# Uradni list L 178/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.178.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 178 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5628. junij 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.178.slv

Uradni list

Evropske unije

L 178

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5628. junij 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 (
  1
  ) | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2013/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu (prenovitev) (
  1
  ) | 27 |
| | * | Direktiva 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju in spremembi Direktive 2004/35/ES (
  1
  ) | 66 |
| | * | Direktiva 2013/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS glede zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovino znotraj Unije ter uvoz psov, mačk in belih dihurjev v Unijo (
  1
  ) | 107 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 (
  1
  )

1

1

DIREKTIVE

*

Direktiva 2013/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu (prenovitev) (
  1
  )

1

27

*

Direktiva 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju in spremembi Direktive 2004/35/ES (
  1
  )

1

66

*

Direktiva 2013/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS glede zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovino znotraj Unije ter uvoz psov, mačk in belih dihurjev v Unijo (
  1
  )

1

107

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 577/2013 z dne 28. junija 2013 o vzorcih identifikacijskih dokumentov za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev, o sestavi seznamov ozemelj in tretjih držav ter o zahtevah glede formata, oblike in jezika izjav, ki potrjujejo izpolnjevanje nekaterih pogojev iz Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 109 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 577/2013 z dne 28. junija 2013 o vzorcih identifikacijskih dokumentov za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev, o sestavi seznamov ozemelj in tretjih držav ter o zahtevah glede formata, oblike in jezika izjav, ki potrjujejo izpolnjevanje nekaterih pogojev iz Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 28.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/1

---

UREDBA (EU) št. 576/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. junija 2013

o netrgovskih premikih hišnih živali in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 998/2003

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) in točke (b) člena 168(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so določene zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo pri netrgovskih premikih hišnih živali v državo članico iz druge države članice ali tretjih držav, in v zvezi s pregledi, ki se pri takih premikih uporabljajo. Cilj navedene uredbe je zagotoviti zadostno raven varnosti v zvezi s tveganji za javno zdravje in zdravje živali, ki se pojavljajo pri takih netrgovskih premikih, ter odpraviti kakršne koli neupravičene ovire za take premike. |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so določene zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo pri netrgovskih premikih hišnih živali v državo članico iz druge države članice ali tretjih držav, in v zvezi s pregledi, ki se pri takih premikih uporabljajo. Cilj navedene uredbe je zagotoviti zadostno raven varnosti v zvezi s tveganji za javno zdravje in zdravje živali, ki se pojavljajo pri takih netrgovskih premikih, ter odpraviti kakršne koli neupravičene ovire za take premike.

| (2) | Komisija je v izjavi, priloženi Uredbi (EU) št. 438/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 998/2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali (4), navedla, da namerava predlagati revizijo Uredbe (ES) št. 998/2003 v celoti, zlasti vidikov glede delegiranih in izvedbenih aktov. Zaradi začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je treba pooblastila, prenesena na Komisijo z Uredbo (ES) št. 998/2003, uskladiti s členoma 290 in 291 PDEU. Ker je glede zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz Uredbe (ES) št. 998/2003 potrebnih več sprememb in da se zagotovi zadostna jasnost in dostopnost navedenih zahtev za običajnega državljana, bi bilo treba navedeno uredbo razveljaviti in nadomestiti s to uredbo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v izjavi, priloženi Uredbi (EU) št. 438/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 998/2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali (4), navedla, da namerava predlagati revizijo Uredbe (ES) št. 998/2003 v celoti, zlasti vidikov glede delegiranih in izvedbenih aktov. Zaradi začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je treba pooblastila, prenesena na Komisijo z Uredbo (ES) št. 998/2003, uskladiti s členoma 290 in 291 PDEU. Ker je glede zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz Uredbe (ES) št. 998/2003 potrebnih več sprememb in da se zagotovi zadostna jasnost in dostopnost navedenih zahtev za običajnega državljana, bi bilo treba navedeno uredbo razveljaviti in nadomestiti s to uredbo.

| (3) | V tej uredbi bi bilo treba določiti seznam živalskih vrst, za katere bi bilo treba uporabljati harmonizirane zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, kadar so živali teh vrst hišne živali in so predmet netrgovskih premikov. Pri pripravi navedenega seznama bi bilo treba upoštevati njihovo dovzetnost za steklino ali vlogo pri epidemiologiji stekline. |
| --- | --- |

(3)

V tej uredbi bi bilo treba določiti seznam živalskih vrst, za katere bi bilo treba uporabljati harmonizirane zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, kadar so živali teh vrst hišne živali in so predmet netrgovskih premikov. Pri pripravi navedenega seznama bi bilo treba upoštevati njihovo dovzetnost za steklino ali vlogo pri epidemiologiji stekline.

| (4) | V Direktivi Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (5), so med drugim določene zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za trgovino s psmi, mačkami in belimi dihurji, ki so živali vrst, dovzetnih za steklino, in njihov uvoz. Ker so te vrste živali hkrati tudi hišne živali, ki pogosto spremljajo svojega lastnika ali pooblaščeno osebo med netrgovskimi premiki znotraj Unije in v Unijo, bi bilo treba v tej uredbi določiti zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki bi se uporabljale za netrgovske premike teh vrst živali v države članice. Te vrste živali bi morale biti navedene na seznamu v delu A Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

V Direktivi Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (5), so med drugim določene zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za trgovino s psmi, mačkami in belimi dihurji, ki so živali vrst, dovzetnih za steklino, in njihov uvoz. Ker so te vrste živali hkrati tudi hišne živali, ki pogosto spremljajo svojega lastnika ali pooblaščeno osebo med netrgovskimi premiki znotraj Unije in v Unijo, bi bilo treba v tej uredbi določiti zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki bi se uporabljale za netrgovske premike teh vrst živali v države članice. Te vrste živali bi morale biti navedene na seznamu v delu A Priloge I k tej uredbi.

| (5) | Podobno bi bilo treba določiti pravni okvir za zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki bi se uporabljale za netrgovske premike živalskih vrst, ki ne obolevajo za steklino ali nimajo epidemiološkega pomena glede stekline in za katere bi se, če ne bi bile hišne živali, uporabljali drugi pravni akti Unije, vključno z zakonodajo o živalih za proizvodnjo živil. Te živalske vrste bi morale biti navedene na seznamu v delu B Priloge I. |
| --- | --- |

(5)

Podobno bi bilo treba določiti pravni okvir za zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki bi se uporabljale za netrgovske premike živalskih vrst, ki ne obolevajo za steklino ali nimajo epidemiološkega pomena glede stekline in za katere bi se, če ne bi bile hišne živali, uporabljali drugi pravni akti Unije, vključno z zakonodajo o živalih za proizvodnjo živil. Te živalske vrste bi morale biti navedene na seznamu v delu B Priloge I.

| (6) | V seznam v delu B Priloge I bi bilo treba vključiti nevretenčarje, razen čebel in čmrljev,zajetih v Direktivi 92/65/EGS, ter mehkužcev in rakov, zajetih v Direktivi Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (6). Prav tako bi bilo treba vključiti okrasne vodne živali, gojene v nekomercialnih akvarijih, ki so izključene iz področja uporabe Direktive 2006/88/ES, ter dvoživke in plazilce. |
| --- | --- |

(6)

V seznam v delu B Priloge I bi bilo treba vključiti nevretenčarje, razen čebel in čmrljev,zajetih v Direktivi 92/65/EGS, ter mehkužcev in rakov, zajetih v Direktivi Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (6). Prav tako bi bilo treba vključiti okrasne vodne živali, gojene v nekomercialnih akvarijih, ki so izključene iz področja uporabe Direktive 2006/88/ES, ter dvoživke in plazilce.

| (7) | V seznam v delu B Priloge I bi bilo treba vključiti tudi vse vrste ptic, razen tistih, ki so zajete v Direktivi Sveta 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (7), ter glodavce in kunce, razen tistih za proizvodnjo hrane, opredeljenih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (8). |
| --- | --- |

(7)

V seznam v delu B Priloge I bi bilo treba vključiti tudi vse vrste ptic, razen tistih, ki so zajete v Direktivi Sveta 2009/158/ES z dne 30. novembra 2009 o pogojih zdravstvenega varstva živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (7), ter glodavce in kunce, razen tistih za proizvodnjo hrane, opredeljenih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (8).

| (8) | Zaradi doslednosti prava Unije pa bi do uvedbe pravil Unije, ki bi urejala netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države, moralo biti mogoče, da se za take premike uporabljajo nacionalna pravila, pod pogojem, da niso strožja od pravil, ki se uporabljajo za premike v trgovske namene. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi doslednosti prava Unije pa bi do uvedbe pravil Unije, ki bi urejala netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države, moralo biti mogoče, da se za take premike uporabljajo nacionalna pravila, pod pogojem, da niso strožja od pravil, ki se uporabljajo za premike v trgovske namene.

| (9) | Ker živali vrst s seznama v delu B Priloge I k tej uredbi lahko spadajo med vrste, ki jih je treba posebej zavarovati, bi bilo treba to uredbo uporabljati brez poseganja v Uredbo Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (9). |
| --- | --- |

(9)

Ker živali vrst s seznama v delu B Priloge I k tej uredbi lahko spadajo med vrste, ki jih je treba posebej zavarovati, bi bilo treba to uredbo uporabljati brez poseganja v Uredbo Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (9).

| (10) | Zaradi jasnega razlikovanja med pravili, ki se uporabljajo za netrgovske premike ter za trgovino in uvoz v Unijo iz tretjih držav psov, mačk in belih dihurjev, za katere veljajo zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz Direktive 92/65/EGS, bi bilo treba v tej uredbi opredeliti ne samo pojem hišne živali, temveč tudi pojem netrgovskih premikov hišne živali, pri katerih taka hišna žival spremlja svojega lastnika ali pooblaščeno osebo. Izkušnje kažejo, da med netrgovskim premikom ni vedno mogoče zagotoviti, da se hišna žival ves čas nahaja v neposredni bližini lastnika ali pooblaščene osebe. V ustrezno utemeljenih in dokumentiranih primerih bi moralo veljati, da hišna žival spremlja svojega lastnika ali pooblaščeno osebo, tudi če se netrgovski premik hišne živali opravi do pet dni pred ali po premiku lastnika ali pooblaščene osebe, ali je prostorsko ločen od lokacije lastnika ali pooblaščene osebe. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi jasnega razlikovanja med pravili, ki se uporabljajo za netrgovske premike ter za trgovino in uvoz v Unijo iz tretjih držav psov, mačk in belih dihurjev, za katere veljajo zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz Direktive 92/65/EGS, bi bilo treba v tej uredbi opredeliti ne samo pojem hišne živali, temveč tudi pojem netrgovskih premikov hišne živali, pri katerih taka hišna žival spremlja svojega lastnika ali pooblaščeno osebo. Izkušnje kažejo, da med netrgovskim premikom ni vedno mogoče zagotoviti, da se hišna žival ves čas nahaja v neposredni bližini lastnika ali pooblaščene osebe. V ustrezno utemeljenih in dokumentiranih primerih bi moralo veljati, da hišna žival spremlja svojega lastnika ali pooblaščeno osebo, tudi če se netrgovski premik hišne živali opravi do pet dni pred ali po premiku lastnika ali pooblaščene osebe, ali je prostorsko ločen od lokacije lastnika ali pooblaščene osebe.

| (11) | Glede na izkušnje z uporabo obstoječih pravil je trgovanje s hišnimi živalmi vrst s seznama v delu A Priloge I in njihov uvoz v Unijo iz tretjih držav mogoče goljufivo prikazati kot netrgovski premik. Da bi preprečili take prakse, ki bi lahko pomenile tveganja za zdravje živali, bi bilo treba v tej uredbi določiti največje dovoljeno število hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki lahko spremljajo svojega lastnika ali pooblaščeno osebo. Prekoračitev tega števila pa bi morala biti mogoča pod nekaterimi posebej določenimi pogoji. Treba bi bilo tudi jasno navesti, da se, če posebej določeni pogoji niso izpolnjeni in število hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I k tej uredbi presega največje dovoljeno število, za te hišne živali uporabljajo ustrezne določbe iz Direktive 92/65/EGS in Direktive 90/425/EGS (10) ali Direktive 91/496/EGS (11). |
| --- | --- |

(11)

Glede na izkušnje z uporabo obstoječih pravil je trgovanje s hišnimi živalmi vrst s seznama v delu A Priloge I in njihov uvoz v Unijo iz tretjih držav mogoče goljufivo prikazati kot netrgovski premik. Da bi preprečili take prakse, ki bi lahko pomenile tveganja za zdravje živali, bi bilo treba v tej uredbi določiti največje dovoljeno število hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki lahko spremljajo svojega lastnika ali pooblaščeno osebo. Prekoračitev tega števila pa bi morala biti mogoča pod nekaterimi posebej določenimi pogoji. Treba bi bilo tudi jasno navesti, da se, če posebej določeni pogoji niso izpolnjeni in število hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I k tej uredbi presega največje dovoljeno število, za te hišne živali uporabljajo ustrezne določbe iz Direktive 92/65/EGS in Direktive 90/425/EGS (10) ali Direktive 91/496/EGS (11).

| (12) | V Uredbi (ES) št. 998/2003 je določeno, da se v prehodnem obdobju za hišne živali vrst s seznamov v delih A in B Priloge I k navedeni uredbi šteje, da so identificirane, če nosijo jasno čitljivo tetovirano znamenje ali elektronski identifikacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: transponder). V tej uredbi bi bilo zato treba določiti pravila za označevanje hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I k tej uredbi po poteku prehodnega obdobja 3. julija 2011. |
| --- | --- |

(12)

V Uredbi (ES) št. 998/2003 je določeno, da se v prehodnem obdobju za hišne živali vrst s seznamov v delih A in B Priloge I k navedeni uredbi šteje, da so identificirane, če nosijo jasno čitljivo tetovirano znamenje ali elektronski identifikacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: transponder). V tej uredbi bi bilo zato treba določiti pravila za označevanje hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I k tej uredbi po poteku prehodnega obdobja 3. julija 2011.

| (13) | Vsaditev transponderja je invaziven poseg, za opravljanje katerega se zahteva določena usposobljenost. Transponderje bi zato morale vsajevati samo ustrezno usposobljene osebe. Če je v državi članici dovoljeno, da vsaditev transponderjev opravlja oseba, ki ni veterinar, bi država članica morala določiti pravila o zahtevani minimalni usposobljenosti take osebe. |
| --- | --- |

(13)

Vsaditev transponderja je invaziven poseg, za opravljanje katerega se zahteva določena usposobljenost. Transponderje bi zato morale vsajevati samo ustrezno usposobljene osebe. Če je v državi članici dovoljeno, da vsaditev transponderjev opravlja oseba, ki ni veterinar, bi država članica morala določiti pravila o zahtevani minimalni usposobljenosti take osebe.

| (14) | V Prilogi Ia k Uredbi (ES) št. 998/2003 so določene tehnične zahteve za identifikacijo hišnih živali s transponderjem. Te tehnične zahteve ustrezajo mednarodno sprejetim standardom in bi jih bilo treba brez kakršnih koli bistvenih sprememb določiti v Prilogi II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(14)

V Prilogi Ia k Uredbi (ES) št. 998/2003 so določene tehnične zahteve za identifikacijo hišnih živali s transponderjem. Te tehnične zahteve ustrezajo mednarodno sprejetim standardom in bi jih bilo treba brez kakršnih koli bistvenih sprememb določiti v Prilogi II k tej uredbi.

| (15) | Zaradi varovanja javnega zdravja in zdravja hišnih živali vrst s seznama v Prilogi I bi bilo treba v tej uredbi predvideti možnost, da se sprejmejo tudi zdravstveni ukrepi za preprečevanje bolezni in okužb, ki niso steklina. Ti ukrepi bi morali temeljiti na potrjenih znanstvenih podatkih, njihova uporaba pa bi morala biti sorazmerna s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskimi premiki hišnih živali, ki bi lahko zbolele za temi boleznimi ali okužbami. Ti ukrepi bi morali vključevati pravila za kategorizacijo držav članic ali njihovih delov, postopke, v skladu s katerimi bi morale države članice, ki zahtevajo uporabo preventivnih zdravstvenih ukrepov, stalno utemeljevati razloge za take ukrepe, pogoje v zvezi z uporabo in dokumentiranjem preventivnih zdravstvenih ukrepov ter po potrebi pogoje za odstopanje od uporabe teh ukrepov. Zato bi bilo prav tako treba zagotoviti, da se z izvedbenim aktom, ki se sprejme na podlagi te uredbe, določi seznam držav članic ali njihovih delov, kategoriziranih v skladu z zadevnimi pravili. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi varovanja javnega zdravja in zdravja hišnih živali vrst s seznama v Prilogi I bi bilo treba v tej uredbi predvideti možnost, da se sprejmejo tudi zdravstveni ukrepi za preprečevanje bolezni in okužb, ki niso steklina. Ti ukrepi bi morali temeljiti na potrjenih znanstvenih podatkih, njihova uporaba pa bi morala biti sorazmerna s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskimi premiki hišnih živali, ki bi lahko zbolele za temi boleznimi ali okužbami. Ti ukrepi bi morali vključevati pravila za kategorizacijo držav članic ali njihovih delov, postopke, v skladu s katerimi bi morale države članice, ki zahtevajo uporabo preventivnih zdravstvenih ukrepov, stalno utemeljevati razloge za take ukrepe, pogoje v zvezi z uporabo in dokumentiranjem preventivnih zdravstvenih ukrepov ter po potrebi pogoje za odstopanje od uporabe teh ukrepov. Zato bi bilo prav tako treba zagotoviti, da se z izvedbenim aktom, ki se sprejme na podlagi te uredbe, določi seznam držav članic ali njihovih delov, kategoriziranih v skladu z zadevnimi pravili.

| (16) | Možno je, da cepiva proti steklini, s katerimi so pred tretjim mesecem starosti cepljene hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I, zaradi sočasnega delovanja maternalnih protiteles ne zagotovijo zaščitne imunosti. Proizvajalci cepiv zato ne priporočajo cepljenja mladih hišnih živali pred navedeno starostjo. V zvezi z odobritvijo netrgovskih premikov mladih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki niso bile cepljene ali so bile cepljene, niso pa še razvile zaščitne imunosti proti steklini, bi bilo treba v tej uredbi določiti nekatere previdnostne ukrepe, ki bi jih bilo treba izvesti, državam članicam pa dati možnost, da take premike na njihovo ozemlje odobrijo, kadar mlade hišne živali izpolnjujejo zahteve iz teh ukrepov. |
| --- | --- |

(16)

Možno je, da cepiva proti steklini, s katerimi so pred tretjim mesecem starosti cepljene hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I, zaradi sočasnega delovanja maternalnih protiteles ne zagotovijo zaščitne imunosti. Proizvajalci cepiv zato ne priporočajo cepljenja mladih hišnih živali pred navedeno starostjo. V zvezi z odobritvijo netrgovskih premikov mladih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki niso bile cepljene ali so bile cepljene, niso pa še razvile zaščitne imunosti proti steklini, bi bilo treba v tej uredbi določiti nekatere previdnostne ukrepe, ki bi jih bilo treba izvesti, državam članicam pa dati možnost, da take premike na njihovo ozemlje odobrijo, kadar mlade hišne živali izpolnjujejo zahteve iz teh ukrepov.

| (17) | Da bi poenostavili pogoje za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I med državami članicami z enako pozitivnim stanjem glede stekline, bi bilo treba v tej uredbi tudi predvideti možnost odstopanja od zahteve cepljenja proti steklini. Taka možnost bi morala biti na voljo ob vložitvi skupne prošnje zainteresiranih držav članic. Tako odstopanje bi moralo temeljiti na potrjenih znanstvenih podatkih, njena uporaba pa bi morala biti sorazmerna s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskimi premiki teh živali, ki bi lahko zbolele za steklino. Države članice ali njihove dele, ki so upravičeni do takega odstopanja, bi bilo treba navesti v seznamu v izvedbenem aktu, ki se sprejme na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Da bi poenostavili pogoje za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I med državami članicami z enako pozitivnim stanjem glede stekline, bi bilo treba v tej uredbi tudi predvideti možnost odstopanja od zahteve cepljenja proti steklini. Taka možnost bi morala biti na voljo ob vložitvi skupne prošnje zainteresiranih držav članic. Tako odstopanje bi moralo temeljiti na potrjenih znanstvenih podatkih, njena uporaba pa bi morala biti sorazmerna s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskimi premiki teh živali, ki bi lahko zbolele za steklino. Države članice ali njihove dele, ki so upravičeni do takega odstopanja, bi bilo treba navesti v seznamu v izvedbenem aktu, ki se sprejme na podlagi te uredbe.

| (18) | Države in ozemlja s seznama v oddelku 2 dela B Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003 uporabljajo pravila, ki so enakovredna pravilom, ki jih uporabljajo države članice, medtem ko države in ozemlja s seznama v delu C Priloge II k navedeni uredbi izpolnjujejo merila iz člena 10 navedene uredbe. Ti seznami bi morali biti določeni brez kakršnih koli bistvenih sprememb v izvedbenem aktu, ki se sprejme v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(18)

Države in ozemlja s seznama v oddelku 2 dela B Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003 uporabljajo pravila, ki so enakovredna pravilom, ki jih uporabljajo države članice, medtem ko države in ozemlja s seznama v delu C Priloge II k navedeni uredbi izpolnjujejo merila iz člena 10 navedene uredbe. Ti seznami bi morali biti določeni brez kakršnih koli bistvenih sprememb v izvedbenem aktu, ki se sprejme v skladu s to uredbo.

| (19) | Prav tako bi bilo treba določiti, da se z izvedbenim aktom, ki se sprejme na podlagi te uredbe, določi seznam ozemelj ali tretjih držav, v katerih se za hišne živali vrst s seznama v delu B Priloge I uporabljajo pravila, ki imajo enako vsebino in učinek kot pravila iz te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Prav tako bi bilo treba določiti, da se z izvedbenim aktom, ki se sprejme na podlagi te uredbe, določi seznam ozemelj ali tretjih držav, v katerih se za hišne živali vrst s seznama v delu B Priloge I uporabljajo pravila, ki imajo enako vsebino in učinek kot pravila iz te uredbe.

