskõlas tehnilistes suunistes kirjeldatud valemitega, mida kasutatakse suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite lihtsustatud katsemenetluses. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõestada uuendusliku tehnoloogia kasutamisest saadavat kasu CO2-heite vähendamisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6.

| (8) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõestanud, et uuendusliku tehnoloogia abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(8)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõestanud, et uuendusliku tehnoloogia abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km.

| (9) | Komisjon märgib, et uuenduslikust tehnoloogiast tulenevat vähenemist võib osaliselt tõestada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon märgib, et uuenduslikust tehnoloogiast tulenevat vähenemist võib osaliselt tõestada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule.

| (10) | Komisjon leiab, et kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus nimega UTAC ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon leiab, et kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus nimega UTAC ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi.

| (11) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid. |
| --- | --- |

(11)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid.

| (12) | Iga tootja, kes soovib eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2 eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama asjaomastele sõidukitele EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavas taotluses käesolevale otsusele, |
| --- | --- |

(12)

Iga tootja, kes soovib eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2 eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama asjaomastele sõidukitele EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks esitatavas taotluses käesolevale otsusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Vähemalt 77 % kasuteguriga ja M1-kategooria sõidukites kasutamiseks ette nähtud Valeo EG vahelduvvoolugeneraator kiidetakse heaks kui uuenduslik tehnoloogia määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses.

2.   CO2-heite vähenemine, mis saavutatakse tänu lõikes 1 osutatud vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele, tehakse kindlaks lisas sätestatud metoodika alusel.

3.   Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 teisele lõigule võib käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kindlaks tehtud CO2-heite vähenemist tõendada ja kanda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (4) I, VIII ja IX lisas määratletud vastavussertifikaati ja asjaomastesse tüübikinnitusdokumentidesse juhul, kui vähenemine vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimumtasemele või ületab seda.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. juuni 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 19.

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf.

3

(4)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

4

---

LISA

Valeo EG vahelduvvoolugeneraatori M1-kategooria sõidukis kasutamisega saavutatava CO2-heite vähenemise kindlakstegemise metoodika

1.   Sissejuhatus

Selleks et teha kindlaks, kui palju CO2-heide väheneb seoses Valeo EG vahelduvvoolugeneraatori kasutamisega M1-kategooria sõidukis, tuleb määratleda järgmised tingimused:

| a) | järgitav katsemenetlus, millega tehakse kindlaks vahelduvvoolugeneraatori kasutegur; |
| --- | --- |

a)

järgitav katsemenetlus, millega tehakse kindlaks vahelduvvoolugeneraatori kasutegur;

| b) | katsestendi seadistus; |
| --- | --- |

b)

katsestendi seadistus;

| c) | standardhälbe arvutamise valemid; |
| --- | --- |

c)

standardhälbe arvutamise valemid;

| d) | CO2-heite vähenemise kindlakstegemine tüübikinnitusasutustes tõendamiseks. |
| --- | --- |

d)

CO2-heite vähenemise kindlakstegemine tüübikinnitusasutustes tõendamiseks.

2.   Katsemenetlus

Vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri kindlakstegemiseks tuleb läbi viia mõõtmisi eri kiirustel: 1 800, 3 000, 6 000, 10 000 pööret minutis. Vahelduvvoolugeneraatori koormus on igal kiirusel 50 % maksimaalsest koormusest. Kasuteguri arvutamiseks kasutatav ajaline jaotus pöörlemiskiiruste 1 800, 3 000, 6 000, 10 000 p/min kohta peab olema vastavalt 25 %, 40 %, 25 %, 10 % (vt tehniliste suuniste I lisa punktis 5.1.2 kirjeldatud VDA meetod).

Sellest tuleneb järgmine valem (1):

Formula

kus:

| — | ηΑ on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur; |
| --- | --- |

—

ηΑ on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur;

| — | (η @1 800 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 1 800 pööret minutis 50 % koormusega; |
| --- | --- |

—

(η @1 800 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 1 800 pööret minutis 50 % koormusega;

| — | (η @3 000 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 3 000 pööret minutis 50 % koormusega; |
| --- | --- |

—

(η @3 000 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 3 000 pööret minutis 50 % koormusega;

| — | (η @6 000 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 6 000 pööret minutis 50 % koormusega; |
| --- | --- |

—

(η @6 000 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 6 000 pööret minutis 50 % koormusega;

| — | (η @10 000 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 10 000 pööret minutis 50 % koormusega; |
| --- | --- |

—

(η @10 000 p/min @0,5·IN) on vahelduvvoolugeneraatori kasutegur kiirusel 10 000 pööret minutis 50 % koormusega;

| — | IN = voolutugevus (A). |
| --- | --- |

—

IN = voolutugevus (A).