| (20) | V Uredbi (ES) št. 998/2003 so določene nekatere zahteve za netrgovske premike hišnih živali v države članice iz drugih držav članic in držav ali ozemelj s seznama v oddelku 2 dela B in delu C Priloge II k navedeni uredbi. Te zahteve vključujejo veljavno cepljenje zadevnih hišnih živali proti steklini s cepivi, ki izpolnjujejo minimalne standarde iz zadevnega poglavja Priročnika o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE), ali za katere je bilo izdano dovoljenje za promet bodisi v skladu z Direktivo 2001/82/ES (12) bodisi v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 (13). Ta cepiva so se izkazala za učinkovito zaščito živali pred steklino in so del zahtev glede veljavnosti cepljenja proti steklini iz Priloge Ib k Uredbi (ES) št. 998/2003. Te zahteve bi bilo treba brez kakršnih koli bistvenih sprememb določiti v Prilogi III k tej uredbi. |
| --- | --- |

(20)

V Uredbi (ES) št. 998/2003 so določene nekatere zahteve za netrgovske premike hišnih živali v države članice iz drugih držav članic in držav ali ozemelj s seznama v oddelku 2 dela B in delu C Priloge II k navedeni uredbi. Te zahteve vključujejo veljavno cepljenje zadevnih hišnih živali proti steklini s cepivi, ki izpolnjujejo minimalne standarde iz zadevnega poglavja Priročnika o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE), ali za katere je bilo izdano dovoljenje za promet bodisi v skladu z Direktivo 2001/82/ES (12) bodisi v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 (13). Ta cepiva so se izkazala za učinkovito zaščito živali pred steklino in so del zahtev glede veljavnosti cepljenja proti steklini iz Priloge Ib k Uredbi (ES) št. 998/2003. Te zahteve bi bilo treba brez kakršnih koli bistvenih sprememb določiti v Prilogi III k tej uredbi.

| (21) | V Uredbi (ES) št. 998/2003 so v zvezi z zdravstvenim varstvom živali določene strožje zahteve za zdravstveno varstvo živali za hišne živali, s katerimi se opravi premik v države članice iz držav ali ozemelj, ki niso navedena na seznamu v delu C Priloge II k navedeni uredbi. Te zahteve vključujejo preverjanje učinkovitosti cepljenja posameznih živali proti steklini s titracijo protiteles v laboratoriju, odobrenem v skladu z Odločbo Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (14). To zahtevo bi bilo zato treba ohraniti v Prilogi IV k tej uredbi, vključiti pa bi bilo treba tudi pogoj, da je treba test izvesti v skladu z metodami iz zadevnega poglavja Priročnika o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE). |
| --- | --- |

(21)

V Uredbi (ES) št. 998/2003 so v zvezi z zdravstvenim varstvom živali določene strožje zahteve za zdravstveno varstvo živali za hišne živali, s katerimi se opravi premik v države članice iz držav ali ozemelj, ki niso navedena na seznamu v delu C Priloge II k navedeni uredbi. Te zahteve vključujejo preverjanje učinkovitosti cepljenja posameznih živali proti steklini s titracijo protiteles v laboratoriju, odobrenem v skladu z Odločbo Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (14). To zahtevo bi bilo zato treba ohraniti v Prilogi IV k tej uredbi, vključiti pa bi bilo treba tudi pogoj, da je treba test izvesti v skladu z metodami iz zadevnega poglavja Priročnika o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE).

| (22) | Identifikacijski dokumenti, s katerimi so opremljene hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I, s katerimi se opravijo netrgovski premiki v države članice, so potrebni za potrditev skladnosti s to uredbo. V tej uredbi bi bilo zato treba določiti pogoje za izdajanje identifikacijskih dokumentov ter zahteve v zvezi z njihovo vsebino, veljavnostjo, varnostnimi značilnostmi, formatom in obliko. |
| --- | --- |

(22)

Identifikacijski dokumenti, s katerimi so opremljene hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I, s katerimi se opravijo netrgovski premiki v države članice, so potrebni za potrditev skladnosti s to uredbo. V tej uredbi bi bilo zato treba določiti pogoje za izdajanje identifikacijskih dokumentov ter zahteve v zvezi z njihovo vsebino, veljavnostjo, varnostnimi značilnostmi, formatom in obliko.

| (23) | S to uredbo bi bilo treba državam članicam omogočiti, da odobrijo netrgovske premike na svoje ozemlje hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki so opremljene z identifikacijskim dokumentom, izdanim na ozemlju ali v tretji državi, v kateri se uporabljajo pravila, ki imajo enako vsebino in učinek kot pravila, ki jih uporabljajo države članice. Države članice bi poleg tega morale imeti možnost odobriti netrgovski premik na njihovo ozemlje, potem ko je bil opravljen premik na ozemlje ali v tretjo državo hišnih živali, ki so opremljene z identifikacijskim dokumentom, izdanim v državi članici, pod pogojem, da so pogoji za vrnitev s teh ozemelj ali iz tretjih držav izpolnjeni, preden je hišna žival zapustila Unijo. |
| --- | --- |

(23)

S to uredbo bi bilo treba državam članicam omogočiti, da odobrijo netrgovske premike na svoje ozemlje hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki so opremljene z identifikacijskim dokumentom, izdanim na ozemlju ali v tretji državi, v kateri se uporabljajo pravila, ki imajo enako vsebino in učinek kot pravila, ki jih uporabljajo države članice. Države članice bi poleg tega morale imeti možnost odobriti netrgovski premik na njihovo ozemlje, potem ko je bil opravljen premik na ozemlje ali v tretjo državo hišnih živali, ki so opremljene z identifikacijskim dokumentom, izdanim v državi članici, pod pogojem, da so pogoji za vrnitev s teh ozemelj ali iz tretjih držav izpolnjeni, preden je hišna žival zapustila Unijo.

| (24) | S to uredbo bi bilo treba državam članicam omogočiti tudi, da v primeru potrebe, da lastnik nujno odide, na primer zaradi nenadne naravne nesreče, političnih nemirov ali druge višje sile, ki prizadene lastnika, za hišne živali vrst s seznama v Prilogi I, ki ne upoštevajo pravil iz te uredbe, odobrijo neposreden vstop na svoje ozemlje, pod pogojem, da se predhodno zaprosi za dovoljenje in ga ciljna država članica izda ter se izvede časovno omejena izolacija pod uradnim nadzorom zaradi izpolnitve pogojev te uredbe. Kljub potrebi po takem nujnem odhodu bi morala biti taka dovoljenja nujna, zaradi tveganj za zdravje živali ob vstopu v Unijo hišne živali, ki ne upošteva pravil iz te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

S to uredbo bi bilo treba državam članicam omogočiti tudi, da v primeru potrebe, da lastnik nujno odide, na primer zaradi nenadne naravne nesreče, političnih nemirov ali druge višje sile, ki prizadene lastnika, za hišne živali vrst s seznama v Prilogi I, ki ne upoštevajo pravil iz te uredbe, odobrijo neposreden vstop na svoje ozemlje, pod pogojem, da se predhodno zaprosi za dovoljenje in ga ciljna država članica izda ter se izvede časovno omejena izolacija pod uradnim nadzorom zaradi izpolnitve pogojev te uredbe. Kljub potrebi po takem nujnem odhodu bi morala biti taka dovoljenja nujna, zaradi tveganj za zdravje živali ob vstopu v Unijo hišne živali, ki ne upošteva pravil iz te uredbe.

| (25) | Direktiva 90/425/EGS in Direktiva 91/496/EGS se ne uporabljata za veterinarske preglede hišnih živali, ki spremljajo potnike med netrgovskimi premiki. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 90/425/EGS in Direktiva 91/496/EGS se ne uporabljata za veterinarske preglede hišnih živali, ki spremljajo potnike med netrgovskimi premiki.

| (26) | Da bi države članice preverile skladnost s to uredbo in sprejele potrebne ukrepe, bi bilo treba v tej uredbi določiti, da mora oseba, ki spremlja hišno žival, predložiti zahtevani identifikacijski dokument pri vsakem netrgovskem premiku v državo članico, ter predvideti ustrezna preverjanja dokumentov in identitete hišnih živali, ki spremljajo svojega lastnika med netrgovskim premikom v državo članico iz druge države članice ali z določenih ozemelj ali iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(26)

Da bi države članice preverile skladnost s to uredbo in sprejele potrebne ukrepe, bi bilo treba v tej uredbi določiti, da mora oseba, ki spremlja hišno žival, predložiti zahtevani identifikacijski dokument pri vsakem netrgovskem premiku v državo članico, ter predvideti ustrezna preverjanja dokumentov in identitete hišnih živali, ki spremljajo svojega lastnika med netrgovskim premikom v državo članico iz druge države članice ali z določenih ozemelj ali iz tretjih držav.

| (27) | Prav tako bi bilo treba v tej uredbi določiti, da morajo države članice na določenih vstopnih točkah sistematično preverjati dokumente in identiteto hišnih živali, ki spremljajo svojega lastnika med netrgovskim premikom v državo članico z določenih ozemelj ali iz tretjih držav. Pri teh preverjanjih bi bilo treba upoštevati ustrezna načela iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (15). Kadar je to potrebno zaradi nadaljnjih premikov v druge države članice, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da preverjanja dokumentirajo v identifikacijskem dokumentu, da bi lahko na podlagi datumov teh preverjanj določili obdobje veljavnosti identifikacijskega dokumenta. |
| --- | --- |

(27)

Prav tako bi bilo treba v tej uredbi določiti, da morajo države članice na določenih vstopnih točkah sistematično preverjati dokumente in identiteto hišnih živali, ki spremljajo svojega lastnika med netrgovskim premikom v državo članico z določenih ozemelj ali iz tretjih držav. Pri teh preverjanjih bi bilo treba upoštevati ustrezna načela iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (15). Kadar je to potrebno zaradi nadaljnjih premikov v druge države članice, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da preverjanja dokumentirajo v identifikacijskem dokumentu, da bi lahko na podlagi datumov teh preverjanj določili obdobje veljavnosti identifikacijskega dokumenta.

| (28) | Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi določiti zaščitne ukrepe za preprečevanje tveganj za javno zdravje ali zdravje živali zaradi netrgovskih premikov hišnih živali. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega bi bilo treba v tej uredbi določiti zaščitne ukrepe za preprečevanje tveganj za javno zdravje ali zdravje živali zaradi netrgovskih premikov hišnih živali.

| (29) | Da bi državljanom zagotovili jasne in dostopne informacije o pravilih, ki se uporabljajo za netrgovske premike v Unijo hišnih živali vrst s seznama v Prilogi I, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da dajo javnosti na voljo te informacije, zlasti ustrezne predpise nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(29)

Da bi državljanom zagotovili jasne in dostopne informacije o pravilih, ki se uporabljajo za netrgovske premike v Unijo hišnih živali vrst s seznama v Prilogi I, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da dajo javnosti na voljo te informacije, zlasti ustrezne predpise nacionalnega prava.

| (30) | Da bi zagotovili pravilno uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s posebnimi zahtevami za trgovanje s posameznimi vrstami hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I ter posebnih zdravstvenih ukrepih za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, za katerimi lahko zbolijo vrste s seznama v Prilogi I, ter za sprejemanje pravil za omejevanje števila hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I, ki spremljajo svojega lastnika med netrgovskim premikom, in spremembo prilog II do IV. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(30)

Da bi zagotovili pravilno uporabo te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s posebnimi zahtevami za trgovanje s posameznimi vrstami hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I ter posebnih zdravstvenih ukrepih za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, za katerimi lahko zbolijo vrste s seznama v Prilogi I, ter za sprejemanje pravil za omejevanje števila hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I, ki spremljajo svojega lastnika med netrgovskim premikom, in spremembo prilog II do IV. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (31) | Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v ustrezno utemeljenih primerih tveganj za javno zdravje ali zdravje živali v skladu s postopkom v nujnih primerih sprejme akte v zvezi z zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, za katerimi lahko zbolijo hišne živali vrst s seznama v Prilogi I. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v ustrezno utemeljenih primerih tveganj za javno zdravje ali zdravje živali v skladu s postopkom v nujnih primerih sprejme akte v zvezi z zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, za katerimi lahko zbolijo hišne živali vrst s seznama v Prilogi I.

| (32) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s seznamom držav članic ali njihovih delov, ki imajo enako pozitivno stanje glede stekline, in ki so pooblaščeni za sklenitev vzajemnih sporazumov o odstopanju od nekaterih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike hišnih živali, ter seznamom držav članic, kategoriziranih v skladu s pravili o zdravstvenih ukrepih za preprečevanje bolezni in okužb, ki niso steklina, seznami ozemelj in tretjih držav določenih za namene odstopanja od nekaterih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike, vzorcem identifikacijskih dokumentov, s katerimi se opremijo hišne živali vrst s seznama v Prilogi I med netrgovskimi premiki v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države, pravili o formatu, obliki in jezikih izjav, ki jih je treba podpisati, ter zaščitnih ukrepih v primeru pojava ali širitve stekline ali bolezni ali okužbe, ki niso steklina. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (16). |
| --- | --- |

(32)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s seznamom držav članic ali njihovih delov, ki imajo enako pozitivno stanje glede stekline, in ki so pooblaščeni za sklenitev vzajemnih sporazumov o odstopanju od nekaterih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike hišnih živali, ter seznamom držav članic, kategoriziranih v skladu s pravili o zdravstvenih ukrepih za preprečevanje bolezni in okužb, ki niso steklina, seznami ozemelj in tretjih držav določenih za namene odstopanja od nekaterih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike, vzorcem identifikacijskih dokumentov, s katerimi se opremijo hišne živali vrst s seznama v Prilogi I med netrgovskimi premiki v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države, pravili o formatu, obliki in jezikih izjav, ki jih je treba podpisati, ter zaščitnih ukrepih v primeru pojava ali širitve stekline ali bolezni ali okužbe, ki niso steklina. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (16).

| (33) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte s takojšnjim učinkom za posodobitev seznama držav članic ali njihovih delov z enako pozitivnim stanjem glede stekline, ki so pooblaščeni za sklenitev vzajemnih sporazumov o odstopanju od določenih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike hišnih živali, in seznama ozemelj ali tretjih držav, določenega z namenom odstopanja od nekaterih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike ter za zaščitne ukrepe v primeru pojava ali širitve stekline ali bolezni ali okužbe, ki ni steklina, kadar v utemeljenih primerih, v zvezi z zdravjem živali in javnim zdravjem, tako zahtevajo izredno nujni razlogi. |
| --- | --- |

(33)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte s takojšnjim učinkom za posodobitev seznama držav članic ali njihovih delov z enako pozitivnim stanjem glede stekline, ki so pooblaščeni za sklenitev vzajemnih sporazumov o odstopanju od določenih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike hišnih živali, in seznama ozemelj ali tretjih držav, določenega z namenom odstopanja od nekaterih pogojev, ki veljajo za netrgovske premike ter za zaščitne ukrepe v primeru pojava ali širitve stekline ali bolezni ali okužbe, ki ni steklina, kadar v utemeljenih primerih, v zvezi z zdravjem živali in javnim zdravjem, tako zahtevajo izredno nujni razlogi.

| (34) | V več državah članicah so bila ugotovljena določena neskladja s pravili iz Uredbe (ES) št. 998/2003. Države članice bi morale zato predpisati kazni, ki se uporabijo za kršitve te uredbe. |
| --- | --- |

(34)

V več državah članicah so bila ugotovljena določena neskladja s pravili iz Uredbe (ES) št. 998/2003. Države članice bi morale zato predpisati kazni, ki se uporabijo za kršitve te uredbe.

| (35) | V Odločbi Komisije 2003/803/ES z dne 26. novembra 2003 o določitvi vzorca potnega lista za premike psov, mačk in belih dihurjev znotraj Skupnosti (17) je določen vzorec potnega lista za premike hišnih živali vrste pes, mačka in beli dihur med državami članicami v skladu z Uredbo (ES) št. 998/2003. Identifikacijski dokumenti, izdani v skladu s tem vzorcem potnega lista, bi morali pod določenimi pogoji ostati veljavni do konca življenja hišnih živali, da bi omejili upravno in finančno breme za lastnike. |
| --- | --- |

(35)

V Odločbi Komisije 2003/803/ES z dne 26. novembra 2003 o določitvi vzorca potnega lista za premike psov, mačk in belih dihurjev znotraj Skupnosti (17) je določen vzorec potnega lista za premike hišnih živali vrste pes, mačka in beli dihur med državami članicami v skladu z Uredbo (ES) št. 998/2003. Identifikacijski dokumenti, izdani v skladu s tem vzorcem potnega lista, bi morali pod določenimi pogoji ostati veljavni do konca življenja hišnih živali, da bi omejili upravno in finančno breme za lastnike.

| (36) | V Izvedbenem sklepu Komisije 2011/874/EU z dne 15. decembra 2011 o določitvi seznama tretjih držav in ozemelj, ki imajo dovoljenje za uvoz psov, mačk in belih dihurjev in za netrgovske premike več kot petih psov, mačk in belih dihurjev v Unijo, ter o vzorcih spričeval za uvoz in netrgovske premike navedenih živali v Unijo (18) je določen vzorec zdravstvenega spričevala, ki potrjuje skladnost z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 998/2003 za netrgovske premike do vključno petih psov, mačk ali belih dihurjev v Unijo. Da bi zagotovili nemoten prehod na nova pravila iz te uredbe, bi ta vzorec spričevala moral ostati veljaven pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(36)

V Izvedbenem sklepu Komisije 2011/874/EU z dne 15. decembra 2011 o določitvi seznama tretjih držav in ozemelj, ki imajo dovoljenje za uvoz psov, mačk in belih dihurjev in za netrgovske premike več kot petih psov, mačk in belih dihurjev v Unijo, ter o vzorcih spričeval za uvoz in netrgovske premike navedenih živali v Unijo (18) je določen vzorec zdravstvenega spričevala, ki potrjuje skladnost z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 998/2003 za netrgovske premike do vključno petih psov, mačk ali belih dihurjev v Unijo. Da bi zagotovili nemoten prehod na nova pravila iz te uredbe, bi ta vzorec spričevala moral ostati veljaven pod določenimi pogoji.

| (37) | Ker cilja te uredbe, torej določiti zahteve v zvezi z zdravjem živali pri netrgovskih premikih hišnih živali vrst s seznama v Prilogi I, da bi preprečili ali čim bolj zmanjšali tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, ki izhaja iz takih premikov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj laže doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(37)

Ker cilja te uredbe, torej določiti zahteve v zvezi z zdravjem živali pri netrgovskih premikih hišnih živali vrst s seznama v Prilogi I, da bi preprečili ali čim bolj zmanjšali tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, ki izhaja iz takih premikov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj laže doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (38) | Da bi se zagotovila sočasna objava te uredbe in izvedbenih aktov v zvezi z seznami ozemelj in tretjih držav, določenih zaradi odstopanja od določenih pogojev, ki se uporabljajo za netrgovinske premike, glede formata identifikacijskih dokumentov, ki spremljajo hišne živali iz vrst, določenih v delu A Priloge I med netrgovinskim premikom v državo članico iz druge države članice ali iz ozemlja ali tretje države, in glede pravil o formatu, obliki in jezikih izjav, ki se jih podpiše, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(38)

Da bi se zagotovila sočasna objava te uredbe in izvedbenih aktov v zvezi z seznami ozemelj in tretjih držav, določenih zaradi odstopanja od določenih pogojev, ki se uporabljajo za netrgovinske premike, glede formata identifikacijskih dokumentov, ki spremljajo hišne živali iz vrst, določenih v delu A Priloge I med netrgovinskim premikom v državo članico iz druge države članice ali iz ozemlja ali tretje države, in glede pravil o formatu, obliki in jezikih izjav, ki se jih podpiše, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

V tej uredbi so določene zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali, in pravila za preglede skladnosti pri takih premikih.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za netrgovske premike hišnih živali v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države.

2.   Ta uredba se uporablja brez poseganja v:

| (a) | Uredbo (ES) št. 338/97; |
| --- | --- |

(a)

Uredbo (ES) št. 338/97;

| (b) | kakršne koli nacionalne ukrepe za omejitev potovanj z določenimi vrstami ali pasmami hišnih živali zaradi razlogov, ki niso povezani z zdravstvenim varstvom živali, ki jih sprejmejo in objavijo države članice ter so javno dostopni. |
| --- | --- |

(b)

kakršne koli nacionalne ukrepe za omejitev potovanj z določenimi vrstami ali pasmami hišnih živali zaradi razlogov, ki niso povezani z zdravstvenim varstvom živali, ki jih sprejmejo in objavijo države članice ter so javno dostopni.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „netrgovski premik“ pomeni kakršen koli premik, katerega namen ni niti prodaja niti prenos lastništva hišne živali; |
| --- | --- |

(a)

„netrgovski premik“ pomeni kakršen koli premik, katerega namen ni niti prodaja niti prenos lastništva hišne živali;

| (b) | „hišna žival“ pomeni žival vrste s seznama v Prilogi I, ki spremlja svojega lastnika ali pooblaščeno osebo med netrgovskim premikom, zanjo pa je dokler traja tak netrgovski premik odgovoren lastnik ali pooblaščena oseba; |
| --- | --- |

(b)

„hišna žival“ pomeni žival vrste s seznama v Prilogi I, ki spremlja svojega lastnika ali pooblaščeno osebo med netrgovskim premikom, zanjo pa je dokler traja tak netrgovski premik odgovoren lastnik ali pooblaščena oseba;

| (c) | „lastnik“ pomeni fizično osebo, ki je v identifikacijskem dokumentu navedena kot lastnik; |
| --- | --- |

(c)

„lastnik“ pomeni fizično osebo, ki je v identifikacijskem dokumentu navedena kot lastnik;

| (d) | „pooblaščena oseba“ pomeni katero koli fizično osebo, ki jo lastnik pisno pooblasti za netrgovski premik hišne živali v imenu lastnika; |
| --- | --- |

(d)

„pooblaščena oseba“ pomeni katero koli fizično osebo, ki jo lastnik pisno pooblasti za netrgovski premik hišne živali v imenu lastnika;

| (e) | „transponder“ pomeni pasivno radiofrekvenčno identifikacijsko napravo, ki jo je mogoče samo odčitati; |
| --- | --- |

(e)

„transponder“ pomeni pasivno radiofrekvenčno identifikacijsko napravo, ki jo je mogoče samo odčitati;

| (f) | „identifikacijski dokument“ pomeni dokument, pripravljen v skladu z vzorcem iz izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, ki omogoča jasno identifikacijo hišne živali in preverjanje, ali je njeno zdravstveno stanje skladno s to uredbo; |
| --- | --- |

(f)

„identifikacijski dokument“ pomeni dokument, pripravljen v skladu z vzorcem iz izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, ki omogoča jasno identifikacijo hišne živali in preverjanje, ali je njeno zdravstveno stanje skladno s to uredbo;

| (g) | „pooblaščeni veterinar“ pomeni katerega koli veterinarja, ki ga je pristojni organ pooblastil za opravljanje specifičnih nalog v skladu s to uredbo ali z akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

„pooblaščeni veterinar“ pomeni katerega koli veterinarja, ki ga je pristojni organ pooblastil za opravljanje specifičnih nalog v skladu s to uredbo ali z akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (h) | „uradni veterinar“ pomeni katerega koli veterinarja, ki ga imenuje pristojni organ; |
| --- | --- |

(h)

„uradni veterinar“ pomeni katerega koli veterinarja, ki ga imenuje pristojni organ;

| (i) | „preverjanje dokumentov“ pomeni preverjanje identifikacijskega dokumenta, ki spremlja hišno žival; |
| --- | --- |

(i)

„preverjanje dokumentov“ pomeni preverjanje identifikacijskega dokumenta, ki spremlja hišno žival;

| (j) | „preverjanje identitete“ pomeni preverjanje, ali skladnosti identifikacijskega dokumenta in hišne živali, po potrebi pa tudi, ali so označevanje in oznake prisotni in da upoštevajo pravila; |
| --- | --- |

(j)

„preverjanje identitete“ pomeni preverjanje, ali skladnosti identifikacijskega dokumenta in hišne živali, po potrebi pa tudi, ali so označevanje in oznake prisotni in da upoštevajo pravila;

| (k) | „vstopna točka za potnike“ pomeni katero koli območje, ki ga določijo države članice za namene preverjanja iz člena 34(1); |
| --- | --- |

(k)

„vstopna točka za potnike“ pomeni katero koli območje, ki ga določijo države članice za namene preverjanja iz člena 34(1);

Člen 4

Splošna obveznost

Netrgovski premik hišnih živali, pri katerem so izpolnjene zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz te uredbe, ni prepovedan, omejen ali oviran iz razlogov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali razen tistih, ki izhajajo iz uporabe te uredbe.

Člen 5

Največje število hišnih živali

1.   Največje število hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki lahko spremljajo lastnika ali pooblaščeno osebo med posameznim netrgovskim premikom, ne sme biti večje od pet.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je lahko največje število hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I večje od pet, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | namen netrgovskega premika s hišnimi živalmi je udeležba na tekmovanjih, razstavah ali športnih prireditvah ali pri pripravah na take prireditve; |
| --- | --- |

(a)

namen netrgovskega premika s hišnimi živalmi je udeležba na tekmovanjih, razstavah ali športnih prireditvah ali pri pripravah na take prireditve;

| (b) | lastnik ali pooblaščena oseba predloži pisni dokaz, da so hišne živali prijavljene za sodelovanje na prireditvi iz točke (a) ali pri združenju, ki takšne prireditve organizira; |
| --- | --- |

(b)

lastnik ali pooblaščena oseba predloži pisni dokaz, da so hišne živali prijavljene za sodelovanje na prireditvi iz točke (a) ali pri združenju, ki takšne prireditve organizira;

| (c) | hišne živali so stare več kot šest mesecev. |
| --- | --- |

(c)

hišne živali so stare več kot šest mesecev.

3.   Države članice lahko opravijo standardne preglede na kraju samem, s katerimi preverijo pravilnost podatkov, predloženih v skladu s točko (b) odstavka 2.

4.   Kadar je največje število hišnih živali večje od števila iz odstavka 1 in pogoji iz odstavka 2 niso izpolnjeni, te hišne živali izpolnjujejo zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom iz Direktive 92/65/EGS za zadevne vrste, države članice pa zagotovijo veterinarske preglede teh živali v skladu z direktivama 90/425/EGS ali 91/496/EGS, kakor je primerno.

5.   Da bi preprečili goljufivo prikazovanje netrgovskih premikov hišnih živali s seznama vrst iz dela B Priloge I kot netrgovske premike, se na Evropsko komisijo prenesejo pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 39, v katerih se določijo pravila za določitev največjega števila hišnih živali teh vrst, ki lahko spremljajo lastnika ali pooblaščeno osebo med posameznim netrgovskim premikom.

6.   Komisija najpozneje 29. junija 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega člena. Komisija na podlagi svojega poročila po potrebi predlaga spremembe te uredbe.

POGLAVJE II

POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA NETRGOVSKE PREMIKE HIŠNIH ŽIVALI V DRŽAVO ČLANICO IZ DRUGE DRŽAVE ČLANICE

ODDELEK 1

Hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I

Člen 6

Pogoji, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I

Premik hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I v državo članico iz druge države članice se ne sme opraviti, če niso izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | hišne živali označene v skladu s členom 17(1); |
| --- | --- |

(a)

hišne živali označene v skladu s členom 17(1);

| (b) | hišne živali so bile cepljene proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

hišne živali so bile cepljene proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III;

| (c) | hišne živali izpolnjujejo zahteve kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, sprejetih v skladu s členom 19(1); |
| --- | --- |

(c)

hišne živali izpolnjujejo zahteve kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, sprejetih v skladu s členom 19(1);

| (d) | hišne živali spremlja ustrezno izpolnjen identifikacijski dokument, izdan v skladu s členom 22. |
| --- | --- |

(d)

hišne živali spremlja ustrezno izpolnjen identifikacijski dokument, izdan v skladu s členom 22.

Člen 7

Odstopanje od pogoja cepljenja proti steklini za mlade hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 lahko države članice z odstopanjem od točke (b) člena 6 dovolijo, da se na njihovo ozemlje iz druge države članice opravi netrgovski premik hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki:

| (a) | so stare manj kot 12 tednov in niso bile cepljene proti steklini ali |
| --- | --- |

(a)

so stare manj kot 12 tednov in niso bile cepljene proti steklini ali

| (b) | so stare od 12 do 16 tednov in so bile cepljene proti steklini, vendar še ne izpolnjujejo veljavnih pogojev iz točke 2(e) Priloge III. |
| --- | --- |

(b)

so stare od 12 do 16 tednov in so bile cepljene proti steklini, vendar še ne izpolnjujejo veljavnih pogojev iz točke 2(e) Priloge III.

2.   Dovoljenje iz odstavka 1 se lahko izda le, če:

| (a) | lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da hišne živali od skotitve do začetka netrgovskega premika niso imele nobenega stika z divjimi živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino ali |
| --- | --- |

(a)

lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da hišne živali od skotitve do začetka netrgovskega premika niso imele nobenega stika z divjimi živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino ali

| (b) | so hišne živali v spremstvu svoje matere, od katere so še vedno odvisne, in je iz identifikacijskega dokumenta njihove matere razvidno, da je bila mati pred njihovo skotitvijo cepljena proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III. |
| --- | --- |

(b)

so hišne živali v spremstvu svoje matere, od katere so še vedno odvisne, in je iz identifikacijskega dokumenta njihove matere razvidno, da je bila mati pred njihovo skotitvijo cepljena proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III.

3.   Komisija lahko z izvedbenim aktom sprejme pravila o formatu, obliki in jezikih izjav iz točke (a) odstavka 2 tega člena. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

Člen 8

Odstopanje od pogoja cepljenja proti steklini za hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I

1.   Z odstopanjem od točke (b) člena 6 se lahko v skladu s postopkom iz odstavka 2 na skupno prošnjo zadevnih držav članic med državami članicami ali deli njihovega ozemlja dovoli neposreden netrgovski premik hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki niso bile cepljene proti steklini.

2.   Komisija z izvedbenim aktom sprejme seznam držav članic, ki so pooblaščene za sklenitev medsebojnih sporazumov o odstopanju od točke (b) člena 6 v skladu z odstavkom 1 tega člena. Na tem seznamu so določeni deli teh držav članic, za katere se lahko uporabi odstopanje.

3.   Države članice, ki so zainteresirane za takšen medsebojni sporazum, pred vključitvijo na seznam iz odstavka 2 Komisiji predložijo skupno prošnjo s podrobnostmi o osnutku sporazuma, s katero lahko ob upoštevanju postopkov iz Zoosanitarnega kodeksa za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE), po katerih se država sama ali območje samo deklarira za državo ali območje brez stekline, dokažejo, da izpolnjujejo vsaj naslednje pogoje:

| (a) | v državah članicah prosilkah stalno delujejo sistemi nadzora nad steklino in poročanja o njej; |
| --- | --- |

(a)

v državah članicah prosilkah stalno delujejo sistemi nadzora nad steklino in poročanja o njej;

| (b) | v državah članicah prosilkah ali na delih njihovega ozemlja, za katera je bila predložena prošnja, na podlagi sistemov iz točke (a) že vsaj dve leti pred predložitvijo skupne prošnje ni stekline in niso znani primeri pojava stekline pri divjih živalih na ozemlju držav članic ali delih njihovega ozemlja; |
| --- | --- |

(b)

v državah članicah prosilkah ali na delih njihovega ozemlja, za katera je bila predložena prošnja, na podlagi sistemov iz točke (a) že vsaj dve leti pred predložitvijo skupne prošnje ni stekline in niso znani primeri pojava stekline pri divjih živalih na ozemlju držav članic ali delih njihovega ozemlja;

| (c) | države članice prosilke imajo učinkovite in uspešne nadzorne ukrepe za preprečevanje vnosa in širjenja stekline na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

(c)

države članice prosilke imajo učinkovite in uspešne nadzorne ukrepe za preprečevanje vnosa in širjenja stekline na njihovem ozemlju;

| (d) | prošnja za odstopanje od točke (b) člena 6 mora biti utemeljena in sorazmerna glede na tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, do katerega bi lahko prišlo, če se opravi neposreden netrgovski premik necepljenih hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I iz ene od držav članic prosilke v drugo ali na del njenega ozemlja. |
| --- | --- |

(d)

prošnja za odstopanje od točke (b) člena 6 mora biti utemeljena in sorazmerna glede na tveganja za javno zdravje ali zdravje živali, do katerega bi lahko prišlo, če se opravi neposreden netrgovski premik necepljenih hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I iz ene od držav članic prosilke v drugo ali na del njenega ozemlja.

Skupna prošnja vsebuje ustrezne, zanesljive in znanstveno preverjene podatke.

4.   Komisija z izvedbenimi akti države članice v celoti ali dele njihovega ozemlja črta s seznama iz odstavka 2, če zaradi kakršnih koli sprememb v podrobnostih iz odstavka 3 uporaba odstopanja ni več utemeljena.

5.   Izvedbeni akti iz odstavkov 2 in 4 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

6.   V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s tveganji za javno zdravje ali zdravje živali sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(3), izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, za posodobitev seznama držav članic ali njihovih delov iz odstavka 2 tega člena.

ODDELEK 2

Hišne živali vrst s seznama v delu B Priloge I

Člen 9

Pogoji, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I

1.   Če Komisija sprejme delegirani akt na podlagi člena 19(1) glede hišnih živali ene od vrst s seznama v delu B Priloge I, morajo biti pri netrgovskem premiku hišnih živali te vrste v državo članico iz druge države članice izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena.

2.   Premik hišnih živali vrst iz odstavka 1 v državo članico se lahko opravi iz druge države članice le, če hišne živali izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | hišne živali so označene ali opisane v skladu z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 17(2); |
| --- | --- |

(a)

hišne živali so označene ali opisane v skladu z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 17(2);

| (b) | hišne živali izpolnjujejo zahteve iz kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, sprejetih na podlagi člena 19(1); |
| --- | --- |

(b)

hišne živali izpolnjujejo zahteve iz kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, sprejetih na podlagi člena 19(1);

| (c) | hišne živali spremlja ustrezno izpolnjen identifikacijski dokument, izdan v skladu s členom 29. |
| --- | --- |

(c)

hišne živali spremlja ustrezno izpolnjen identifikacijski dokument, izdan v skladu s členom 29.

3.   Do sprejetja ustreznih delegiranih aktov iz odstavka 1 lahko države članice za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I na njihovo ozemlje iz druge države članice uporabljajo nacionalna pravila, pod pogojem da se taka pravila:

| (a) | uporabljajo sorazmerno s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskim premikom hišnih živali navedenih vrst, ter |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo sorazmerno s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskim premikom hišnih živali navedenih vrst, ter

| (b) | niso strožja od tistih, ki se uporabljajo za trgovino z živalmi navedenih vrst v skladu z direktivama 92/65/EGS ali 2006/88/ES. |
| --- | --- |

(b)

niso strožja od tistih, ki se uporabljajo za trgovino z živalmi navedenih vrst v skladu z direktivama 92/65/EGS ali 2006/88/ES.

POGLAVJE III

POGOJI, KI SE UPORABLJAJO ZA NETRGOVSKE PREMIKE HIŠNIH ŽIVALI V DRŽAVO ČLANICO Z OZEMLJA ALI IZ TRETJE DRŽAVE

ODDELEK 1

Hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I

Člen 10

Pogoji, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I

1.   Premik hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I v državo članico se ne sme opraviti z ozemlja ali iz tretje države, če hišne živali ne izpolnjujejo naslednjih pogojev:

| (a) | hišne živali so označene v skladu s členom 17(1); |
| --- | --- |

(a)

hišne živali so označene v skladu s členom 17(1);

| (b) | hišne živali so bile cepljene proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

hišne živali so bile cepljene proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III;

| (c) | na hišnih živalih je bil opravljen test titracije protiteles proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(c)

na hišnih živalih je bil opravljen test titracije protiteles proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge IV;

| (d) | hišne živali izpolnjujejo zahteve iz kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, ki so bili sprejeti v skladu s členom 19(1); |
| --- | --- |

(d)

hišne živali izpolnjujejo zahteve iz kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, ki so bili sprejeti v skladu s členom 19(1);

| (e) | hišne živali spremlja ustrezno izpolnjen identifikacijski dokument, izdan v skladu s členom 26. |
| --- | --- |

(e)

hišne živali spremlja ustrezno izpolnjen identifikacijski dokument, izdan v skladu s členom 26.

2.   Z ozemelj ali iz tretjih držav, ki niso navedene na seznamu, pripravljenem v skladu s členom 13(1), se lahko opravi premik hišnih živali s seznama v delu A Priloge I v državo članico le skozi vstopno točko za potnike, ki je uvrščena na seznam, kot se to zahteva v skladu s členom 34(3).

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice dovolijo potovanje z registriranimi vojaškimi ali sledilnimi in reševalnimi psi prek vstopne točke, ki ni vstopna točka za potnike, pod pogojem da:

| (a) | je lastnik ali pooblaščena oseba predhodno zaprosila za dovoljenje in je država članica takšno dovoljenje izdala; ter |
| --- | --- |

(a)

je lastnik ali pooblaščena oseba predhodno zaprosila za dovoljenje in je država članica takšno dovoljenje izdala; ter

| (b) | se v skladu s členom 34(2) na kraju, ki ga pristojni organ določi v ta namen, in v skladu z ureditvijo iz dovoljenja iz točke (a) tega odstavka opravijo preverjanja skladnosti v zvezi s psmi. |
| --- | --- |

(b)

se v skladu s členom 34(2) na kraju, ki ga pristojni organ določi v ta namen, in v skladu z ureditvijo iz dovoljenja iz točke (a) tega odstavka opravijo preverjanja skladnosti v zvezi s psmi.

Člen 11

Odstopanje od pogoja cepljenja proti steklini za mlade hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 lahko države članice z odstopanjem od točke (b) člena 10(1) dovolijo netrgovske premike na njihovo ozemlje z ozemelj ali iz tretjih držav, uvrščenih na seznam v skladu s členom 13(1) ali (2), hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki so:

| (a) | stare manj kot 12 tednov in niso bile cepljene proti steklini ali |
| --- | --- |

(a)

stare manj kot 12 tednov in niso bile cepljene proti steklini ali

| (b) | stare od 12 do 16 tednov in so bile cepljene proti steklini, vendar še ne izpolnjujejo zahtev glede veljavnosti iz točke 2(e) Priloge III. |
| --- | --- |

(b)

stare od 12 do 16 tednov in so bile cepljene proti steklini, vendar še ne izpolnjujejo zahtev glede veljavnosti iz točke 2(e) Priloge III.

2.   Dovoljenje iz odstavka 1 se lahko izda le, če:

| (a) | lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da hišne živali od skotitve do začetka netrgovskega premika niso imele nobenega stika z divjimi živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino, ali |
| --- | --- |

(a)

lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da hišne živali od skotitve do začetka netrgovskega premika niso imele nobenega stika z divjimi živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino, ali

| (b) | so hišne živali v spremstvu svoje matere, od katere so še vedno odvisne, in je iz identifikacijskega dokumenta, ki spremlja njeno mater razvidno, da je mati bila pred njihovo skotitvijo cepljena proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III. |
| --- | --- |

(b)

so hišne živali v spremstvu svoje matere, od katere so še vedno odvisne, in je iz identifikacijskega dokumenta, ki spremlja njeno mater razvidno, da je mati bila pred njihovo skotitvijo cepljena proti steklini v skladu z zahtevami glede veljavnosti iz Priloge III.

3.   Naknadni netrgovski premiki hišnih živali iz odstavka 1 tega člena v drugo državo članico niso dovoljeni, razen če potekajo v skladu s pogoji iz člena 6 ali so bili dovoljeni v skladu s členom 7 ter je tudi ciljna država članica v skladu z odstavkom 1 tega člena dovolila te premike na svoje ozemlje z ozemelj ali iz tretjih držav.

4.   Komisija lahko z izvedbenim aktom sprejme pravila o formatu, obliki in jezikih izjav iz točke (a) odstavka 2 tega člena. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

Člen 12

Odstopanje od pogoja testa titracije protiteles za hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I

1.   Z odstopanjem od točke (c) člena 10(1) se test titracije protiteles ne zahteva za hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I, s katerimi se opravi premik v državo članico z ozemlja ali iz tretje države s seznama, pripravljenega na podlagi člena 13(1) ali (2):

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | po bivanju izključno v eni ali več od teh ozemelj ali tretjih držav ali |
| --- | --- |

(b)

po bivanju izključno v eni ali več od teh ozemelj ali tretjih držav ali

| (c) | po tranzitu prek ozemlja ali tretje države, ki ni navedena na seznamu, pripravljenem na podlagi člena 13(1) ali (2), pod pogojem, da lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da hišne živali med takšnim tranzitom niso imele stika z živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino, in so bile zavarovane v prevoznem sredstvu ali znotraj območja mednarodnega letališča. |
| --- | --- |

(c)

po tranzitu prek ozemlja ali tretje države, ki ni navedena na seznamu, pripravljenem na podlagi člena 13(1) ali (2), pod pogojem, da lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da hišne živali med takšnim tranzitom niso imele stika z živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino, in so bile zavarovane v prevoznem sredstvu ali znotraj območja mednarodnega letališča.

2.   Komisija lahko z izvedbenim aktom sprejme pravila o formatu, obliki in jezikih izjav iz točke (c) odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

Člen 13

Priprava seznama ozemelj in tretjih držav

1.   Komisija z izvedbenim aktom določi seznam ozemelj in tretjih držav, ki so vložile prošnjo za vnos na seznam in v kateri so dokazale, da v zvezi s hišnimi živalmi vrst iz dela A Priloge I uporabljajo pravila, ki imajo enako vsebino in učinek kot pravila iz oddelka 1 poglavja II, tega oddelka in oddelka 2 poglavja VI, kjer je primerno, pa pravila, sprejeta na podlagi teh pravil.

2.   Komisija z izvedbenim aktom določi seznam ozemelj in tretjih držav, ki so vložile prošnjo za vnos na seznam in v kateri so dokazale, da v zvezi s hišnimi živalmi vrst s seznama v delu A Priloge I izpolnjujejo vsaj naslednja merila:

| (a) | obveščanje pristojnih organov o primerih stekline je obvezno; |
| --- | --- |

(a)

obveščanje pristojnih organov o primerih stekline je obvezno;

| (b) | vsaj dve leti pred vložitvijo prošnje je že vzpostavljen učinkovit sistem nadzora nad steklino, pri čemer je minimalna zahteva stalni program zgodnjega odkrivanja bolezni, s katerim sta zagotovljeni preiskava in poročanje o živalih, domnevno obolelih za steklino; |
| --- | --- |

(b)

vsaj dve leti pred vložitvijo prošnje je že vzpostavljen učinkovit sistem nadzora nad steklino, pri čemer je minimalna zahteva stalni program zgodnjega odkrivanja bolezni, s katerim sta zagotovljeni preiskava in poročanje o živalih, domnevno obolelih za steklino;

| (c) | struktura in organizacija njihovih veterinarskih in nadzornih služb, ter pooblastila takih služb, nadzor nad njimi ter sredstva, ki jih imajo na voljo, vključno z osebjem in laboratorijskimi zmogljivostmi, zadostujejo za:






  (i) | učinkovito uporabo in izvrševanje nacionalne zakonodaje o netrgovskih premikih hišnih živali; in |
| --- | --- | --- |

(c)

struktura in organizacija njihovih veterinarskih in nadzornih služb, ter pooblastila takih služb, nadzor nad njimi ter sredstva, ki jih imajo na voljo, vključno z osebjem in laboratorijskimi zmogljivostmi, zadostujejo za:

(i)

učinkovito uporabo in izvrševanje nacionalne zakonodaje o netrgovskih premikih hišnih živali; in

| (ii) | jamstvo, da so identifikacijski dokumenti v formatu, določenem v členu 25, in izdani v skladu s členom 26, veljavni; |
| --- | --- |

(ii)

jamstvo, da so identifikacijski dokumenti v formatu, določenem v členu 25, in izdani v skladu s členom 26, veljavni;

| (d) | v veljavi so pravila o preprečevanju in nadzoru nad steklino in se učinkovito izvajajo za čim večje zmanjšanje tveganja okužbe hišnih živali, vključno s pravili o uvozu hišnih živali iz drugih držav ali ozemelj ter po potrebi o:






  (i) | nadzoru nad populacijo potepuških psov in mačk; |
| --- | --- | --- |

(d)

v veljavi so pravila o preprečevanju in nadzoru nad steklino in se učinkovito izvajajo za čim večje zmanjšanje tveganja okužbe hišnih živali, vključno s pravili o uvozu hišnih živali iz drugih držav ali ozemelj ter po potrebi o:

(i)

nadzoru nad populacijo potepuških psov in mačk;

| (ii) | cepljenju domačih živali proti steklini, zlasti če so s steklino okuženi vampirski netopirji; ter |
| --- | --- |

(ii)

cepljenju domačih živali proti steklini, zlasti če so s steklino okuženi vampirski netopirji; ter

| (iii) | nadzoru in izkoreninjenju stekline pri divjih živalih; |
| --- | --- |

(iii)

nadzoru in izkoreninjenju stekline pri divjih živalih;

| (e) | v veljavi so pravila za izdajanje dovoljenj za cepiva proti steklini in trženje teh cepiv. |
| --- | --- |

(e)

v veljavi so pravila za izdajanje dovoljenj za cepiva proti steklini in trženje teh cepiv.