Katsestendi seadistus ja katsemenetlus peavad vastama standardis ISO 8854:2012 kindlaksmääratud täpsusnõuetele (1).

3.   Katsestend

Katsestend kujutab endast otseülekandega vahelduvvoolugeneraatori katsestendi. Vahelduvvoolugeneraator ühendatakse vahetult pöördemomendimõõturi ja jõuülekandeseadme võlliga. Vahelduvvoolugeneraatorit koormatakse aku ja elektroonilise koormusseadmega. Vt joonisel 1 esitatud katsestendi konfiguratsioon.

Joonis 1

Katsestendi konfiguratsioon

Image

Joonisel 1 on esitatud katsestendi konfiguratsiooni ülevaade. Vahelduvvoolugeneraator muundab harjadeta mootori mehaanilise võimsuse elektrienergiaks. Harjadeta mootor toodab võimsust, mida iseloomustavad pöördemoment (Nm) ja pöörlemiskiirus (rad.s–1). Pöördemomenti ja kiirust mõõdetakse pöördemomendimõõturiga.

Vahelduvvoolugeneraator toodab võimsust, et ületada generaatoriga ühendatud koormus. See energia hulk on võrdne vahelduvvoolugeneraatori pinge (V) ja voolutugevuse (I) korrutisega.

Vahelduvvoolugeneraatori kasutegur määratletakse elektrienergia (vahelduvvoolugeneraatori väljund) ja mehaanilise võimsuse (pöördemomendimõõturi väljund) jagatisena.

| Valem (2) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (2)

:

Formula

kus:

| ηΑ | = | vahelduvvoolugeneraatori kasutegur; |
| --- | --- | --- |
| V | = | pinge (V); |
| I | = | voolutugevus (A); |
| T | = | pöördemoment (Nm); |
| ω | = | vahelduvvoolugeneraatori pöörlemiskiirus (rad. s–1). |

ηΑ

=

vahelduvvoolugeneraatori kasutegur;

V

=

pinge (V);

I

=

voolutugevus (A);

T

=

pöördemoment (Nm);

ω

=

vahelduvvoolugeneraatori pöörlemiskiirus (rad. s–1).

4.   Pöördemomendi mõõtmine ja vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri arvutamine

Katsed viiakse läbi kooskõlas standardiga ISO 8854:2012.

Paigaldatud seadmete koormus peab moodustama 50 % vahelduvvoolugeneraatori garanteeritud väljundvoolust temperatuuril 25 °C ja pöörlemiskiirusel 6 000 pööret minutis. Näiteks kui tegemist on 180 A vahelduvvoolugeneraatoriga (temperatuuril 25 °C ja pöörlemiskiirusel 6 000 pööret minutis), koormatakse seda 90 A tasemel.

Igal kiirusel hoitakse vahelduvvoolugeneraatori pinge ja väljundvool muutumatuna: 180 A vahelduvvoolugeneraatori puhul oleks pinge 14,3 V ja väljundvool 90 A. Seega mõõdetakse pöördemomenti igal kiirusel katsestendi abil (vt joonis 1) ning kasutegur arvutatakse valemiga (2).

Käesoleva katse eesmärk on teha kindlaks vahelduvvoolugeneraatori kasutegur neljal eri kiirusel vastavalt järgmistele pöörete arvule minutis:

| — | kiirusel 1 800 p/min; |
| --- | --- |

—

kiirusel 1 800 p/min;

| — | kiirusel 3 000 p/min; |
| --- | --- |

—

kiirusel 3 000 p/min;

| — | kiirusel 6 000 p/min; |
| --- | --- |

—

kiirusel 6 000 p/min;

| — | kiirusel 10 000 p/min. |
| --- | --- |

—

kiirusel 10 000 p/min.