3.   Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(3) izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, za posodobitev seznama ozemelj ali tretjih držav iz odstavkov 1 in 2 tega člena.

ODDELEK 2

Hišne živali vrst s seznama v delu B Priloge I

Člen 14

Pogoji, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I

1.   Če Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členom 19(1) glede hišnih živali ene od vrst s seznama v delu B Priloge I, morajo biti pri netrgovskih premikih hišnih živali te vrste v državo članico z ozemlja ali iz tretje države izpolnjeni pogoji iz odstavka 2 tega člena.

2.   S hišnimi živalmi iz odstavka 1 se lahko z ozemlja ali iz tretje države opravi premik v državo članico le, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | hišne živali so označene ali opisane v skladu z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 17(2); |
| --- | --- |

(a)

hišne živali so označene ali opisane v skladu z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 17(2);

| (b) | hišne živali izpolnjujejo zahteve iz kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, sprejetih v skladu s členom 19(1); |
| --- | --- |

(b)

hišne živali izpolnjujejo zahteve iz kakršnih koli zdravstvenih ukrepov za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, sprejetih v skladu s členom 19(1);

| (c) | hišne živali so opremljene z ustrezno izpolnjenim identifikacijskim dokumentom, izdanim v skladu s členom 31, |
| --- | --- |

(c)

hišne živali so opremljene z ustrezno izpolnjenim identifikacijskim dokumentom, izdanim v skladu s členom 31,

| (d) | hišne živali v državo članico vstopijo na vstopni točki za potnike, kadar prihajajo z ozemlja ali iz tretje države, ki ni navedena na seznamu v skladu s členom 15. |
| --- | --- |

(d)

hišne živali v državo članico vstopijo na vstopni točki za potnike, kadar prihajajo z ozemlja ali iz tretje države, ki ni navedena na seznamu v skladu s členom 15.

3.   Do sprejetja ustreznih delegiranih aktov iz odstavka 1, lahko države članice za netrgovski premik hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I na njeno ozemlje ali iz tretje države v državo članico uporabljajo nacionalna pravila, pod pogojem, da se taka pravila:

| (a) | uporabljajo sorazmerno s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskim premikom hišnih živali navedenih vrst ter |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo sorazmerno s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskim premikom hišnih živali navedenih vrst ter

| (b) | niso strožja od tistih, ki se uporabljajo za uvoz živali navedenih vrst v skladu z direktivama 92/65/EGS ali 2006/88/ES. |
| --- | --- |

(b)

niso strožja od tistih, ki se uporabljajo za uvoz živali navedenih vrst v skladu z direktivama 92/65/EGS ali 2006/88/ES.

Člen 15

Priprava seznama ozemelj in tretjih držav

Komisija lahko z izvedbenim aktom določi seznam ozemelj in tretjih držav, ki so dokazale, da v zvezi s hišnimi živalmi vrst iz dela B Priloge I uporabljajo pravila, ki imajo enako vsebino in učinek kot pravila iz oddelka 2 poglavja II, tega oddelka ter oddelka 2 poglavja VI, kjer je primerno, pa pravila, sprejeta na podlagi teh pravil.

ODDELEK 3

Odstopanje od pogojev za netrgovske premike hišnih živali

Člen 16

Odstopanje od pogojev, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali med določenimi državami in ozemlji

Z odstopanjem od členov 10 in 14 lahko netrgovski premiki hišnih živali med naslednjimi državami in ozemlji še naprej potekajo pod pogoji, določenimi v nacionalnih pravilih teh držav in ozemelj:

| (a) | San Marino in Italija; |
| --- | --- |

(a)

San Marino in Italija;

| (b) | Vatikan in Italija; |
| --- | --- |

(b)

Vatikan in Italija;

| (c) | Monako in Francija; |
| --- | --- |

(c)

Monako in Francija;

| (d) | Andora in Francija; |
| --- | --- |

(d)

Andora in Francija;

| (e) | Andora in Španija; |
| --- | --- |

(e)

Andora in Španija;

| (f) | Norveška in Švedska; |
| --- | --- |

(f)

Norveška in Švedska;

| (g) | Ferski otoki in Danska; |
| --- | --- |

(g)

Ferski otoki in Danska;

| (h) | Grenlandija in Danska. |
| --- | --- |

(h)

Grenlandija in Danska.

POGLAVJE IV

OZNAČEVANJE IN PREVENTIVNI ZDRAVSTVENI UKREPI

ODDELEK 1

Označevanje

Člen 17

Označevanje hišnih živali

1.   Hišne živali vrst s seznama v delu A Priloge I so označene z vsaditvijo transponderja ali z jasno čitljivim znamenjem, ki je bilo vtetovirano pred 3. julijem 2011.

Če transponder iz prvega pododstavka ne izpolnjuje tehničnih zahtev iz Priloge II, lastnik ali pooblaščena oseba zagotovi potrebno sredstvo za odčitavanje navedenega transponderja ob vsakem preverjanju označevanja, kot je določeno v členu 22(1) in (2), ter členu 26, in preverjanju identitete, kot je določeno v členu 33 in členu 34(1).

2.   Hišne živali vrst s seznama v delu B Priloge I se ob upoštevanju posebnosti vsake vrste označijo ali opišejo na tak način, da se zagotovi povezava med hišno živaljo in njenim ustreznim identifikacijskim dokumentom.

Zaradi raznolikosti vrst s seznama iz dela B Priloge I se na Komisijo prenesejo pooblastila, da v skladu s členom 39 sprejme delegirane akte v zvezi s takimi zahtevami za posamezne vrste živali, ki veljajo za označevanje ali opisovanje hišnih živali teh vrst, ter pri tem upošteva vse zadevne nacionalne zahteve.

Člen 18

Zahtevana usposobljenost za vsaditev transponderjev v hišne živali

Če namerava država članica dovoliti, da vsaditev transponderjev opravlja oseba, ki ni veterinar, določi pravila o zahtevani minimalni usposobljenosti takih oseb.

ODDELEK 2

Zdravstveni ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina

Člen 19

Preventivni zdravstveni ukrepi in pogoji za njihovo uporabo

1.   Na Komisijo se prenesejo pooblastila, da v primerih, ko je treba s preventivnimi zdravstvenimi ukrepi zavarovati javno zdravje ali zdravje hišnih živali zaradi nadzora nad boleznimi ali okužbami, ki niso steklina, ki bi se lahko razširile zaradi premikov teh hišnih živali, sprejme delegirane akte v skladu s členom 39 v zvezi z zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje takih bolezni ali okužb pri posameznih vrstah živalih.

Postopek iz člena 40 se uporabi za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom, kadar je zaradi tveganj za javno zdravje ali zdravje živali to nujno.

2.   Preventivni zdravstveni ukrepi za posamezne vrste živali, odobreni z delegiranim aktom, sprejetim v skladu z odstavkom 1, temeljijo na ustreznih, zanesljivih in preverjenih znanstvenih podatkih ter se uporabljajo sorazmerno s tveganjem za javno zdravje ali zdravje živali, povezanim z netrgovskimi premiki hišnih živali, ki bi lahko zbolele za boleznimi ali okužbami, ki niso steklina.

3.   Delegirani akti iz odstavka 1 lahko vključujejo tudi:

| (a) | pravila za kategorizacijo držav članic ali njihovih delov glede na zdravstveno stanje živali v njih ter njihove sisteme nadzorovanja in poročanja v zvezi z nekaterimi boleznimi ali okužbami, ki niso steklina; |
| --- | --- |

(a)

pravila za kategorizacijo držav članic ali njihovih delov glede na zdravstveno stanje živali v njih ter njihove sisteme nadzorovanja in poročanja v zvezi z nekaterimi boleznimi ali okužbami, ki niso steklina;

| (b) | pogoje, ki jih morajo države članice izpolniti, da so še naprej upravičene do uporabe preventivnih zdravstvenih ukrepov iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

pogoje, ki jih morajo države članice izpolniti, da so še naprej upravičene do uporabe preventivnih zdravstvenih ukrepov iz odstavka 2;

| (c) | pogoje za uporabo in dokumentiranje preventivnih zdravstvenih ukrepov iz odstavka 2 pred netrgovskimi premiki hišnih živali; |
| --- | --- |

(c)

pogoje za uporabo in dokumentiranje preventivnih zdravstvenih ukrepov iz odstavka 2 pred netrgovskimi premiki hišnih živali;

| (d) | pogoje za odobritev odstopanj od uporabe preventivnih zdravstvenih ukrepov iz odstavka 2 v nekaterih posebnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(d)

pogoje za odobritev odstopanj od uporabe preventivnih zdravstvenih ukrepov iz odstavka 2 v nekaterih posebnih okoliščinah.

Člen 20

Seznam držav članic ali delov njihovega ozemlja iz točke (a) člena 19(3)

Komisija lahko z izvedbenim aktom določi sezname držav članic ali delov ozemlja držav članic, ki izpolnjujejo pravila za kategorizacijo držav članic ali njihovih delov iz točke (a) člena 19(3). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

POGLAVJE V

IDENTIFIKACIJSKI DOKUMENTI

ODDELEK 1

Identifikacijski dokumenti za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu a priloge i v državo članico iz druge države članice

Člen 21

Format in vsebina identifikacijskega dokumenta iz točke (d) člena 6

1.   Identifikacijski dokument iz točke (d) člena 6 je v formatu potnega lista v skladu z vzorcem, ki se ga sprejme v skladu z odstavkom 2 tega člena, in vsebuje rubrike za vpis naslednjih podatkov:

| (a) | mesta transponderja ali tetoviranega znamenja in bodisi datuma začetka uporabe bodisi datuma odčitanja transponderja ali tetoviranega znamenja ter alfanumerične oznake na transponderju ali tetoviranem znamenju; |
| --- | --- |

(a)

mesta transponderja ali tetoviranega znamenja in bodisi datuma začetka uporabe bodisi datuma odčitanja transponderja ali tetoviranega znamenja ter alfanumerične oznake na transponderju ali tetoviranem znamenju;

| (b) | imena, vrste, pasme, spola, barve, datuma skotitve, ki ga navede lastnik, ter vseh posebnih ali prepoznavnih značilnosti ali lastnosti hišne živali; |
| --- | --- |

(b)

imena, vrste, pasme, spola, barve, datuma skotitve, ki ga navede lastnik, ter vseh posebnih ali prepoznavnih značilnosti ali lastnosti hišne živali;

| (c) | imena in kontaktnih podatkov lastnika; |
| --- | --- |

(c)

imena in kontaktnih podatkov lastnika;

| (d) | imena, kontaktnih podatkov in podpisa pooblaščenega veterinarja, ki izda ali izpolni identifikacijski dokument; |
| --- | --- |

(d)

imena, kontaktnih podatkov in podpisa pooblaščenega veterinarja, ki izda ali izpolni identifikacijski dokument;

| (e) | podpisa lastnika; |
| --- | --- |

(e)

podpisa lastnika;

| (f) | podrobnosti o cepljenju proti steklini; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti o cepljenju proti steklini;

| (g) | datuma vzorčenja krvi za test titracije protiteles proti steklini; |
| --- | --- |

(g)

datuma vzorčenja krvi za test titracije protiteles proti steklini;

| (h) | skladnost s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina, |
| --- | --- |

(h)

skladnost s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina,

| (i) | drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali. |
| --- | --- |

(i)

drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali.

2.   Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim določi vzorec iz odstavka 1 tega člena ter tudi zahteve glede jezikov, oblike in varnostnih značilnosti potnega lista iz navedenega odstavka ter pravila za prehod na vzorec tega potnega lista. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

3.   V potnem listu iz odstavka 1 je navedena številka, sestavljena iz oznake ISO države članice izdajateljice, ki ji sledi edinstvena alfanumerična oznaka.

Člen 22

Izdajanje in izpolnjevanje identifikacijskega dokumenta iz točke (d) člena 6

1.   Identifikacijski dokument iz točke (d) člena 6 izda pooblaščeni veterinar, potem ko:

| (a) | preveri, ali je hišna žival označena v skladu s členom 17(1); |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali je hišna žival označena v skladu s členom 17(1);

| (b) | ustrezno izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta s podatki iz točk (a) do (d) člena 21(1) ter |
| --- | --- |

(b)

ustrezno izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta s podatki iz točk (a) do (d) člena 21(1) ter

| (c) | lastnik podpiše identifikacijski dokument. |
| --- | --- |

(c)

lastnik podpiše identifikacijski dokument.

2.   Potem ko preveri, da je hišna žival označena v skladu s členom 17(1), pooblaščeni veterinar izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta s podatki iz točk (d), (f), (g) in (h) člena 21(1) ter tako potrdi, da so izpolnjeni pogoji iz točk (b) in (c) člena 6 ter, kjer je primerno, točke (b)(ii) člena 27.

Ne glede na prvi pododstavek lahko tudi nepooblaščeni veterinar izpolni rubriko o podatkih iz točke (h) člena 21(1), če to omogoča delegirani akt, sprejet v skladu s členom 19(1).

3.   Pooblaščeni veterinar, ki izda identifikacijski dokument, zapise podatkov iz točk (a) do (c) člena 21(1) in člena 21(3) hrani minimalno obdobje, ki ga določi pristojni organ, to pa ne sme biti krajše od treh let.

4.   Po potrebi se lahko izpolnjevanje pogojev iz odstavka 2 tega člena dokumentira v več kot enem identifikacijskem dokumentu v formatu, določenem v členu 21(1).

Člen 23

Razdeljevanje praznih identifikacijskih dokumentov

1.   Pristojni organi zagotovijo, da se prazni identifikacijski dokumenti razdeljujejo le pooblaščenim veterinarjem ter da se njihova imena in kontaktni podatki zapišejo s sklicevanjem na številko iz člena 21(3).

2.   Zapisi iz odstavka 1 se hranijo minimalno obdobje, ki ga določi pristojni organ, to pa ne sme biti krajše od treh let.

Člen 24

Odstopanje od formata identifikacijskega dokumenta iz člena 21(1)

1.   Z odstopanjem od člena 21(1) države članice odobrijo netrgovske premike v državo članico iz druge države članice hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki so opremljene z identifikacijskim dokumentom, izdanim v skladu s členom 26.

2.   Po potrebi se v identifikacijskem dokumentu iz odstavka 1 dokumentira izpolnjevanje zahtev iz točke (c) člena 6 po zaključku preverjanj iz člena 34(1).

ODDELEK 2

Identifikacijski dokumenti za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu a priloge i v državo članico z ozemlja ali iz tretje države

Člen 25

Format in vsebina identifikacijskega dokumenta iz točke (e) člena 10(1)

1.   Identifikacijski dokument iz točke (e) člena 10(1) je v formatu veterinarskega spričevala v skladu z vzorcem, ki se ga sprejme v skladu z odstavkom 2 tega člena in vsebuje rubrike za vpis naslednjih podatkov:

| (a) | mesta transponderja ali tetoviranega znamenja in bodisi datuma začetka uporabe bodisi datuma odčitanja transponderja ali tetoviranega znamenja ter alfanumerične oznake na transponderju ali tetoviranem znamenju; |
| --- | --- |

(a)

mesta transponderja ali tetoviranega znamenja in bodisi datuma začetka uporabe bodisi datuma odčitanja transponderja ali tetoviranega znamenja ter alfanumerične oznake na transponderju ali tetoviranem znamenju;

| (b) | vrste, pasme, datuma skotitve, ki ga navede lastnik, spola in barve hišne živali; |
| --- | --- |

(b)

vrste, pasme, datuma skotitve, ki ga navede lastnik, spola in barve hišne živali;

| (c) | edinstvene referenčne številke spričevala; |
| --- | --- |

(c)

edinstvene referenčne številke spričevala;

| (d) | imena in kontaktnih podatkov lastnika ali pooblaščene osebe; |
| --- | --- |

(d)

imena in kontaktnih podatkov lastnika ali pooblaščene osebe;

| (e) | imena, kontaktnih podatkov in podpisa uradnega ali pooblaščenega veterinarja, ki izda identifikacijski dokument; |
| --- | --- |

(e)

imena, kontaktnih podatkov in podpisa uradnega ali pooblaščenega veterinarja, ki izda identifikacijski dokument;

| (f) | podrobnosti o cepljenju proti steklini; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti o cepljenju proti steklini;

| (g) | datuma vzorčenja krvi za test titracije protiteles proti steklini; |
| --- | --- |

(g)

datuma vzorčenja krvi za test titracije protiteles proti steklini;

| (h) | skladnost s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina; |
| --- | --- |

(h)

skladnost s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina;

| (i) | imena in podpisa predstavnika pristojnega organa, ki potrdi dokument, ter |
| --- | --- |

(i)

imena in podpisa predstavnika pristojnega organa, ki potrdi dokument, ter

| (j) | imena, podpisa in kontaktnih podatkov predstavnika pristojnega organa, ki opravlja preverjanja iz člena 34, ter datuma teh preverjanj; |
| --- | --- |

(j)

imena, podpisa in kontaktnih podatkov predstavnika pristojnega organa, ki opravlja preverjanja iz člena 34, ter datuma teh preverjanj;

| (k) | drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali. |
| --- | --- |

(k)

drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali.

2.   Komisija sprejme izvedbeni akt, s katerim določi vzorec iz odstavka 1 tega člena ter zahteve v zvezi z jeziki, obliko in veljavnostjo veterinarskega spričevala iz navedenega odstavka. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

3.   Pisna izjava, ki jo podpiše lastnik ali pooblaščena oseba in v kateri je potrjeno, da je namen premika hišne živali v Unijo netrgovski, je del identifikacijskega dokumenta iz točke (e) člena 10(1).

Člen 26

Izdajanje in izpolnjevanje identifikacijskega dokumenta iz točke (e) člena 10(1)

Identifikacijski dokument iz točke (e) člena 10(1) izda uradni veterinar ozemlja ali tretje države odpreme na podlagi dokazne dokumentacije ali pooblaščeni veterinar, nato pa ga potrdi pristojni organ ozemlja ali tretje države odpreme, potem ko veterinar, ki ga izda:

| (a) | preveri, ali je hišna žival označena v skladu s členom 17(1), ter |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali je hišna žival označena v skladu s členom 17(1), ter

| (b) | ustrezno izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta s podatki iz točk (a) do (h) člena 25(1) ter tako potrdi, da so izpolnjeni pogoji iz točke (a) člena 10(1) ter, kjer je primerno, točk (b), (c) in (d) člena 10(1). |
| --- | --- |

(b)

ustrezno izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta s podatki iz točk (a) do (h) člena 25(1) ter tako potrdi, da so izpolnjeni pogoji iz točke (a) člena 10(1) ter, kjer je primerno, točk (b), (c) in (d) člena 10(1).

Člen 27

Odstopanje od formata identifikacijskega dokumenta iz člena 25(1)

Z odstopanjem od člena 25(1) države članice odobrijo netrgovske premike na svoje ozemlje hišnih živali vrst s seznama v delu A Priloge I, ki so opremljene z identifikacijskim dokumentom, izdanim v skladu s členom 22, če:

| (a) | je identifikacijski dokument izdan na enem od ozemelj ali v eni od tretjih držav s seznama v skladu s členom 13(1), ali |
| --- | --- |

(a)

je identifikacijski dokument izdan na enem od ozemelj ali v eni od tretjih držav s seznama v skladu s členom 13(1), ali

| (b) | take hišne živali vstopijo v državo članico po premiku na ozemlje ali v tretjo državo ali po tranzitu prek ozemlja ali tretje države iz države članice ter pooblaščeni veterinar izpolni in izda identifikacijski dokument, s katerim potrdi, da so bile hišne živali, preden so zapustile Unijo:






  (i) | cepljene proti steklini, kot je določeno v točki (b) člena 10(1), ter |
| --- | --- | --- |

(b)

take hišne živali vstopijo v državo članico po premiku na ozemlje ali v tretjo državo ali po tranzitu prek ozemlja ali tretje države iz države članice ter pooblaščeni veterinar izpolni in izda identifikacijski dokument, s katerim potrdi, da so bile hišne živali, preden so zapustile Unijo:

(i)

cepljene proti steklini, kot je določeno v točki (b) člena 10(1), ter

| (ii) | je bil na njih opravljen test titracije protiteles proti steklini, kot je določeno v točki (c) člena 10(1), razen v primeru odstopanja iz člena 12. |
| --- | --- |

(ii)

je bil na njih opravljen test titracije protiteles proti steklini, kot je določeno v točki (c) člena 10(1), razen v primeru odstopanja iz člena 12.

ODDELEK 3

Identifikacijski dokumenti za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu b priloge i v državo članico iz druge države članice

Člen 28

Format in vsebina identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 9(2)

1.   Komisija lahko z izvedbenim aktom določi vzorec identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 9(2), ki vsebuje rubrike za vpis naslednjih podatkov:

| (a) | značilnosti oznake ali opisa hišne živali, kot je določeno v členu 17(2); |
| --- | --- |

(a)

značilnosti oznake ali opisa hišne živali, kot je določeno v členu 17(2);

| (b) | vrste ter, kjer je ustrezno, pasme, datuma skotitve, kot ga navede lastnik, spola in barve hišne živali; |
| --- | --- |

(b)

vrste ter, kjer je ustrezno, pasme, datuma skotitve, kot ga navede lastnik, spola in barve hišne živali;

| (c) | imena in kontaktnih podatkov lastnika; |
| --- | --- |

(c)

imena in kontaktnih podatkov lastnika;

| (d) | imena, kontaktnih podatkov in podpisa pooblaščenega veterinarja, ki izda ali izpolni identifikacijski dokument; |
| --- | --- |

(d)

imena, kontaktnih podatkov in podpisa pooblaščenega veterinarja, ki izda ali izpolni identifikacijski dokument;

| (e) | podpisa lastnika; |
| --- | --- |

(e)

podpisa lastnika;

| (f) | podrobnosti v zvezi s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti v zvezi s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina;

| (g) | drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali. |
| --- | --- |

(g)

drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali.

2.   Z izvedbenim aktom iz odstavka 1 tega člena se določijo tudi zahteve v zvezi z jeziki, obliko, veljavnostjo ali varnostnimi značilnostmi identifikacijskega dokumenta iz navedenega odstavka. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

Člen 29

Izdajanje in izpolnjevanje identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 9(2)

1.   Identifikacijski dokument iz točke (c) člena 9(2) izda pooblaščeni veterinar, potem ko:

| (a) | preveri, ali je hišna žival označena oziroma opisana v skladu s členom 17(2); |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali je hišna žival označena oziroma opisana v skladu s členom 17(2);

| (b) | ustrezno izpolni zadevne rubrike s podatki iz točk (a) do (d) člena 28(1); in |
| --- | --- |

(b)

ustrezno izpolni zadevne rubrike s podatki iz točk (a) do (d) člena 28(1); in

| (c) | lastnik podpiše identifikacijski dokument. |
| --- | --- |

(c)

lastnik podpiše identifikacijski dokument.

2.   Potem ko preveri, da je hišna žival označena ali opisana v skladu s členom 17(2), pooblaščeni veterinar izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 9(2) s podatki iz točk (d) in (f) člena 28(1) ter tako potrdi, da so izpolnjeni pogoji iz točke (b) člena 9(2), kjer je primerno.

ODDELEK 4

Identifikacijski dokumenti za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu b priloge i v državo članico z ozemlja ali iz tretje države

Člen 30

Format in vsebina identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 14(2)

1.   Komisija lahko z izvedbenim aktom določi vzorec identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 14(2), ki vsebuje rubrike za vpis naslednjih podatkov:

| (a) | značilnosti oznake ali opisa hišne živali, kot je določeno v členu 17(2); |
| --- | --- |

(a)

značilnosti oznake ali opisa hišne živali, kot je določeno v členu 17(2);

| (b) | vrste ter, kjer je ustrezno, pasme, datuma skotitve, kot ga navede lastnik, spola in barve hišne živali; |
| --- | --- |

(b)

vrste ter, kjer je ustrezno, pasme, datuma skotitve, kot ga navede lastnik, spola in barve hišne živali;

| (c) | imena in kontaktnih podatkov lastnika ali pooblaščene osebe; |
| --- | --- |

(c)

imena in kontaktnih podatkov lastnika ali pooblaščene osebe;

| (d) | imena, kontaktnih podatkov in podpisa uradnega ali pooblaščenega veterinarja, ki izda dokument; |
| --- | --- |

(d)

imena, kontaktnih podatkov in podpisa uradnega ali pooblaščenega veterinarja, ki izda dokument;

| (e) | edinstvene referenčne številke spričevala; |
| --- | --- |

(e)

edinstvene referenčne številke spričevala;

| (f) | podrobnosti v zvezi s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti v zvezi s kakršnimi koli zdravstvenimi ukrepi za preprečevanje bolezni ali okužb, ki niso steklina;

| (g) | imena in podpisa predstavnika pristojnega organa, ki potrdi dokument; |
| --- | --- |

(g)

imena in podpisa predstavnika pristojnega organa, ki potrdi dokument;

| (h) | imena, podpisa in kontaktnih podatkov predstavnika pristojnega organa, ki opravlja preverjanja iz člena 34, ter datuma teh preverjanj; |
| --- | --- |

(h)

imena, podpisa in kontaktnih podatkov predstavnika pristojnega organa, ki opravlja preverjanja iz člena 34, ter datuma teh preverjanj;

| (i) | drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali. |
| --- | --- |

(i)

drugih pomembnih podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem hišne živali.

2.   Z izvedbenim aktom iz odstavka 1 tega člena se določijo tudi zahteve v zvezi z jeziki, obliko in veljavnostjo identifikacijskega dokumenta iz navedenega odstavka. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

3.   Pisna izjava, ki jo podpiše lastnik ali pooblaščena oseba in v kateri je potrjeno, da je namen premika hišne živali v Unijo netrgovski, je del identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 14(2).

Člen 31

Izdajanje in izpolnjevanje identifikacijskega dokumenta iz točke (c) člena 14(2)

Identifikacijski dokument iz točke (c) člena 14(2) izda uradni veterinar ozemlja ali tretje države odpreme na podlagi dokazne dokumentacije ali pooblaščeni veterinar, nato pa ga potrdi pristojni organ ozemlja ali tretje države odpreme, potem ko veterinar, ki dokument izda:

| (a) | preveri, ali je hišna žival označena ali opisana v skladu s členom 17(2); ter |
| --- | --- |

(a)

preveri, ali je hišna žival označena ali opisana v skladu s členom 17(2); ter

| (b) | ustrezno izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta s podatki iz točk (a) do (f) člena 30(1) ter tako potrdi, da so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (b) člena 14(2), kjer je primerno. |
| --- | --- |

(b)

ustrezno izpolni zadevne rubrike identifikacijskega dokumenta s podatki iz točk (a) do (f) člena 30(1) ter tako potrdi, da so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (b) člena 14(2), kjer je primerno.

POGLAVJE VI

SKUPNE DOLOČBE

ODDELEK 1

Odstopanje za netrgovske premike hišnih živali v države članice

Člen 32

Odstopanje od pogojev iz členov 6, 9, 10 in 14

1.   Z odstopanjem od pogojev iz členov 6, 9, 10 in 14 lahko države članice v izjemnih primerih odobrijo netrgovski premik na svoje ozemlje hišnih živali, ki ne izpolnjujejo pogojev iz navedenih členov, pod pogojem, da:

| (a) | lastnik predhodno vloži zahtevek za dovoljenje, ciljna država članica pa tako dovoljenje izda; |
| --- | --- |

(a)

lastnik predhodno vloži zahtevek za dovoljenje, ciljna država članica pa tako dovoljenje izda;

| (b) | so hišne živali izolirane pod uradnim nadzorom tako dolgo, dokler ne izpolnijo navedenih pogojev, a ne več kot šest mesecev:






  (i) | na kraju, ki ga odobri pristojni organ, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

so hišne živali izolirane pod uradnim nadzorom tako dolgo, dokler ne izpolnijo navedenih pogojev, a ne več kot šest mesecev:

(i)

na kraju, ki ga odobri pristojni organ, ter

| (ii) | v skladu z ukrepi iz dovoljenja. |
| --- | --- |

(ii)

v skladu z ukrepi iz dovoljenja.

2.   Dovoljenje iz točke (a) odstavka 1 lahko vključuje odobritev tranzita prek druge države članice, če je država članica tranzita ciljni državi članici predhodno poslala svoje soglasje.

ODDELEK 2

Splošni pogoji glede skladnosti

Člen 33

Preverjanja dokumentov in identitete, ki se opravljajo v zvezi z netrgovskimi premiki hišnih živali v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države s seznama, pripravljenega v skladu s členom 13(1) in členom 15

1.   Države članice brez poseganja v člen 16 in da bi preverile skladnost s poglavjem II na nediskriminatoren način opravijo preverjanja dokumentov in identitete hišnih živali, ki so predmet netrgovskega premika na njihovo ozemlje iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države s seznama, pripravljenega v skladu s členom 13(1) in členom 15, kjer je primerno.

2.   Lastnik ali pooblaščena oseba ob kakršnem koli netrgovskem premiku v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države s seznama, pripravljenega v skladu s členom 13(1) in členom 15, kjer je primerno, na zahtevo organa, pristojnega za preverjanja iz odstavka 1 tega člena:

| (a) | predloži identifikacijski dokument hišne živali, ki se zahteva v skladu s to uredbo, ki potrjuje, da so izpolnjene zahteve v zvezi s takšnim premikom; in |
| --- | --- |

(a)

predloži identifikacijski dokument hišne živali, ki se zahteva v skladu s to uredbo, ki potrjuje, da so izpolnjene zahteve v zvezi s takšnim premikom; in

| (b) | omogoči navedena preverjanja glede hišne živali. |
| --- | --- |

(b)

omogoči navedena preverjanja glede hišne živali.

Člen 34

Preverjanja dokumentov in identitete, ki se opravljajo v zvezi z netrgovskimi premiki iz ozemlja ali iz tretje države, ki ni na seznamu, pripravljenem v skladu s členom 13(1) ali členom 15

1.   Da preveri skladnost s poglavjem III, pristojni organ države članice na vstopni točki za potnike opravi preverjanja dokumentov in identitete hišnih živali ki so predmet netrgovskega premika v to državo članico z ozemlja ali iz tretje države, razen tistih s seznama, pripravljenega v skladu s členom 13(1) in členom 15, kjer je primerno.

2.   Lastnik ali pooblaščena oseba ob vstopu v državo članico z ozemlja ali iz tretje države, razen tistih s seznama, pripravljenega v skladu s členom 13(1) in členom 15, kjer je primerno, naveže stik s pristojnim organom, navzočim na vstopni točki, zaradi preverjanj iz odstavka 1, ter:

| (a) | predloži identifikacijski dokument hišne živali, ki se zahteva v skladu s to uredbo, ki potrjuje, da so izpolnjene zahteve za tak premik, in |
| --- | --- |

(a)

predloži identifikacijski dokument hišne živali, ki se zahteva v skladu s to uredbo, ki potrjuje, da so izpolnjene zahteve za tak premik, in

| (b) | omogoči navedena preverjanja glede hišne živali. |
| --- | --- |

(b)

omogoči navedena preverjanja glede hišne živali.

3.   Države članice pripravijo in posodabljajo seznam vstopnih točk za potnike.

4.   Države članice zagotovijo, da je pristojni organ, ki so ga določile za opravljanje preverjanj iz odstavka 1:

| (a) | v celoti obveščen o pravilih iz poglavja III, uradniki pristojnega organa pa so ustrezno usposobljeni za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(a)

v celoti obveščen o pravilih iz poglavja III, uradniki pristojnega organa pa so ustrezno usposobljeni za njihovo izvajanje;

| (b) | da hrani zapise o skupnem številu opravljenih preverjanj in primerih neskladnosti, ugotovljene med takimi preverjanji, ter |
| --- | --- |

(b)

da hrani zapise o skupnem številu opravljenih preverjanj in primerih neskladnosti, ugotovljene med takimi preverjanji, ter

| (c) | da opravljena preverjanja dokumentira v ustrezni rubriki identifikacijskega dokumenta, če je takšna dokumentacija potrebna za namene netrgovskega premika v druge države članice, kot je določeno v členu 24(1). |
| --- | --- |

(c)

da opravljena preverjanja dokumentira v ustrezni rubriki identifikacijskega dokumenta, če je takšna dokumentacija potrebna za namene netrgovskega premika v druge države članice, kot je določeno v členu 24(1).

Člen 35

Ukrepi v primeru neskladnosti, ki se ugotovi med preverjanji, določenimi v členih 33 in 34

1.   Kadar se s preverjanji iz členov 33 in 34 ugotovi, da hišna žival ne izpolnjuje pogojev iz poglavja II ali III, se pristojni organ po posvetovanju z uradnim veterinarjem in po potrebi z lastnikom ali pooblaščeno osebo odloči, da:

| (a) | hišno žival vrne v njeno državo ali ozemlje odpreme; |
| --- | --- |

(a)

hišno žival vrne v njeno državo ali ozemlje odpreme;

| (b) | da hišno žival v izolacijo pod uradnim nadzorom tako dolgo, dokler ne izpolni pogojev iz poglavja II ali III, ali |
| --- | --- |

(b)

da hišno žival v izolacijo pod uradnim nadzorom tako dolgo, dokler ne izpolni pogojev iz poglavja II ali III, ali

| (c) | kot zadnjo možnost, če njena vrnitev ni mogoča ali izolacija ni praktična, da je treba hišno žival usmrtiti v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili o varstvu hišnih živali ob usmrtitvi. |
| --- | --- |

(c)

kot zadnjo možnost, če njena vrnitev ni mogoča ali izolacija ni praktična, da je treba hišno žival usmrtiti v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili o varstvu hišnih živali ob usmrtitvi.

2.   Kadar pristojni organ zavrne netrgovski premik hišnih živali v Unijo, se hišne živali dajo v izolacijo pod uradnim nadzorom do:

| (a) | vrnitve v svojo državo ali ozemlje odpreme; ali |
| --- | --- |

(a)

vrnitve v svojo državo ali ozemlje odpreme; ali

| (b) | sprejetja kakršne koli druge upravne odločitve v zvezi s temi hišnimi živalmi. |
| --- | --- |

(b)

sprejetja kakršne koli druge upravne odločitve v zvezi s temi hišnimi živalmi.

3.   Ukrepi iz odstavkov 1 in 2 se izvajajo na stroške lastnika in brez možnosti kakršnega koli finančnega nadomestila za lastnika ali pooblaščeno osebo.

Člen 36

Zaščitni ukrepi

1.   Kadar se v državi članici, na ozemlju ali v tretji državi pojavi ali razširi steklina ali druga bolezen ali okužba, ki ni steklina, in lahko pomeni resno grožnjo za javno zdravje ali zdravje živali, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice z izvedbenim aktom nemudoma in glede na resnost razmer sprejme enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | začasno ustavi netrgovske premike hišnih živali ali njihov tranzit s celotnega ozemlja ali dela ozemlja zadevne države članice ali zadevnega ozemlja ali tretje države; |
| --- | --- |

(a)

začasno ustavi netrgovske premike hišnih živali ali njihov tranzit s celotnega ozemlja ali dela ozemlja zadevne države članice ali zadevnega ozemlja ali tretje države;

| (b) | določi posebne pogoje za netrgovske premike hišnih živali s celotnega ozemlja ali dela ozemlja zadevne države članice ali zadevnega ozemlja ali tretje države. |
| --- | --- |

(b)

določi posebne pogoje za netrgovske premike hišnih živali s celotnega ozemlja ali dela ozemlja zadevne države članice ali zadevnega ozemlja ali tretje države.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 41(2).

2.   V ustrezno utemeljenih nujnih primerih obvladovanja ali preprečevanja resnega tveganja za zdravje ljudi ali zdravje živali, Komisija v skladu s postopkom iz člena 41(3) sprejme izvedbene akte s takojšnjim učinkom.

Člen 37

Obveznosti obveščanja

1.   Države članice javnosti zagotovijo jasne in enostavno dostopne informacije o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki veljajo za netrgovske premike hišnih živali, in pravilih za preglede skladnosti pri takih premikih, ki so določena v tej uredbi.

2.   Informacije iz odstavka 1 vključujejo zlasti naslednje:

| (a) | zahtevano usposobljenost oseb, ki opravljajo vsaditev transponderjev, kot je določeno v členu 18; |
| --- | --- |

(a)

zahtevano usposobljenost oseb, ki opravljajo vsaditev transponderjev, kot je določeno v členu 18;

| (b) | odobritev odstopanja od izpolnjevanja pogoja cepljenja proti steklini pri mladih hišnih živalih vrst s seznama v delu A Priloge I, kot je določeno v členih 7 in 11; |
| --- | --- |

(b)

odobritev odstopanja od izpolnjevanja pogoja cepljenja proti steklini pri mladih hišnih živalih vrst s seznama v delu A Priloge I, kot je določeno v členih 7 in 11;

| (c) | pogoje za netrgovske premike hišnih živali na ozemlje držav članic:






  (i) | ki niso v skladu s členi 6, 9, 10 ali 14; |
| --- | --- | --- |

(c)

pogoje za netrgovske premike hišnih živali na ozemlje držav članic:

(i)

ki niso v skladu s členi 6, 9, 10 ali 14;

| (ii) | ki prihajajo iz določenih držav in ozemelj in zanje veljajo pogoji iz njihovih nacionalnih pravil, kot je določeno v členu 16; |
| --- | --- |

(ii)

ki prihajajo iz določenih držav in ozemelj in zanje veljajo pogoji iz njihovih nacionalnih pravil, kot je določeno v členu 16;

| (d) | seznam vstopnih točk za potnike, kot se pripravi v skladu s členom 34(3), vključno s pristojnim organom, določenim za opravljanje preverjanj iz člena 34(4); |
| --- | --- |

(d)

seznam vstopnih točk za potnike, kot se pripravi v skladu s členom 34(3), vključno s pristojnim organom, določenim za opravljanje preverjanj iz člena 34(4);

| (e) | pogoje, ki veljajo za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I na ozemlje držav članic in so določeni v njihovih nacionalnih pravilih, kot je določeno v členu 9(3) in členu 14(3); |
| --- | --- |

(e)

pogoje, ki veljajo za netrgovske premike hišnih živali vrst s seznama v delu B Priloge I na ozemlje držav članic in so določeni v njihovih nacionalnih pravilih, kot je določeno v členu 9(3) in členu 14(3);

| (f) | informacije o cepivih proti steklini, za katera je pristojni organ držav članic izdal dovoljenje za promet, kot je določeno v točki 1(b) Priloge III, in zlasti o ustreznem protokolu cepljenja. |
| --- | --- |

(f)

informacije o cepivih proti steklini, za katera je pristojni organ držav članic izdal dovoljenje za promet, kot je določeno v točki 1(b) Priloge III, in zlasti o ustreznem protokolu cepljenja.

3.   Države članice postavijo spletne strani z informacijami iz odstavka 1 in Komisiji sporočijo spletni naslov teh strani.

4.   Komisija pomaga državam članicam pri objavljanju teh informacij in v ta namen na svoji spletni strani zagotovi:

| (a) | povezave na spletne informativne strani držav članic in |
| --- | --- |

(a)

povezave na spletne informativne strani držav članic in

| (b) | informacije iz točk (b), (d) in (e) odstavka 2 tega člena ter informacije, ki so objavljene v skladu s točko (b) člena 2(2) v dodatnih jezikih, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

informacije iz točk (b), (d) in (e) odstavka 2 tega člena ter informacije, ki so objavljene v skladu s točko (b) člena 2(2) v dodatnih jezikih, kot je ustrezno.

ODDELEK 3

Postopkovne določbe

Člen 38

Spremembe prilog

Da se zagotovi upoštevanje tehničnega napredka, znanstvenih dosežkov in varovanja javnega zdravja ali zdravja hišnih živali, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 39 za spreminjanje prilog II do IV.

Člen 39

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(5), drugega pododstavka člena 17(2), prvega pododstavka člena 19(1) in člena 38 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 28. junija 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 5(5), drugega pododstavka člena 17(2), prvega pododstavka člena 19(1) in člena 38 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(5), drugim pododstavkom člena 17(2), prvim pododstavkom člena 19(1) in členom 38, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 40

Postopek v nujnih primerih

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 39(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 41

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (19). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar je treba mnenje odbora pridobiti s pisnim postopkom, se pisni postopek konča brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

Člen 42

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice Komisijo nemudoma uradno obvestijo o teh predpisih in vseh naknadnih spremembah, ki nanje vplivajo.

POGLAVJE VII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 43

Razveljavitev

1.   Uredba (ES) št. 998/2003 se razveljavi, z izjemo oddelka 2 dela B in dela C Priloge II, ki ostaneta v veljavi do začetka veljavnosti izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 13(1) oziroma (2) te uredbe.

Sklicevanja v tej uredbi na seznam v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 13(1) ali (2), se razumejo kot sklicevanja na seznam tretjih držav in ozemelj iz oddelka 2 dela B oziroma iz dela C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003, do začetka veljavnosti teh izvedbenih aktov.

2.   Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razumejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

3.   Razveljavitev Uredbe (ES) št. 998/2003 ne posega v veljavnost Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1152/2011 z dne 14. julija 2011 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede preventivnih zdravstvenih ukrepov za nadzor okužbe z Echinococcus multilocularis pri psih (20), ki je bila sprejeta v skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) navedene uredbe.

Člen 44

Prehodni ukrepi v zvezi z identifikacijskimi dokumenti

1.   Z odstopanjem od člena 21(1) se za identifikacijski dokument iz točke (d) člena 6 šteje, da izpolnjuje zahteve iz te uredbe, kadar je:

| (a) | pripravljen v skladu z vzorcem potnega lista iz Sklepa 2003/803/ES in |
| --- | --- |

(a)

pripravljen v skladu z vzorcem potnega lista iz Sklepa 2003/803/ES in

| (b) | izdan pred 29. decembrom 2014. |
| --- | --- |

(b)

izdan pred 29. decembrom 2014.

2.   Z odstopanjem od člena 25(1) in člena 27(a) se za identifikacijski dokument iz točke (e) člena 10(1) šteje, da izpolnjuje zahteve iz te uredbe, kadar je:

| (a) | pripravljen v skladu z vzorcem spričevala iz Priloge II k Sklepu 2011/874/EU ali, kjer je ustrezno, vzorcem potnega lista, določenem v Sklepu 2003/803/ES, in |
| --- | --- |

(a)

pripravljen v skladu z vzorcem spričevala iz Priloge II k Sklepu 2011/874/EU ali, kjer je ustrezno, vzorcem potnega lista, določenem v Sklepu 2003/803/ES, in

| (b) | izdan pred 29. decembrom 2014. |
| --- | --- |

(b)

izdan pred 29. decembrom 2014.

Člen 45

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 29. decembra 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 12. junija 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 229, 31.7.2012, str. 119.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. junija 2013.

2

(3)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 132, 29.5.2010, str. 3.

4

(5)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

5

(6)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

6

(7)  UL L 343, 22.12.2009, str. 74.

7

(8)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

8

(9)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

9

(10)  Direktiva Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (UL L 224, 18.8.1990, str. 29).

10

(11)  Direktiva Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (UL L 268, 24.9.1991, str. 56).

11

(12)  Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

13

(14)  UL L 79, 30.3.2000, str. 40.

14

(15)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

15

(16)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

16

(17)  UL L 312, 27.11.2003, str. 1.

17

(18)  UL L 343, 23.12.2011, str. 65.

18

(19)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

19

(20)  UL L 296, 15.11.2011, str. 6.

20

---

PRILOGA I

Vrste hišnih živali

DEL A

Psi (Canis lupus familiaris)

Mačke (Felis silvestris catus)

Beli dihurji (Mustela putorius furo)

DEL B

Nevretenčarji (razen čebel in čmrljev, ki so zajeti v členu 8 Direktive 92/65/EGS, ter mehkužcev in rakov iz točk (e)(ii) oziroma (e)(iii) člena 3(1) Direktive 2006/88/ES)

Okrasne vodne živali, kot so opredeljene v točki (k) člena 3 Direktive 2006/88/ES in ki so izključene iz področja uporabe navedene direktive na podlagi točke (a) člena 2(1) navedene direktive

Dvoživke

Plazilci

Ptice: primerki ptičjih vrst razen tistih iz člena 2 Direktive 2009/158/ES

Sesalci: glodavci in kunci, razen glodavcev in kuncev za proizvodnjo hrane, ki so opredeljeni kot „lagomorfi“ v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 853/2004

---

PRILOGA II

Tehnične zahteve za transponderje

Transponderji morajo:

| (a) | biti skladni s standardom ISO 11784 in uporabljati tehnologijo HDX ali FDX-B; in |
| --- | --- |

(a)

biti skladni s standardom ISO 11784 in uporabljati tehnologijo HDX ali FDX-B; in

| (b) | biti takšni, da jih je mogoče odčitati z napravo za odčitavanje, združljivo s standardom ISO 11785. |
| --- | --- |

(b)

biti takšni, da jih je mogoče odčitati z napravo za odčitavanje, združljivo s standardom ISO 11785.