Vahelduvvoolugeneraatori keskmine kasutegur arvutatakse vastavalt valemile (1).

5.   Vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri aritmeetilise keskmise standardhälve

Mõõtmisest tingitud statistilised vead katsetulemustes kvantifitseeritakse. Veaväärtuse formaat kujutab endast standardhälvet, mis on võrdne 84 % kahepoolse usaldusvahemikuga (vt valem (3)).

| Valem (3) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (3)

:

Formula

kus:

| | : | aritmeetilise keskmise standardhälve; |
| --- | --- | --- |
| xi | : | mõõtmistulemus; |
| | : | aritmeetiline keskmine; |
| n | : | mõõtmiste arv. |

Formula

:

aritmeetilise keskmise standardhälve;

xi

:

mõõtmistulemus;

Formula

:

aritmeetiline keskmine;

n

:

mõõtmiste arv.

Kõiki mõõtmisi tehakse järjestikku vähemalt viis (5) korda. Iga kiiruse puhul arvutatakse standardhälve.

Vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri väärtuse standardhälve (ΔηΑ) arvutatakse järgmise valemi abil.

| Valem (4) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (4)

:

Formula

kus väärtused 0,25, 0,40, 0,25 ja 0,1 vastavad valemis (2) kasutatud kaaluväärtustele ning S1 800, S3 000, S6 000 ja S10 000 on valemi (3) abil arvutatud standardhälbed.

6.   Standardhälbest tingitud viga CO2-heite vähenemise väärtuses (mõõtevea leviku seadus)

Vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri väärtuse standardhälve (ΔηΑ) toob kaasa leitud CO2-heite vähenemise väärtuse vea. Kõnealune viga arvutatakse järgmise valemi abil (2).

| Valem (5) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (5)

:

Formula

kus:

| ΔCO2 | = | CO2-heite vähenemise väärtuse viga (g CO2/km); |
| --- | --- | --- |
| PRW | = | 750 W; |
| PTA | = | 350 W; |
| ηΑ-EI | = | suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur; |
| ΔηΑ | = | vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri standardhälve (valemi (4) tulemus); |
| VPe | = | Willansi tegurid (l/kWh); |
| CF | = | ümberarvestustegurid (g CO2/l); |
| v | = | Euroopa sõidutsükli (NEDC) keskmine sõidukiirus (km/h). |

ΔCO2

=

CO2-heite vähenemise väärtuse viga (g CO2/km);

PRW

=

750 W;

PTA

=

350 W;

ηΑ-EI

=

suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur;

ΔηΑ

=

vahelduvvoolugeneraatori kasuteguri standardhälve (valemi (4) tulemus);

VPe

=

Willansi tegurid (l/kWh);

CF

=

ümberarvestustegurid (g CO2/l);

v

=

Euroopa sõidutsükli (NEDC) keskmine sõidukiirus (km/h).

7.   Mehaanilise võimsuse säästu arvestatava osa arvutamine

Suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator toob kaasa mehaanilise võimsuse säästu, mida arvutatakse kahes etapis. Esimesel etapil tuleb arvutada mehaanilise võimsuse sääst reaalsetes oludes. Teisel etapil tuleb arvutada mehaanilise võimsuse sääst tüübikinnituse tingimustes. Nende kahe mehaanilise võimsuse säästu väärtuse vahe on mehaanilise võimsuse säästu arvestatav osa.

Mehaanilise võimsuse sääst reaalsetes oludes arvutatakse valemiga (6).

| Valem (6) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (6)

:

Formula

kus:

| ΔΡm-RW | = | mehaanilise võimsuse sääst reaalsetes oludes (W); |
| --- | --- | --- |
| PRW | = | elektrienergia reaalsetes oludes, mis on 750 W; |
| ηΑ | = | võrdluseks kasutatava vahelduvvoolugeneraatori kasutegur; |
| ηΑ-EI | = | suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur. |

ΔΡm-RW

=

mehaanilise võimsuse sääst reaalsetes oludes (W);

PRW

=

elektrienergia reaalsetes oludes, mis on 750 W;

ηΑ

=

võrdluseks kasutatava vahelduvvoolugeneraatori kasutegur;

ηΑ-EI

=

suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur.