---

PRILOGA III

Zahteve glede veljavnosti cepljenja proti steklini

| 1. | Cepivo proti steklini mora:






  (a) | biti cepivo, ki ni živo modificirano cepivo in spada v eno izmed naslednjih kategorij:






  (i) | je inaktivirano cepivo z najmanj eno antigensko enoto na odmerek (priporočilo Svetovne zdravstvene organizacije) ali |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Cepivo proti steklini mora:

(a)

biti cepivo, ki ni živo modificirano cepivo in spada v eno izmed naslednjih kategorij:

(i)

je inaktivirano cepivo z najmanj eno antigensko enoto na odmerek (priporočilo Svetovne zdravstvene organizacije) ali

| (ii) | rekombinantno cepivo, ki izraža imunizirajoči glikoprotein virusa stekline v živem virusnem vektorju; |
| --- | --- |

(ii)

rekombinantno cepivo, ki izraža imunizirajoči glikoprotein virusa stekline v živem virusnem vektorju;

| (b) | kadar se uporablja v državi članici, imeti dovoljenje za promet v skladu s:






  (i) | členom 5 Direktive 2001/82/ES ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar se uporablja v državi članici, imeti dovoljenje za promet v skladu s:

(i)

členom 5 Direktive 2001/82/ES ali

| (ii) | členom 3 Uredbe (ES) št. 726/2004; |
| --- | --- |

(ii)

členom 3 Uredbe (ES) št. 726/2004;

| (c) | kadar se uporablja na ozemlju ali v tretji državi, imeti odobritev ali dovoljenje pristojnega organa in izpolnjevati vsaj zahteve iz zadevnega dela v poglavju o steklini v Priročniku o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali. |
| --- | --- |

(c)

kadar se uporablja na ozemlju ali v tretji državi, imeti odobritev ali dovoljenje pristojnega organa in izpolnjevati vsaj zahteve iz zadevnega dela v poglavju o steklini v Priročniku o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali.

| 2. | Pri cepljenju proti steklini morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | cepljenje opravi pooblaščeni veterinar; |
| --- | --- | --- |

2.

Pri cepljenju proti steklini morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

cepljenje opravi pooblaščeni veterinar;

| (b) | hišna žival je na datum cepljenja stara najmanj 12 tednov; |
| --- | --- |

(b)

hišna žival je na datum cepljenja stara najmanj 12 tednov;

| (c) | pooblaščeni veterinar ali uradni veterinar navede datum cepljenja v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta; |
| --- | --- |

(c)

pooblaščeni veterinar ali uradni veterinar navede datum cepljenja v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta;

| (d) | datum cepljenja iz točke (b) ni predhoden datumu vsaditve transponderja ali tetoviranja znamenja ali datumu odčitanja transponderja ali tetoviranega znamenja, navedenemu v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta; |
| --- | --- |

(d)

datum cepljenja iz točke (b) ni predhoden datumu vsaditve transponderja ali tetoviranja znamenja ali datumu odčitanja transponderja ali tetoviranega znamenja, navedenemu v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta;

| (e) | obdobje veljavnosti cepljenja se začne z vzpostavitvijo zaščitne imunosti, ki sledi najmanj 21 dni po zaključku protokola cepljenja, ki ga zahteva proizvajalec za primarno cepljenje, in se nadaljuje do konca obdobja zaščitne imunosti, kot je določeno v tehnični specifikaciji dovoljenja za promet iz točke 1(b) ali odobritve ali dovoljenja iz točke 1(c) za cepivo proti steklini v državi članici ali na ozemlju ali v tretji državi, kjer se opravi cepljenje.
  Pooblaščeni ali uradni veterinar navede obdobje veljavnosti cepljenja v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta; |
| --- | --- |

(e)

obdobje veljavnosti cepljenja se začne z vzpostavitvijo zaščitne imunosti, ki sledi najmanj 21 dni po zaključku protokola cepljenja, ki ga zahteva proizvajalec za primarno cepljenje, in se nadaljuje do konca obdobja zaščitne imunosti, kot je določeno v tehnični specifikaciji dovoljenja za promet iz točke 1(b) ali odobritve ali dovoljenja iz točke 1(c) za cepivo proti steklini v državi članici ali na ozemlju ali v tretji državi, kjer se opravi cepljenje.

Pooblaščeni ali uradni veterinar navede obdobje veljavnosti cepljenja v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta;

| (f) | ponovno cepljenje se šteje za primarno cepljenje, če ni opravljeno v obdobju veljavnosti iz točke (e) predhodnega cepljenja. |
| --- | --- |

(f)

ponovno cepljenje se šteje za primarno cepljenje, če ni opravljeno v obdobju veljavnosti iz točke (e) predhodnega cepljenja.

---

PRILOGA IV

Zahteve glede veljavnosti za test titracije protiteles proti steklini

| 1. | Vzorec krvi, potreben za opravljanje testa titracije protiteles proti steklini, mora odvzeti in v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta dokumentirati pooblaščeni veterinar. |
| --- | --- |

1.

Vzorec krvi, potreben za opravljanje testa titracije protiteles proti steklini, mora odvzeti in v ustreznem delu identifikacijskega dokumenta dokumentirati pooblaščeni veterinar.

| 2. | Test titracije protiteles proti steklini:






  (a) | se mora opraviti na vzorcu, odvzetem vsaj 30 dni od datuma cepljenja, in:






  (i) | najmanj tri mesece pred datumom:






  — | netrgovskega premika z ozemlja ali iz tretje države, razen tistih s seznama v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 13(1) ali (2), ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Test titracije protiteles proti steklini:

(a)

se mora opraviti na vzorcu, odvzetem vsaj 30 dni od datuma cepljenja, in:

(i)

najmanj tri mesece pred datumom:

—

netrgovskega premika z ozemlja ali iz tretje države, razen tistih s seznama v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 13(1) ali (2), ali

| — | tranzita prek takega ozemlja ali tretje države, če niso izpolnjeni pogoji iz točke (c) člena 12; ali |
| --- | --- |

—

tranzita prek takega ozemlja ali tretje države, če niso izpolnjeni pogoji iz točke (c) člena 12; ali

| (ii) | preden hišna žival zapusti Unijo zaradi premika na ozemlje ali v tretjo državo ali tranzita prek ozemlja ali tretje države, razen tistih s seznama, pripravljenega v skladu s členom 13(1) ali (2); v identifikacijskem dokumentu v formatu iz člena 21(1) se mora potrditi, da je bil test titracije protiteles proti steklini opravljen z ugodnim rezultatom pred datumom premika; |
| --- | --- |

(ii)

preden hišna žival zapusti Unijo zaradi premika na ozemlje ali v tretjo državo ali tranzita prek ozemlja ali tretje države, razen tistih s seznama, pripravljenega v skladu s členom 13(1) ali (2); v identifikacijskem dokumentu v formatu iz člena 21(1) se mora potrditi, da je bil test titracije protiteles proti steklini opravljen z ugodnim rezultatom pred datumom premika;

| (b) | mora izmeriti stopnjo nevtralizacijskih protiteles proti virusu stekline v serumu, ki mora znašati vsaj 0,5 IU/ml, z uporabo metode, določene v zadevnem delu poglavja o steklini v Priročniku o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

(b)

mora izmeriti stopnjo nevtralizacijskih protiteles proti virusu stekline v serumu, ki mora znašati vsaj 0,5 IU/ml, z uporabo metode, določene v zadevnem delu poglavja o steklini v Priročniku o diagnostičnih testih in cepivih za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali;

| (c) | mora biti opravljen v laboratoriju, odobrenem v skladu s členom 3 Odločbe 2000/258/ES; |
| --- | --- |

(c)

mora biti opravljen v laboratoriju, odobrenem v skladu s členom 3 Odločbe 2000/258/ES;

| (d) | ga ni treba ponovno opraviti, potem ko je bil dosežen zadovoljiv rezultat iz točke (b), pod pogojem, da se žival ponovno cepi v obdobju veljavnosti predhodnega cepljenja iz točke 2(d) Priloge III. |
| --- | --- |

(d)

ga ni treba ponovno opraviti, potem ko je bil dosežen zadovoljiv rezultat iz točke (b), pod pogojem, da se žival ponovno cepi v obdobju veljavnosti predhodnega cepljenja iz točke 2(d) Priloge III.

---

PRILOGA V

Korelacijska tabela iz člena 43(2)

| Uredba (ES) št. 998/2003 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Prvi odstavek člena 2 | Člen 2(1) |
| Drugi odstavek člena 2 | Točka (a) člena 2(2) |
| Tretji odstavek člena 2 | Točka (b) člena 2(2) |
| Točka (a) člena 3 | Točki (a) in (b) člena 3 |
| Točka (b) člena 3 | Točka (f) člena 3 |
| Točka (c) člena 3 | Člen 2(1) |
| Prvi pododstavek člena 4(1) | |
| | Prvi pododstavek člena 17(1) |
| Drugi pododstavek člena 4(1) | Drugi pododstavek člena 17(1) |
| Člen 4(2) | — |
| Člen 4(3) | — |
| Člen 4(4) | — |
| Točka (a) člena 5(1) | Točka (a) člena 6 |
| Točka (b) člena 5(1) | Točka (d) člena 6 |
| Točka (b)(i) člena 5(1) | Točka (b) člena 6 |
| Točka (b)(ii) člena 5(1) | Točka (c) člena 6 |
| Drugi pododstavek člena 5(1) | Člen 19 |
| Člen 5(2) | Člen 7 |
| Člen 6 | — |
| Člen 7 | Člen 5(5), členi 9, 14 in 28 |
| Člen 8(1) | Člena 10 in 12 |
| Člen 8(2) | Člen 10(1)(e) in člen 27 |
| Točka (a) člena 8(3) | Člen 13(1) |
| Točka (b) člena 8(3) | Člen 16 |
| Točka (c) člena 8(3) | Člen 11 |
| Člen 8(4) | Člen 25(1) in (2) |
| Člen 9 | Člen 14 ter člen 30(1) in (2) |
| Prvi pododstavek člena 10 | Člen 13(2) |
| Drugi pododstavek člena 10 | Člen 13(3) |
| Prvi stavek člena 11 | Člen 37(1) |
| Drugi stavek člena 11 | Točka (a) člena 34(4) |
| Uvodno besedilo in točka (a) prvega pododstavka člena 12 | Člen 10(2) in člen 34(1) |
| Uvodno besedilo in točka (b) prvega pododstavka člena 12 | Člen 5(4) |
| Drugi pododstavek člena 12 | Člen 34(3) in člen 37(2)(d) |
| Člen 13 | Člen 34(3) in člen 37(2)(d) |
| Prvi odstavek člena 14 | Točka (a) člena 34(2) |
| Drugi odstavek člena 14 | Drugi pododstavek člena 17(1) |
| Tretji odstavek člena 14 | Člen 35(1) in (3) |
| Četrti odstavek člena 14 | Člen 35(2) |
| Člen 15 | Točki 1 in 2(c) Priloge IV |
| Člen 16 | — |
| Prvi odstavek člena 17 | — |
| Drugi odstavek člena 17 | Člen 21(1) |
| Prvi odstavek člena 18 | — |
| Drugi odstavek člena 18 | Člen 36 |
| Člen 19 | Člen 13(3) in člen 5(5) |
| Člen 19a(1) in (2) | Člen 38 |
| Člen 19a(3) | — |
| Člen 19b(1) | Člen 39(2) |
| Člen 19b(2) | Člen 39(4) |
| Člen 19b(3) | Člen 39(1) |
| Člen 19c(1) in (3) | Člen 39(3) |
| Člen 19c(2) | — |
| Člen 19d(1) in člen 19d(2) | Člen 39(5) |
| Člen 19d(3) | — |
| Člena 20 do 23 | — |
| Člen 24(1), (2) in (3) | Člen 41(1), (2) in (3) |
| Člen 24(4) in (5) | — |
| Člen 25 | Člen 45 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga Ia | Priloga II |
| Priloga Ib | Priloga III |
| Del A in oddelek 1 dela B Priloge II | — |
| Oddelek 2 dela B Priloge II | Člen 13(1) |
| Del C Priloge II | Člen 13(2) |

Uredba (ES) št. 998/2003

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Prvi odstavek člena 2

Člen 2(1)

Drugi odstavek člena 2

Točka (a) člena 2(2)

Tretji odstavek člena 2

Točka (b) člena 2(2)

Točka (a) člena 3

Točki (a) in (b) člena 3

Točka (b) člena 3

Točka (f) člena 3

Točka (c) člena 3

Člen 2(1)

Prvi pododstavek člena 4(1)

Prvi pododstavek člena 17(1)

Drugi pododstavek člena 4(1)

Drugi pododstavek člena 17(1)

Člen 4(2)

—

Člen 4(3)

—

Člen 4(4)

—

Točka (a) člena 5(1)

Točka (a) člena 6

Točka (b) člena 5(1)

Točka (d) člena 6

Točka (b)(i) člena 5(1)

Točka (b) člena 6

Točka (b)(ii) člena 5(1)

Točka (c) člena 6

Drugi pododstavek člena 5(1)

Člen 19

Člen 5(2)

Člen 7

Člen 6

—

Člen 7

Člen 5(5), členi 9, 14 in 28

Člen 8(1)

Člena 10 in 12

Člen 8(2)

Člen 10(1)(e) in člen 27

Točka (a) člena 8(3)

Člen 13(1)

Točka (b) člena 8(3)

Člen 16

Točka (c) člena 8(3)

Člen 11

Člen 8(4)

Člen 25(1) in (2)

Člen 9

Člen 14 ter člen 30(1) in (2)

Prvi pododstavek člena 10

Člen 13(2)

Drugi pododstavek člena 10

Člen 13(3)

Prvi stavek člena 11

Člen 37(1)

Drugi stavek člena 11

Točka (a) člena 34(4)

Uvodno besedilo in točka (a) prvega pododstavka člena 12

Člen 10(2) in člen 34(1)

Uvodno besedilo in točka (b) prvega pododstavka člena 12

Člen 5(4)

Drugi pododstavek člena 12

Člen 34(3) in člen 37(2)(d)

Člen 13

Člen 34(3) in člen 37(2)(d)

Prvi odstavek člena 14

Točka (a) člena 34(2)

Drugi odstavek člena 14

Drugi pododstavek člena 17(1)

Tretji odstavek člena 14

Člen 35(1) in (3)

Četrti odstavek člena 14

Člen 35(2)

Člen 15

Točki 1 in 2(c) Priloge IV

Člen 16

—

Prvi odstavek člena 17

—

Drugi odstavek člena 17

Člen 21(1)

Prvi odstavek člena 18

—

Drugi odstavek člena 18

Člen 36

Člen 19

Člen 13(3) in člen 5(5)

Člen 19a(1) in (2)

Člen 38

Člen 19a(3)

—

Člen 19b(1)

Člen 39(2)

Člen 19b(2)

Člen 39(4)

Člen 19b(3)

Člen 39(1)

Člen 19c(1) in (3)

Člen 39(3)

Člen 19c(2)

—

Člen 19d(1) in člen 19d(2)

Člen 39(5)

Člen 19d(3)

—

Člena 20 do 23

—

Člen 24(1), (2) in (3)

Člen 41(1), (2) in (3)

Člen 24(4) in (5)

—

Člen 25

Člen 45

Priloga I

Priloga I

Priloga Ia

Priloga II

Priloga Ib

Priloga III

Del A in oddelek 1 dela B Priloge II

—

Oddelek 2 dela B Priloge II

Člen 13(1)

Del C Priloge II

Člen 13(2)

---

IZJAVA KOMISIJE

Komisija bo v okviru strategije Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali (1) preučila dobro počutje psov in mačk, ki so vključeni v komercialne dejavnosti.

Če se bo pri tem pokazalo, da te komercialne dejavnosti pomenijo tveganje za zdravje, bo Komisija preučila ustrezne možnosti za zaščito zdravja ljudi in živali ter Evropskemu parlamentu in Svetu predlagala ustrezne spremembe veljavne zakonodaje Unije na področju trgovine s psi in mačkami, vključno z uvedbo primerljivih sistemov za njihovo registracijo, dostopnih v vseh državah članicah.

Glede na navedeno bo Komisija ocenila izvedljivost in ustreznost razširitve takšnih sistemov za registracijo na pse in mačke, označene in identificirane v skladu z zakonodajo Unije na področju potovanj s hišnimi živalmi v nekomercialne namene.

---

(1)  COM(2012) 6 final/2 – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o strategiji Evropske unije za zaščito in dobro počutje živali 2012–2015.

---

DIREKTIVE

| 28.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/27

---

DIREKTIVA 2013/29/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. junija 2013

o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet (3) je bila bistveno spremenjena (4). Glede na potrebo po nadaljnjih spremembah bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet (3) je bila bistveno spremenjena (4). Glede na potrebo po nadaljnjih spremembah bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (5) določa pravila o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, zagotavlja okvir za nadzor trga proizvodov in proizvodov iz tretjih držav ter določa splošna načela glede oznake CE. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (5) določa pravila o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, zagotavlja okvir za nadzor trga proizvodov in proizvodov iz tretjih držav ter določa splošna načela glede oznake CE.

| (3) | Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (6) določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji z namenom zagotavljanja dosledne podlage za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Direktivo 2007/23/ES bi bilo treba prilagoditi navedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(3)

Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (6) določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji z namenom zagotavljanja dosledne podlage za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Direktivo 2007/23/ES bi bilo treba prilagoditi navedenemu sklepu.

| (4) | Zakoni in drugi predpisi, ki so v veljavi v državah članicah v zvezi z dajanjem na voljo pirotehničnih izdelkov na trgu, so različni, zlasti glede vidikov, kot sta varnost in učinkovitost. |
| --- | --- |

(4)

Zakoni in drugi predpisi, ki so v veljavi v državah članicah v zvezi z dajanjem na voljo pirotehničnih izdelkov na trgu, so različni, zlasti glede vidikov, kot sta varnost in učinkovitost.

| (5) | Zakone in druge predpise držav članic, ki lahko povzročijo trgovinske ovire v Uniji, je treba harmonizirati, da se zagotovi prosti pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, pri čemer se zagotavlja visoka raven zaščite zdravja in varnosti ljudi ter varstva potrošnikov in poklicnih končnih uporabnikov. Ta visoka raven zaščite bi morala vključevati, da se spoštujejo ustrezne starostne omejitve za uporabnike pirotehničnih izdelkov. |
| --- | --- |

(5)

Zakone in druge predpise držav članic, ki lahko povzročijo trgovinske ovire v Uniji, je treba harmonizirati, da se zagotovi prosti pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, pri čemer se zagotavlja visoka raven zaščite zdravja in varnosti ljudi ter varstva potrošnikov in poklicnih končnih uporabnikov. Ta visoka raven zaščite bi morala vključevati, da se spoštujejo ustrezne starostne omejitve za uporabnike pirotehničnih izdelkov.

| (6) | Direktiva Sveta 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom (7) iz področja uporabe izključuje pirotehnične izdelke. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva Sveta 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom (7) iz področja uporabe izključuje pirotehnične izdelke.

| (7) | Varnost med skladiščenjem ureja Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (8), ki določa varnostne zahteve za organizacije, v katerih so prisotni eksplozivi, vključno s pirotehničnimi snovmi. |
| --- | --- |

(7)

Varnost med skladiščenjem ureja Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (8), ki določa varnostne zahteve za organizacije, v katerih so prisotni eksplozivi, vključno s pirotehničnimi snovmi.

| (8) | V zvezi z varnostjo pri prevozu so pravila glede prevoza pirotehničnih izdelkov zajeta z mednarodnimi konvencijami in sporazumi, vključno s priporočili Združenih narodov o prevozu nevarnih snovi. Navedeni vidiki zato ne bi smeli spadati v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z varnostjo pri prevozu so pravila glede prevoza pirotehničnih izdelkov zajeta z mednarodnimi konvencijami in sporazumi, vključno s priporočili Združenih narodov o prevozu nevarnih snovi. Navedeni vidiki zato ne bi smeli spadati v področje uporabe te direktive.

| (9) | To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse vrste dobave, vključno s prodajo na daljavo. |
| --- | --- |

(9)

To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse vrste dobave, vključno s prodajo na daljavo.

| (10) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za pirotehnične izdelke, za katere se uporabljajo Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (9) in v njej navedene zadevne mednarodne konvencije. Prav tako se ne bi smela uporabljati za udarne kapice, namenjene za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (10). |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za pirotehnične izdelke, za katere se uporabljajo Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (9) in v njej navedene zadevne mednarodne konvencije. Prav tako se ne bi smela uporabljati za udarne kapice, namenjene za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (10).

| (11) | Izdelki za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere zadevna država članica, kjer ima proizvajalec sedež, odobri uporabo izključno na svojem ozemlju in ki ostanejo na ozemlju te države članice, se ne bi smeli obravnavati, kot da so na voljo na trgu, zato ni potrebno, da so skladni s to direktivo. |
| --- | --- |

(11)

Izdelki za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere zadevna država članica, kjer ima proizvajalec sedež, odobri uporabo izključno na svojem ozemlju in ki ostanejo na ozemlju te države članice, se ne bi smeli obravnavati, kot da so na voljo na trgu, zato ni potrebno, da so skladni s to direktivo.

| (12) | Kadar so zahteve iz te direktive izpolnjene, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati prostega pretoka pirotehničnih izdelkov. Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v nacionalno zakonodajo o izdajanju dovoljenj proizvajalcem, distributerjem in uvoznikom v državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Kadar so zahteve iz te direktive izpolnjene, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati prostega pretoka pirotehničnih izdelkov. Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v nacionalno zakonodajo o izdajanju dovoljenj proizvajalcem, distributerjem in uvoznikom v državah članicah.

| (13) | Pirotehnični izdelki bi morali vključevati izdelke za ognjemete, pirotehnične izdelke za odrska prizorišča in druge pirotehnične izdelke za tehnične namene, na primer plinske generatorje, ki se uporabljajo v zračnih blazinah ali zategovalnikih varnostnih pasov. |
| --- | --- |

(13)

Pirotehnični izdelki bi morali vključevati izdelke za ognjemete, pirotehnične izdelke za odrska prizorišča in druge pirotehnične izdelke za tehnične namene, na primer plinske generatorje, ki se uporabljajo v zračnih blazinah ali zategovalnikih varnostnih pasov.

| (14) | Da se zagotovi ustrezno visoka raven zaščite, bi bilo treba pirotehnične izdelke razvrstiti glede na raven nevarnosti ter glede na vrsto uporabe, namen ali raven hrupa. |
| --- | --- |

(14)

Da se zagotovi ustrezno visoka raven zaščite, bi bilo treba pirotehnične izdelke razvrstiti glede na raven nevarnosti ter glede na vrsto uporabe, namen ali raven hrupa.

| (15) | Glede na nevarnosti, ki so sestavni del uporabe pirotehničnih izdelkov, je primerno določiti najnižje dovoljene starosti za dostop oseb do teh izdelkov in zagotoviti, da njihove oznake navajajo zadostne in ustrezne podatke o varni uporabi, da se zaščitijo zdravje in varnost ljudi ter okolje. Nekateri pirotehnični izdelki bi morali biti na voljo le osebam s potrebnim znanjem, spretnostmi in izkušnjami. V zvezi s pirotehničnimi izdelki za vozila bi morale zahteve za označevanje upoštevati trenutno prakso in dejstvo, da se ti izdelki dobavljajo izključno profesionalnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(15)

Glede na nevarnosti, ki so sestavni del uporabe pirotehničnih izdelkov, je primerno določiti najnižje dovoljene starosti za dostop oseb do teh izdelkov in zagotoviti, da njihove oznake navajajo zadostne in ustrezne podatke o varni uporabi, da se zaščitijo zdravje in varnost ljudi ter okolje. Nekateri pirotehnični izdelki bi morali biti na voljo le osebam s potrebnim znanjem, spretnostmi in izkušnjami. V zvezi s pirotehničnimi izdelki za vozila bi morale zahteve za označevanje upoštevati trenutno prakso in dejstvo, da se ti izdelki dobavljajo izključno profesionalnim uporabnikom.

| (16) | Uporaba pirotehničnih izdelkov in zlasti uporaba izdelkov za ognjemete je predmet izrazito različnih kulturnih običajev in navad v zadevnih državah članicah. Zato je treba državam članicam omogočiti, da sprejmejo nacionalne ukrepe za omejevanje uporabe ali prodaje nekaterih kategorij pirotehničnih izdelkov širši javnosti iz razlogov, med drugim, javne varnosti ali zdravstvenih in varnostnih razlogov. |
| --- | --- |

(16)

Uporaba pirotehničnih izdelkov in zlasti uporaba izdelkov za ognjemete je predmet izrazito različnih kulturnih običajev in navad v zadevnih državah članicah. Zato je treba državam članicam omogočiti, da sprejmejo nacionalne ukrepe za omejevanje uporabe ali prodaje nekaterih kategorij pirotehničnih izdelkov širši javnosti iz razlogov, med drugim, javne varnosti ali zdravstvenih in varnostnih razlogov.

| (17) | Gospodarski subjekti bi morali biti odgovorni za skladnost pirotehničnih izdelkov z zahtevami te direktive, in sicer v povezavi z njihovo vlogo v dobavni verigi, da se zagotovi visoka raven zaščite javnih interesov, kot sta zdravje in varnost, in varstva uporabnikov ter poštena konkurenca na trgu Unije. |
| --- | --- |

(17)

Gospodarski subjekti bi morali biti odgovorni za skladnost pirotehničnih izdelkov z zahtevami te direktive, in sicer v povezavi z njihovo vlogo v dobavni verigi, da se zagotovi visoka raven zaščite javnih interesov, kot sta zdravje in varnost, in varstva uporabnikov ter poštena konkurenca na trgu Unije.

| (18) | Vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, bi morali sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so na trgu dostopni samo tisti pirotehnični izdelki, ki so v skladu s to direktivo. Treba je določiti jasno in sorazmerno delitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi vsakega gospodarskega subjekta v verigi dobave in distribucije. |
| --- | --- |

(18)

Vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, bi morali sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so na trgu dostopni samo tisti pirotehnični izdelki, ki so v skladu s to direktivo. Treba je določiti jasno in sorazmerno delitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi vsakega gospodarskega subjekta v verigi dobave in distribucije.

| (19) | Za lažjo komunikacijo med gospodarskimi subjekti, organi za nadzor trga in potrošniki bi morale države članice spodbuditi gospodarske subjekte, da k poštnemu naslovu dodajo tudi spletnega. |
| --- | --- |

(19)

Za lažjo komunikacijo med gospodarskimi subjekti, organi za nadzor trga in potrošniki bi morale države članice spodbuditi gospodarske subjekte, da k poštnemu naslovu dodajo tudi spletnega.

| (20) | Proizvajalec, ki natančno pozna postopek zasnove in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo postopka ugotavljanja skladnosti. Postopek ugotavljanja skladnosti bi zato moral ostati izključno obveznost proizvajalca. |
| --- | --- |

(20)

Proizvajalec, ki natančno pozna postopek zasnove in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo postopka ugotavljanja skladnosti. Postopek ugotavljanja skladnosti bi zato moral ostati izključno obveznost proizvajalca.

| (21) | Nujno je treba zagotoviti, da pirotehnični izdelki iz tretjih držav, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo zahteve iz te direktive, zlasti pa je treba zagotoviti, da so proizvajalci izvedli ustrezno ugotavljanje skladnosti navedenih pirotehničnih izdelkov. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da pirotehnični izdelki, ki jih dajejo v promet, izpolnjujejo zahteve iz te direktive, in da v promet ne dajejo pirotehničnih izdelkov, ki ne izpolnjujejo teh zahtev ali pomenijo tveganje. Določiti bi bilo treba tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili opravljeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da je označevanje pirotehničnih izdelkov in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo pristojnim nacionalnim organom za pregled. |
| --- | --- |

(21)

Nujno je treba zagotoviti, da pirotehnični izdelki iz tretjih držav, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo zahteve iz te direktive, zlasti pa je treba zagotoviti, da so proizvajalci izvedli ustrezno ugotavljanje skladnosti navedenih pirotehničnih izdelkov. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da pirotehnični izdelki, ki jih dajejo v promet, izpolnjujejo zahteve iz te direktive, in da v promet ne dajejo pirotehničnih izdelkov, ki ne izpolnjujejo teh zahtev ali pomenijo tveganje. Določiti bi bilo treba tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili opravljeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da je označevanje pirotehničnih izdelkov in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo pristojnim nacionalnim organom za pregled.

| (22) | Distributer omogoča dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, potem ko ga da v promet proizvajalec ali uvoznik, ter mora delovati skrbno in zagotoviti, da njegovo ravnanje s pirotehničnim izdelkom ne vpliva negativno na skladnost pirotehničnega izdelka. |
| --- | --- |

(22)

Distributer omogoča dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, potem ko ga da v promet proizvajalec ali uvoznik, ter mora delovati skrbno in zagotoviti, da njegovo ravnanje s pirotehničnim izdelkom ne vpliva negativno na skladnost pirotehničnega izdelka.

| (23) | Vsak gospodarski subjekt, ki da pirotehnični izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali ga spremeni na tak način, da vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive, bi bilo treba šteti za proizvajalca in bi moral prevzeti obveznosti proizvajalca. |
| --- | --- |

(23)

Vsak gospodarski subjekt, ki da pirotehnični izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali ga spremeni na tak način, da vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive, bi bilo treba šteti za proizvajalca in bi moral prevzeti obveznosti proizvajalca.

| (24) | Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in bi morali biti pripravljeni na dejavno udeležbo ter navedenim organom zagotoviti vse potrebne informacije v zvezi z zadevnim pirotehničnim izdelkom. |
| --- | --- |

(24)

Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in bi morali biti pripravljeni na dejavno udeležbo ter navedenim organom zagotoviti vse potrebne informacije v zvezi z zadevnim pirotehničnim izdelkom.

| (25) | Od gospodarskih subjektov ne bi smeli zahtevati, da pri hranjenju informacij za identifikacijo drugih gospodarskih subjektov, ki jih zahteva ta direktiva, posodabljajo informacije o gospodarskih subjektih, ki so jim dobavili pirotehnični izdelek ali katerim so tak izdelek dobavili. |
| --- | --- |

(25)

Od gospodarskih subjektov ne bi smeli zahtevati, da pri hranjenju informacij za identifikacijo drugih gospodarskih subjektov, ki jih zahteva ta direktiva, posodabljajo informacije o gospodarskih subjektih, ki so jim dobavili pirotehnični izdelek ali katerim so tak izdelek dobavili.

| (26) | Ustrezno je določiti bistvene varnostne zahteve za pirotehnične izdelke, da se zaščiti potrošnike in preprečijo nesreče. |
| --- | --- |

(26)

Ustrezno je določiti bistvene varnostne zahteve za pirotehnične izdelke, da se zaščiti potrošnike in preprečijo nesreče.

| (27) | Nekateri pirotehnični izdelki, zlasti pirotehnični izdelki za vozila, kot so plinski generatorji zračnih blazin, vsebujejo manjše vrednosti tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov. Po sprejetju Direktive 2007/23/ES je postalo jasno, da teh snovi ne bo mogoče nadomestiti kot dodatkov v popolnoma vnetljivih zmeseh, kjer se uporabljajo za izboljšanje energetskega ravnovesja. Bistveno varnostno zahtevo, ki prepoveduje uporabo tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov, bi bilo treba zato spremeniti. |
| --- | --- |

(27)

Nekateri pirotehnični izdelki, zlasti pirotehnični izdelki za vozila, kot so plinski generatorji zračnih blazin, vsebujejo manjše vrednosti tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov. Po sprejetju Direktive 2007/23/ES je postalo jasno, da teh snovi ne bo mogoče nadomestiti kot dodatkov v popolnoma vnetljivih zmeseh, kjer se uporabljajo za izboljšanje energetskega ravnovesja. Bistveno varnostno zahtevo, ki prepoveduje uporabo tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov, bi bilo treba zato spremeniti.

| (28) | Da se olajša ugotavljanje skladnosti z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz te direktive, je treba določiti domnevo skladnosti za pirotehnične izdelke, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), za namene navedbe podrobnih tehničnih specifikacij navedenih zahtev. |
| --- | --- |

(28)

Da se olajša ugotavljanje skladnosti z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz te direktive, je treba določiti domnevo skladnosti za pirotehnične izdelke, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), za namene navedbe podrobnih tehničnih specifikacij navedenih zahtev.

| (29) | Uredba (EU) št. 1025/2012 določa postopek za pripombe k harmoniziranim standardom, kadar navedeni standardi ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive v celoti. |
| --- | --- |

(29)

Uredba (EU) št. 1025/2012 določa postopek za pripombe k harmoniziranim standardom, kadar navedeni standardi ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive v celoti.

| (30) | Zato da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi zagotovijo, da pirotehnični izdelki, ki so dostopni na trgu, izpolnjujejo bistvene varnostne zahteve, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti, ki vključujejo postopke od najmanj do najbolj strogega, sorazmerno s stopnjo tveganja in stopnjo zahtevane varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc možnosti bi bilo treba izbrati postopke ugotavljanja skladnosti med navedenimi moduli. |
| --- | --- |

(30)

Zato da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi zagotovijo, da pirotehnični izdelki, ki so dostopni na trgu, izpolnjujejo bistvene varnostne zahteve, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti, ki vključujejo postopke od najmanj do najbolj strogega, sorazmerno s stopnjo tveganja in stopnjo zahtevane varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc možnosti bi bilo treba izbrati postopke ugotavljanja skladnosti med navedenimi moduli.

| (31) | Proizvajalci bi morali pripraviti izjavo EU o skladnosti, da se zagotovijo informacije, ki jih zahteva ta direktiva, o skladnosti pirotehničnega izdelka z zahtevami iz te direktive in druge zadevne harmonizirane zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(31)

Proizvajalci bi morali pripraviti izjavo EU o skladnosti, da se zagotovijo informacije, ki jih zahteva ta direktiva, o skladnosti pirotehničnega izdelka z zahtevami iz te direktive in druge zadevne harmonizirane zakonodaje Unije.

| (32) | Da bi zagotovili učinkovit dostop do informacij za namen nadzora trga, bi morale biti informacije, ki so potrebne za identifikacijo vseh veljavnih aktov Unije, na voljo v enotni izjavi EU o skladnosti. Da bi zmanjšali upravno breme gospodarskih subjektov, je lahko ta enotna izjava EU o skladnosti sestavljena iz dokumentacije ustreznih posameznih izjav o skladnosti. |
| --- | --- |

(32)

Da bi zagotovili učinkovit dostop do informacij za namen nadzora trga, bi morale biti informacije, ki so potrebne za identifikacijo vseh veljavnih aktov Unije, na voljo v enotni izjavi EU o skladnosti. Da bi zmanjšali upravno breme gospodarskih subjektov, je lahko ta enotna izjava EU o skladnosti sestavljena iz dokumentacije ustreznih posameznih izjav o skladnosti.

| (33) | Oznaka CE, ki predstavlja ustreznost pirotehničnega izdelka, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki urejajo oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, bi bilo treba določiti v tej direktivi. |
| --- | --- |

(33)

Oznaka CE, ki predstavlja ustreznost pirotehničnega izdelka, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki urejajo oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, bi bilo treba določiti v tej direktivi.

| (34) | V postopkih ugotavljanja skladnosti iz te direktive je potrebno posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji. |
| --- | --- |

(34)

V postopkih ugotavljanja skladnosti iz te direktive je potrebno posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji.

| (35) | Izkušnje so pokazale, da merila iz Direktive 2007/23/ES, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, da se priglasijo Komisiji, ne zadostujejo za zagotovitev enako visoke stopnje učinkovitosti priglašenih organov po vsej Uniji. Zato je bistveno, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije enako in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti. |
| --- | --- |

(35)

Izkušnje so pokazale, da merila iz Direktive 2007/23/ES, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, da se priglasijo Komisiji, ne zadostujejo za zagotovitev enako visoke stopnje učinkovitosti priglašenih organov po vsej Uniji. Zato je bistveno, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije enako in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti.

| (36) | Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ugotavljanje skladnosti, priglaševanje in spremljanje priglašenih organov. |
| --- | --- |

(36)

Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ugotavljanje skladnosti, priglaševanje in spremljanje priglašenih organov.

| (37) | Sistem iz te direktive bi bilo treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomembno sredstvo za preverjanje usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, bi jo bilo treba uporabljati tudi za namene priglasitve. |
| --- | --- |

(37)

Sistem iz te direktive bi bilo treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomembno sredstvo za preverjanje usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, bi jo bilo treba uporabljati tudi za namene priglasitve.

| (38) | Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi po vsej Uniji šteti za prednostno sredstvo za dokazovanje tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami opravijo to vrednotenje. Da se zagotovi primerna stopnja verodostojnosti vrednotenja, ki jo opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih ti organi Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebna dokumentarna dokazila, da ocenjeni organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve. |
| --- | --- |

(38)

Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi po vsej Uniji šteti za prednostno sredstvo za dokazovanje tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami opravijo to vrednotenje. Da se zagotovi primerna stopnja verodostojnosti vrednotenja, ki jo opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih ti organi Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebna dokumentarna dokazila, da ocenjeni organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve.

| (39) | Organi za ugotavljanje skladnosti za svoje dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto najemajo podizvajalce ali jih prenesejo na hčerinsko podjetje. Za ohranitev zahtevane varnostne ravni za pirotehnične izdelke, ki so dani na trg Unije, je za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti bistveno, da podizvajalci in hčerinska podjetja za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter spremljanje organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in hčerinskih podjetij. |
| --- | --- |

(39)

Organi za ugotavljanje skladnosti za svoje dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto najemajo podizvajalce ali jih prenesejo na hčerinsko podjetje. Za ohranitev zahtevane varnostne ravni za pirotehnične izdelke, ki so dani na trg Unije, je za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti bistveno, da podizvajalci in hčerinska podjetja za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter spremljanje organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in hčerinskih podjetij.

| (40) | Treba je povečati učinkovitost in preglednost priglasitvenega postopka ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči uradno obveščanje prek spleta. |
| --- | --- |

(40)

Treba je povečati učinkovitost in preglednost priglasitvenega postopka ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči uradno obveščanje prek spleta.

| (41) | Ker priglašeni organi svoje storitve lahko ponujajo na celotnem ozemlju Unije, je treba dati državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je treba določiti obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi ali pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi. |
| --- | --- |

(41)

Ker priglašeni organi svoje storitve lahko ponujajo na celotnem ozemlju Unije, je treba dati državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je treba določiti obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi ali pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi.

| (42) | Za namene konkurenčnosti je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti brez nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti doslednost tehnične uporabe postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče najbolje doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov. |
| --- | --- |

(42)

Za namene konkurenčnosti je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti brez nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti doslednost tehnične uporabe postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče najbolje doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov.

| (43) | Države članice bi morale sprejeti vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se lahko pirotehnični izdelki dajo v promet le, če pri ustreznem skladiščenju in uporabi za predviden namen ali v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi. Za pirotehnične izdelke bi bilo treba šteti, da ne izpolnjujejo bistvenih varnostnih zahtev iz te direktive le v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, to je ko njihova uporaba sledi iz zakonitega in lahko predvidljivega človekovega ravnanja. |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale sprejeti vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se lahko pirotehnični izdelki dajo v promet le, če pri ustreznem skladiščenju in uporabi za predviden namen ali v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi. Za pirotehnične izdelke bi bilo treba šteti, da ne izpolnjujejo bistvenih varnostnih zahtev iz te direktive le v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, to je ko njihova uporaba sledi iz zakonitega in lahko predvidljivega človekovega ravnanja.

| (44) | Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju izdelkov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 uporabljajo za pirotehnične izdelke. Ta direktiva državam članicam ne bi smela onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo navedenih nalog. |
| --- | --- |

(44)

Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju izdelkov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 uporabljajo za pirotehnične izdelke. Ta direktiva državam članicam ne bi smela onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo navedenih nalog.

| (45) | Skupine pirotehničnih izdelkov, ki so si podobni po zgradbi, namenu in delovanju, bi morali priglašeni organi oceniti kot družine izdelkov. |
| --- | --- |

(45)

Skupine pirotehničnih izdelkov, ki so si podobni po zgradbi, namenu in delovanju, bi morali priglašeni organi oceniti kot družine izdelkov.

| (46) | Potreben je zaščitni postopek, ki bo omogočil spodbijanje ustreznosti pirotehničnega izdelka. Da bi povečali preglednost in skrajšali čas postopka, je z namenom povečanja učinkovitosti in črpanja iz obstoječih izkušenj držav članic treba izboljšati obstoječe zaščitne postopke. |
| --- | --- |

(46)

Potreben je zaščitni postopek, ki bo omogočil spodbijanje ustreznosti pirotehničnega izdelka. Da bi povečali preglednost in skrajšali čas postopka, je z namenom povečanja učinkovitosti in črpanja iz obstoječih izkušenj držav članic treba izboljšati obstoječe zaščitne postopke.

| (47) | Obstoječi sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, ki omogoča zainteresiranim stranem, da so obveščene o ukrepih, ki se nameravajo izvajati v povezavi s pirotehničnimi izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge javne interese. Organom za nadzor trga bi tudi moral omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede takih pirotehničnih izdelkov prej ukrepajo. |
| --- | --- |

(47)

Obstoječi sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, ki omogoča zainteresiranim stranem, da so obveščene o ukrepih, ki se nameravajo izvajati v povezavi s pirotehničnimi izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge javne interese. Organom za nadzor trga bi tudi moral omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede takih pirotehničnih izdelkov prej ukrepajo.

| (48) | Kadar se države članice in Komisija dogovorijo glede upravičenosti ukrepa, ki ga izvaja država članica, nadaljnje posredovanje Komisije ne bi smelo biti potrebno, razen v primerih, kjer je neizpolnjevanje posledica pomanjkljivosti harmoniziranega standarda. |
| --- | --- |

(48)

Kadar se države članice in Komisija dogovorijo glede upravičenosti ukrepa, ki ga izvaja država članica, nadaljnje posredovanje Komisije ne bi smelo biti potrebno, razen v primerih, kjer je neizpolnjevanje posledica pomanjkljivosti harmoniziranega standarda.

| (49) | Dobava varnih pirotehničnih izdelkov je v interesu proizvajalcev in uvoznikov, saj se ti tako izognejo plačilu odškodnine zaradi izdelkov z napako, ki bi lahko povzročili škodo posameznikom in na zasebni lastnini. V zvezi s tem Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (12) dopolnjuje to direktivo, saj Direktiva 85/374/EGS uvaja objektivno odgovornost proizvajalcev in uvoznikov ter zagotavlja ustrezno raven varstva potrošnikov. Direktiva 85/374/EGS prav tako predvideva, da bi morali biti priglašeni organi ustrezno zavarovani glede svojih strokovnih dejavnosti, razen če njihove odgovornosti ne prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali je za preskuse neposredno odgovorna sama država članica. |
| --- | --- |

(49)

Dobava varnih pirotehničnih izdelkov je v interesu proizvajalcev in uvoznikov, saj se ti tako izognejo plačilu odškodnine zaradi izdelkov z napako, ki bi lahko povzročili škodo posameznikom in na zasebni lastnini. V zvezi s tem Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (12) dopolnjuje to direktivo, saj Direktiva 85/374/EGS uvaja objektivno odgovornost proizvajalcev in uvoznikov ter zagotavlja ustrezno raven varstva potrošnikov. Direktiva 85/374/EGS prav tako predvideva, da bi morali biti priglašeni organi ustrezno zavarovani glede svojih strokovnih dejavnosti, razen če njihove odgovornosti ne prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali je za preskuse neposredno odgovorna sama država članica.

| (50) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13). |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).

| (51) | Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, ki zahtevajo od države članice priglasiteljice, da izvede potrebne korektivne ukrepe v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za njihovo priglasitev ali teh zahtev ne izpolnjujejo več. |
| --- | --- |

(51)

Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, ki zahtevajo od države članice priglasiteljice, da izvede potrebne korektivne ukrepe v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za njihovo priglasitev ali teh zahtev ne izpolnjujejo več.