Mehaanilise võimsuse sääst tüübikinnituse tingimustes arvutatakse valemiga (7).

| Valem (7) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (7)

:

Formula

kus:

| ΔΡm-TA | = | mehaanilise võimsuse sääst tüübikinnituse tingimustes (W); |
| --- | --- | --- |
| PTA | = | elektrienergia tüübikinnituse tingimustes, mis on 350 W; |
| ηΑ | = | võrdluseks kasutatava vahelduvvoolugeneraatori kasutegur; |
| ηΑ-EI | = | suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur. |

ΔΡm-TA

=

mehaanilise võimsuse sääst tüübikinnituse tingimustes (W);

PTA

=

elektrienergia tüübikinnituse tingimustes, mis on 350 W;

ηΑ

=

võrdluseks kasutatava vahelduvvoolugeneraatori kasutegur;

ηΑ-EI

=

suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori kasutegur.

Mehaanilise võimsuse säästu arvestatav osa arvutatakse valemiga (8).

| Valem (8) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (8)

:

Formula

kus:

| ΔΡm | = | mehaanilise võimsuse säästu arvestatav osa (W); |
| --- | --- | --- |
| ΔΡm-RW | = | mehaanilise võimsuse sääst reaalsetes oludes (W); |
| ΔΡm-TA | = | mehaanilise võimsuse sääst tüübikinnituse tingimustes (W). |

ΔΡm

=

mehaanilise võimsuse säästu arvestatav osa (W);

ΔΡm-RW

=

mehaanilise võimsuse sääst reaalsetes oludes (W);

ΔΡm-TA

=

mehaanilise võimsuse sääst tüübikinnituse tingimustes (W).

8.   CO2-heite vähenemise arvutamise valem

CO2-heite vähenemine arvutatakse järgmise valemi abil.

| Valem (9) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (9)

:

Formula

kus:

| CCO2 | = | CO2-heite vähenemine (g CO2/km); |
| --- | --- | --- |
| ΔΡm | = | valemiga (8) leitud mehaanilise võimsuse säästu arvestatav osa (W); |
| VPe | = | Willansi tegurid (l/kWh); |
| CF | = | ümberarvestustegurid (g CO2/l); |
| v | = | Euroopa sõidutsükli keskmine sõidukiirus (km/h). |

CCO2

=

CO2-heite vähenemine (g CO2/km);

ΔΡm

=

valemiga (8) leitud mehaanilise võimsuse säästu arvestatav osa (W);

VPe

=

Willansi tegurid (l/kWh);

CF

=

ümberarvestustegurid (g CO2/l);

v

=

Euroopa sõidutsükli keskmine sõidukiirus (km/h).

Willansi tegurite tarbeks kasutatakse tabelis 1 esitatud andmeid.

Tabel 1

Willansi tegurid

| Mootoritüüp | Efektiivvõimsuse kulu VPe

  [l/kWh] |
| --- | --- |
| Bensiin (VPe-P) | 0,264 |
| Turbobensiin | 0,28 |
| Diislikütus (VPe-D) | 0,22 |

Mootoritüüp

Efektiivvõimsuse kulu VPe

[l/kWh]

Bensiin (VPe-P)

0,264

Turbobensiin

0,28

Diislikütus (VPe-D)

0,22

Ümberarvestustegurite tarbeks kasutatakse tabelis 2 esitatud andmeid.

Tabel 2

Ümberarvestustegurid

| Kütuseliik | Ümberarvestustegur (l / 100 km) → (g CO2/km)
  [100 g / l] |
| --- | --- |
| Bensiin | 23,3 (= 2 330 g CO2/l) |
| Turbobensiin | 23,3 (= 2 330 g CO2/l) |
| Diislikütus | 26,4 (= 2 640 g CO2/l) |

Kütuseliik

Ümberarvestustegur (l / 100 km) → (g CO2/km)

[100 g / l]

Bensiin

23,3 (= 2 330 g CO2/l)

Turbobensiin

23,3 (= 2 330 g CO2/l)

Diislikütus

26,4 (= 2 640 g CO2/l)

Euroopa sõidutsükli keskmine sõidukiirus on: v = 33,58 km/h.

9.   Statistiline olulisus

Igat tüüpi, varianti ja versiooni Valeo EG vahelduvvoolugeneraatoriga varustatud sõiduki puhul tuleb tõendada, et valemi 5 abil arvutatud CO2-heite vähenemise väärtuse viga ei ole suurem kui CO2-heite koguvähenemise ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 määratletud vähenemise miinimumtaseme vahe (vt valem (7)).

| Valem (10) | : | |
| --- | --- | --- |

Valem (10)

:

Formula

kus:

| MT | = | miinimumtase (g CO2/km); |
| --- | --- | --- |
| CCO2 | = | CO2-heite vähenemine kokku (g CO2/km); |
| | = | CO2-heite vähenemise väärtuse viga (g CO2/km). |

MT

=

miinimumtase (g CO2/km);

CCO2

=

CO2-heite vähenemine kokku (g CO2/km);

Formula

=

CO2-heite vähenemise väärtuse viga (g CO2/km).

10.   Sõidukites kasutatav suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator

Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 12 tüübikinnitusasutuse poolt sertifitseerimisele kuuluva, Valeo EG vahelduvvoolugeneraatori kasutamisest tingitud CO2-heite vähenemise kindlakstegemiseks peab vahelduvvoolugeneraatoriga M1-kategooria sõiduki tootja nimetatud määruse artikli 5 kohaselt määrama ökoinnovatiivse sõiduki, kuhu on paigaldatud Valeo EG vahelduvvoolugeneraator, ja ühe kahest järgmisest kontrollsõidukist:

| a) | kui ökoinnovaatilist lahendust kasutatakse uuel sõidukitüübil, mis esitatakse uue tüübikinnituse saamiseks, peab kontrollsõiduk olema uue sõidukitüübiga identne kõigis aspektides peale vahelduvvoolugeneraatori, milleks peab olema 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator, või |
| --- | --- |

a)

kui ökoinnovaatilist lahendust kasutatakse uuel sõidukitüübil, mis esitatakse uue tüübikinnituse saamiseks, peab kontrollsõiduk olema uue sõidukitüübiga identne kõigis aspektides peale vahelduvvoolugeneraatori, milleks peab olema 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraator, või

| b) | kui ökoinnovaatilist lahendust kasutatakse olemasoleval sõidukitüübil, mille tüübikinnitust laiendatakse pärast ökoinnovatsiooni raames senise vahelduvvoolugeneraatori asendamist, peab kontrollsõiduk olema ökoinnovatiivse sõidukiga identne kõigis aspektides peale vahelduvvoolugeneraatori, milleks peab olema sõiduki senisel versioonil kasutatud vahelduvvoolugeneraator. |
| --- | --- |

b)

kui ökoinnovaatilist lahendust kasutatakse olemasoleval sõidukitüübil, mille tüübikinnitust laiendatakse pärast ökoinnovatsiooni raames senise vahelduvvoolugeneraatori asendamist, peab kontrollsõiduk olema ökoinnovatiivse sõidukiga identne kõigis aspektides peale vahelduvvoolugeneraatori, milleks peab olema sõiduki senisel versioonil kasutatud vahelduvvoolugeneraator.

Tüübikinnitusasutus tõendab CO2-heite vähenemist kontrollsõiduki ja ökoinnovatiivse sõiduki mõõtmiste põhjal vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõikele 1 ja artikli 8 lõike 2 teisele lõigule, kasutades käesolevas lisas määratletud katsemetoodikat. Kui CO2-heite vähenemine on väiksem kui artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimummäär, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 teist lõiku.

11.   Tüübikinnitusdokumentidesse kantav ökoinnovatsiooni kood

Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks direktiivi 2007/46/EÜ I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides kasutatakse käesoleva direktiiviga heakskiidetud innovaatilise tehnoloogia puhul koodi „2”.

Nt kui ökoinnovatsiooniga saavutatud heite vähenemise on sertifitseerinud Saksamaa tüübikinnitusasutus, on ökoinnovatsiooni kood „e1 2”.

---

(1)  ISO 8854. Maanteesõidukid. Regulaatoritega vahelduvvoolugeneraatorid. Katsemetoodika ja üldnõuded. Viitenumber ISO 8854:2012(E).

(2)  Valemi (5) saab tuletada tehnilistes suunistes (lõige 4.2.1) selgitatud mõõtevea leviku seadusest.

---