| (52) | Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov za določitev enotnih sistemov številčenja za identifikacijo pirotehničnih izdelkov in praktične ureditve za register z registrskimi številkami pirotehničnih izdelkov ter redno zbiranje in posodabljanje podatkov o nesrečah v zvezi s pirotehničnimi izdelki. |
| --- | --- |

(52)

Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov za določitev enotnih sistemov številčenja za identifikacijo pirotehničnih izdelkov in praktične ureditve za register z registrskimi številkami pirotehničnih izdelkov ter redno zbiranje in posodabljanje podatkov o nesrečah v zvezi s pirotehničnimi izdelki.

| (53) | Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti tudi za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s pirotehničnimi izdelki, skladnimi z zakonodajo, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost ljudi ali za druge vidike varnosti v javnem interesu. |
| --- | --- |

(53)

Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti tudi za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s pirotehničnimi izdelki, skladnimi z zakonodajo, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost ljudi ali za druge vidike varnosti v javnem interesu.

| (54) | Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s skladnimi pirotehničnimi izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi. |
| --- | --- |

(54)

Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s skladnimi pirotehničnimi izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi.

| (55) | Odbor, ustanovljen na podlagi te direktive, ima lahko v skladu z uveljavljeno prakso pomembno vlogo pri preučitvi vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih postavi njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom. |
| --- | --- |

(55)

Odbor, ustanovljen na podlagi te direktive, ima lahko v skladu z uveljavljeno prakso pomembno vlogo pri preučitvi vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih postavi njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom.

| (56) | Komisija bi morala z izvedbenimi akti in glede na njihov poseben značaj brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 določiti, ali so ukrepi, ki jih izvajajo države članice v zvezi z neskladnimi pirotehničnimi izdelki, upravičeni ali ne. |
| --- | --- |

(56)

Komisija bi morala z izvedbenimi akti in glede na njihov poseben značaj brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 določiti, ali so ukrepi, ki jih izvajajo države članice v zvezi z neskladnimi pirotehničnimi izdelki, upravičeni ali ne.

| (57) | Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalnega prava, sprejetega v skladu s to direktivo, in zagotoviti, da se ta pravila izvajajo. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(57)

Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalnega prava, sprejetega v skladu s to direktivo, in zagotoviti, da se ta pravila izvajajo. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (58) | Proizvajalcem in uvoznikom je treba dati čas za uveljavljanje pravic iz nacionalnih predpisov, ki so veljali pred datumom uporabe nacionalnih ukrepov o izvajanju te direktive, da bodo na primer lahko prodali zaloge narejenih izdelkov. Zato je treba zagotoviti razumno prehodno ureditev, ki bo omogočala, da bodo pred datumom začetka uporabe nacionalnih ukrepov za prenos te direktive pirotehnični izdelki, ki so bili že dani v promet v skladu z Direktivo 2007/23/ES, dostopni na trgu brez izpolnjevanja dodatnih zahtev. Distributerji bi zato morali pred datumom uporabe nacionalnih predpisov, ki prenašajo to direktivo, imeti možnost dobavljati pirotehnične izdelke, ki so bili dani v promet, to je zalogo, ki je že v distribucijski verigi. |
| --- | --- |

(58)

Proizvajalcem in uvoznikom je treba dati čas za uveljavljanje pravic iz nacionalnih predpisov, ki so veljali pred datumom uporabe nacionalnih ukrepov o izvajanju te direktive, da bodo na primer lahko prodali zaloge narejenih izdelkov. Zato je treba zagotoviti razumno prehodno ureditev, ki bo omogočala, da bodo pred datumom začetka uporabe nacionalnih ukrepov za prenos te direktive pirotehnični izdelki, ki so bili že dani v promet v skladu z Direktivo 2007/23/ES, dostopni na trgu brez izpolnjevanja dodatnih zahtev. Distributerji bi zato morali pred datumom uporabe nacionalnih predpisov, ki prenašajo to direktivo, imeti možnost dobavljati pirotehnične izdelke, ki so bili dani v promet, to je zalogo, ki je že v distribucijski verigi.

| (59) | Pirotehnični izdelki za vozila so izdelani za življenjsko dobo vozila in zato zahtevajo posebno prehodno ureditev. Tak pirotehnični izdelek mora izpolnjevati zakonske zahteve, ki zanj veljajo v trenutku, ko je prvič omogočena njegova dostopnost na trgu, in za čas življenjske dobe vozila, v katerega je vgrajen. |
| --- | --- |

(59)

Pirotehnični izdelki za vozila so izdelani za življenjsko dobo vozila in zato zahtevajo posebno prehodno ureditev. Tak pirotehnični izdelek mora izpolnjevati zakonske zahteve, ki zanj veljajo v trenutku, ko je prvič omogočena njegova dostopnost na trgu, in za čas življenjske dobe vozila, v katerega je vgrajen.

| (60) | Da bi zagotovili neprekinjeno uporabo nekaterih pirotehničnih izdelkov, zlasti v avtomobilski industriji, je treba uporabiti točko 4 Priloge I od 4. julija 2013. |
| --- | --- |

(60)

Da bi zagotovili neprekinjeno uporabo nekaterih pirotehničnih izdelkov, zlasti v avtomobilski industriji, je treba uporabiti točko 4 Priloge I od 4. julija 2013.

| (61) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotovitve, da pirotehnični izdelki na trgu izpolnjujejo zahteve, s čimer se omogoča visoka raven zaščite zdravja in varnosti ter drugih javnih interesov in hkrati zagotavlja delovanje notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(61)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotovitve, da pirotehnični izdelki na trgu izpolnjujejo zahteve, s čimer se omogoča visoka raven zaščite zdravja in varnosti ter drugih javnih interesov in hkrati zagotavlja delovanje notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (62) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz Direktive 2007/23/ES. |
| --- | --- |

(62)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz Direktive 2007/23/ES.

| (63) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z rokom za prenos v nacionalno pravo in datumom uporabe direktive, ki je navedena v delu B Priloge IV – |
| --- | --- |

(63)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z rokom za prenos v nacionalno pravo in datumom uporabe direktive, ki je navedena v delu B Priloge IV –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta direktiva določa pravila, da bi se dosegel prost pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, zagotavlja visoko raven zaščite zdravja ljudi in javne varnosti ter varnost in varstvo potrošnikov, upošteva pa tudi pomembne vidike varstva okolja.

2.   Ta direktiva določa bistvene varnostne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati pirotehnični izdelki, da bi bili lahko dostopni na trgu. Te zahteve so določene v Prilogi I.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za pirotehnične izdelke.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za nekomercialno uporabo, ki jih v skladu z nacionalnim pravom uporabljajo oborožene sile, policija ali gasilske enote; |
| --- | --- |

(a)

pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za nekomercialno uporabo, ki jih v skladu z nacionalnim pravom uporabljajo oborožene sile, policija ali gasilske enote;

| (b) | opremo, ki spada v področje uporabe Direktive 96/98/ES; |
| --- | --- |

(b)

opremo, ki spada v področje uporabe Direktive 96/98/ES;

| (c) | pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za uporabo v letalsko-vesoljski industriji; |
| --- | --- |

(c)

pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za uporabo v letalsko-vesoljski industriji;

| (d) | udarne kapice, ki so namenjene posebej za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/48/ES; |
| --- | --- |

(d)

udarne kapice, ki so namenjene posebej za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/48/ES;

| (e) | eksplozive, ki spadajo v področje uporabe Direktive 93/15/EGS; |
| --- | --- |

(e)

eksplozive, ki spadajo v področje uporabe Direktive 93/15/EGS;

| (f) | streliva; |
| --- | --- |

(f)

streliva;

| (g) | izdelke za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere zadevna država članica, kjer ima proizvajalec sedež, odobri uporabo izključno na svojem ozemlju in ki ostanejo na ozemlju te države članice. |
| --- | --- |

(g)

izdelke za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere zadevna država članica, kjer ima proizvajalec sedež, odobri uporabo izključno na svojem ozemlju in ki ostanejo na ozemlju te države članice.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporablja naslednja opredelitev pojmov:

| 1. | „pirotehnični izdelek“ pomeni vsak izdelek, ki vsebuje eksplozivne snovi ali eksplozivno mešanico snovi, ki proizvajajo toploto, svetlobo, zvok, plin ali dim, ali kombinacijo teh učinkov s samostojnimi eksotermnimi kemičnimi reakcijami; |
| --- | --- |

1.

„pirotehnični izdelek“ pomeni vsak izdelek, ki vsebuje eksplozivne snovi ali eksplozivno mešanico snovi, ki proizvajajo toploto, svetlobo, zvok, plin ali dim, ali kombinacijo teh učinkov s samostojnimi eksotermnimi kemičnimi reakcijami;

| 2. | „izdelek za ognjemet“ pomeni pirotehnični izdelek, namenjen za zabavo; |
| --- | --- |

2.

„izdelek za ognjemet“ pomeni pirotehnični izdelek, namenjen za zabavo;

| 3. | „pirotehnični izdelki za odrska prizorišča“ pomeni pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo na odrih v zaprtih prostorih ali na prostem, vključno s filmsko in televizijsko produkcijo ali podobno uporabo; |
| --- | --- |

3.

„pirotehnični izdelki za odrska prizorišča“ pomeni pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo na odrih v zaprtih prostorih ali na prostem, vključno s filmsko in televizijsko produkcijo ali podobno uporabo;

| 4. | „pirotehnični izdelek za vozila“ pomeni sestavni del varnostnih naprav v vozilih, ki vsebuje pirotehnične snovi in se uporablja za aktiviranje teh ali drugih naprav; |
| --- | --- |

4.

„pirotehnični izdelek za vozila“ pomeni sestavni del varnostnih naprav v vozilih, ki vsebuje pirotehnične snovi in se uporablja za aktiviranje teh ali drugih naprav;

| 5. | „streliva“ pomenijo projektile, pogonske naboje in vadbeno strelivo, ki se uporabljajo v prenosnem, drugem strelnem in artilerijskem orožju; |
| --- | --- |

5.

„streliva“ pomenijo projektile, pogonske naboje in vadbeno strelivo, ki se uporabljajo v prenosnem, drugem strelnem in artilerijskem orožju;

| 6. | „oseba s strokovnim znanjem“ pomeni osebo, ki so jo države članice pooblastile za ravnanje z in/ali uporabo izdelkov za ognjemet kategorije F4, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in/ali drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2 na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

6.

„oseba s strokovnim znanjem“ pomeni osebo, ki so jo države članice pooblastile za ravnanje z in/ali uporabo izdelkov za ognjemet kategorije F4, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in/ali drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2 na svojem ozemlju;

| 7. | „omogočiti dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo pirotehničnega izdelka za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno; |
| --- | --- |

7.

„omogočiti dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo pirotehničnega izdelka za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno;

| 8. | „dajanje v promet“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti pirotehničnega izdelka na trgu Unije.; |
| --- | --- |

8.

„dajanje v promet“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti pirotehničnega izdelka na trgu Unije.;

| 9. | „proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki izdela pirotehnični izdelek ali ga je načrtoval ali izdelal pod lastnim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

9.

„proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki izdela pirotehnični izdelek ali ga je načrtoval ali izdelal pod lastnim imenom ali blagovno znamko;

| 10. | „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da pirotehnični izdelek iz tretje države na trg Unije; |
| --- | --- |

10.

„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da pirotehnični izdelek iz tretje države na trg Unije;

| 11. | „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu; |
| --- | --- |

11.

„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu;

| 12. | „gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalca, uvoznika in distributerja; |
| --- | --- |

12.

„gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalca, uvoznika in distributerja;

| 13. | „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, s katerim so določene tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati pirotehnični izdelek; |
| --- | --- |

13.

„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, s katerim so določene tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati pirotehnični izdelek;

| 14. | „harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

14.

„harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| 15. | „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

15.

„akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| 16. | „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

16.

„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;

| 17. | „ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so izpolnjene bistvene varnostne zahteve te direktive glede pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- |

17.

„ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so izpolnjene bistvene varnostne zahteve te direktive glede pirotehničnega izdelka;

| 18. | „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in pregledovanjem; |
| --- | --- |

18.

„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in pregledovanjem;

| 19. | „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev pirotehničnega izdelka, ki je že dostopen končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

19.

„odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev pirotehničnega izdelka, ki je že dostopen končnemu uporabniku;

| 20. | „umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev omogočanja dostopnosti pirotehničnega sredstva iz dobavne verige na trgu; |
| --- | --- |

20.

„umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev omogočanja dostopnosti pirotehničnega sredstva iz dobavne verige na trgu;

| 21. | „harmonizirana zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov; |
| --- | --- |

21.

„harmonizirana zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov;

| 22. | „oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je pirotehnični izdelek v skladu z veljavnimi zahtevami iz harmonizirane zakonodaje Unije, ki zagotavlja njegovo namestitev. |
| --- | --- |

22.

„oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je pirotehnični izdelek v skladu z veljavnimi zahtevami iz harmonizirane zakonodaje Unije, ki zagotavlja njegovo namestitev.

Člen 4

Prosti pretok

1.   Države članice ne prepovedujejo, omejujejo ali ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu za pirotehnične izdelke, ki so skladni z zahtevami te direktive.

2.   Ta direktiva ne izključuje ukrepov držav članic glede prepovedi ali omejitve posesti, uporabe in/ali prodaje izdelkov za ognjemete kategorij F2 in F3, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča in drugih pirotehničnih izdelkov širši javnosti, ki so upravičeni na podlagi javnega reda in miru, javnega zdravja, javne varnosti ali varstva okolja.

3.   Na sejmih, razstavah in prikazih za trženje pirotehničnih izdelkov države članice ne preprečujejo prikazovanja in uporabe pirotehničnih izdelkov, ki niso v skladu s to direktivo, če viden znak jasno kaže ime in datum zadevnega sejma, razstave ali prikaza ter neskladnost in nerazpoložljivost pirotehničnih izdelkov za prodajo, dokler se jih ne uskladi. Med takimi dogodki je treba sprejeti ustrezne varnostne ukrepe v skladu s kakršnimi koli zahtevami, ki jih določi pristojni organ zadevne države članice.

4.   Države članice ne preprečujejo prostega pretoka in uporabe pirotehničnih izdelkov, izdelanih za raziskovalne, razvojne in testne namene, ki niso v skladu s to direktivo, če viden znak jasno kaže njihovo neskladnost in da niso razpoložljivi razen za raziskovalne, razvojne in testne namene.

Člen 5

Omogočanje dostopnosti na trgu

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se omogoči dostopnost pirotehničnih izdelkov na trgu le, če so skladni z zahtevami te direktive.

Člen 6

Kategorije pirotehničnih izdelkov

1.   Pirotehnične izdelke razvrsti proizvajalec glede na vrsto uporabe ali namen in raven nevarnosti, tudi glede na raven hrupa. Priglašeni organi iz člena 21 potrdijo razvrstitev kot del postopka ugotavljanja skladnosti iz člena 17.

Razvrstitev je naslednja:

| (a) | izdelki za ognjemete:






  (i) | kategorija F1: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo zelo majhno nevarnost, povzročajo zanemarljivo raven hrupa in so namenjeni uporabi na omejenih območjih, vključno z izdelki za ognjemete, ki so namenjeni uporabi v stanovanjskih zgradbah; |
| --- | --- | --- |

(a)

izdelki za ognjemete:

(i)

kategorija F1: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo zelo majhno nevarnost, povzročajo zanemarljivo raven hrupa in so namenjeni uporabi na omejenih območjih, vključno z izdelki za ognjemete, ki so namenjeni uporabi v stanovanjskih zgradbah;

| (ii) | kategorija F2: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo majhno nevarnost in povzročajo nizko raven hrupa ter so namenjeni uporabi na omejenih območjih na prostem; |
| --- | --- |

(ii)

kategorija F2: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo majhno nevarnost in povzročajo nizko raven hrupa ter so namenjeni uporabi na omejenih območjih na prostem;

| (iii) | kategorija F3: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo srednjo veliko nevarnost in so namenjeni uporabi na prostem, na velikih odprtih območjih in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

(iii)

kategorija F3: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo srednjo veliko nevarnost in so namenjeni uporabi na prostem, na velikih odprtih območjih in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi;

| (iv) | kategorija F4: izdelki za ognjemet, ki predstavljajo veliko nevarnost in so namenjeni za uporabo le osebam s strokovnim znanjem (splošno znani kot „izdelki za ognjemete za poklicno uporabo“) in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

(iv)

kategorija F4: izdelki za ognjemet, ki predstavljajo veliko nevarnost in so namenjeni za uporabo le osebam s strokovnim znanjem (splošno znani kot „izdelki za ognjemete za poklicno uporabo“) in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi;

| (b) | pirotehnični izdelki za odrska prizorišča:






  (i) | kategorija T1: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki predstavljajo majhno nevarnost; |
| --- | --- | --- |

(b)

pirotehnični izdelki za odrska prizorišča:

(i)

kategorija T1: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki predstavljajo majhno nevarnost;

| (ii) | kategorija T2: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki so namenjeni za uporabo samo osebam s strokovnim znanjem; |
| --- | --- |

(ii)

kategorija T2: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki so namenjeni za uporabo samo osebam s strokovnim znanjem;

| (c) | drugi pirotehnični izdelki:






  (i) | kategorija P1: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki predstavljajo majhno nevarnost; |
| --- | --- | --- |

(c)

drugi pirotehnični izdelki:

(i)

kategorija P1: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki predstavljajo majhno nevarnost;

| (ii) | kategorija P2: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki so namenjeni za ravnanje ali uporabo samo osebam s strokovnim znanjem. |
| --- | --- |

(ii)

kategorija P2: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki so namenjeni za ravnanje ali uporabo samo osebam s strokovnim znanjem.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o postopkih, s katerimi določajo in pooblaščajo osebe s strokovnim znanjem.

Člen 7

Starostne in druge omejitve

1.   Dostop do pirotehničnih izdelkov na trgu se ne omogoči mlajšim od:

| (a) | za izdelke za ognjemete:






  (i) | kategorija F1: 12 let; |
| --- | --- | --- |

(a)

za izdelke za ognjemete:

(i)

kategorija F1: 12 let;

| (ii) | kategorija F2: 16 let; |
| --- | --- |

(ii)

kategorija F2: 16 let;

| (iii) | kategorija F3: 18 let; |
| --- | --- |

(iii)

kategorija F3: 18 let;

| (b) | za pirotehnične izdelke za odrska prizorišča kategorije T1 in druge pirotehnične izdelke kategorije P1: 18 let. |
| --- | --- |

(b)

za pirotehnične izdelke za odrska prizorišča kategorije T1 in druge pirotehnične izdelke kategorije P1: 18 let.

2.   Države članice lahko zvišajo najnižje dovoljene starosti iz odstavka 1, kadar je to upravičeno na podlagi javnega reda in miru, javnega zdravja ali javne varnosti. Države članice lahko tudi znižajo najnižje dovoljene starosti za osebe, ki so poklicno usposobljene ali se poklicno usposabljajo.

3.   Proizvajalci, uvozniki in distributerji ne omogočajo dostopnosti naslednjih pirotehničnih izdelkov na trgu, razen osebam s strokovnim znanjem:

| (a) | izdelkov za ognjemete kategorije F4; |
| --- | --- |

(a)

izdelkov za ognjemete kategorije F4;

| (b) | pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2. |
| --- | --- |

(b)

pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2.

4.   Drugi pirotehnični izdelki kategorije P1 za vozila, vključno z zračnimi blazinami in zategovalniki varnostnih pasov, niso na voljo splošni javnosti, razen če so vgrajeni v vozilo ali v snemljiv del vozila.

POGLAVJE 2

OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV

Člen 8

Obveznosti proizvajalcev

1.   Pri dajanju pirotehničnih izdelkov na trg proizvajalci zagotovijo, da so načrtovani in proizvedeni v skladu z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I.

2.   Proizvajalci pripravijo tehnično dokumentacijo iz Priloge II ter zagotovijo, da se izvede ustrezni postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 17.

Kadar je bilo s tem postopkom že dokazano, da pirotehnični izdelek izpolnjuje veljavne zahteve, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE.

3.   Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet.

4.   Proizvajalci zagotovijo, da se izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti proizvodne serije s to direktivo. Ustrezno je treba upoštevati spremembe pri načrtovanju pirotehničnega izdelka ali njegovih lastnosti ter spremembe harmoniziranih standardov ali drugih tehničnih specifikacij glede skladnosti pirotehničnega izdelka.

Proizvajalci, ko je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja pirotehnični izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti potrošnikov, na utemeljeno zahtevo pristojnih organov pregledujejo vzorce na trgu dostopnih pirotehničnih izdelkov, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neustreznih pirotehničnih izdelkov in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.

5.   Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ki jih dajo v promet, označeni v skladu s členom 10 ali členom 11.

6.   Proizvajalci na pirotehničnem izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, kadar pa to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen pirotehničnemu izdelku. V naslovu se navede center za stike, kjer je proizvajalec dosegljiv. Kontaktni podatki so v jeziku, ki je končnim uporabnikom in organom za tržni nadzor zlahka razumljiv.

7.   Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehničnemu izdelku priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo, kakor ga določi zadevna država članica. Taka navodila in varnostne informacije ter vse označevanje je jasno, razumljivo in čitljivo.

8.   Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, ki so ga dali v promet, ni v skladu s to direktivo, nemudoma izvedejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost pirotehničnega izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, proizvajalci o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri je ta pirotehnični izdelek dostopen na trgu, in jim predložijo informacije, zlasti o neskladnosti in kakršnih koli sprejetih korektivnih ukrepih.

9.   Proizvajalci na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka s to direktivo, in sicer v papirni ali elektronski obliki in v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzroča pirotehnični izdelek, ki so ga dali v promet.

Člen 9

Sledljivost

1.   Da se olajša sledljivost pirotehničnih izdelkov, jih proizvajalci označijo z registrsko številko, ki jim jo je dodelil priglašeni organ, ki izvaja postopke ugotavljanja skladnosti v skladu s členom 17. Številčenje se izvaja po enotnem sistemu, ki ga določi Komisija.

2.   Proizvajalci in uvozniki vodijo evidence registrskih številk pirotehničnih izdelkov, katerih dostopnost na trgu zagotavljajo, te informacije pa na zahtevo posredujejo zadevnim organom.

Člen 10

Označevanje pirotehničnih izdelkov, ki niso pirotehnični izdelki za vozila

1.   Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ki niso pirotehnični izdelki za vozila, vidno, čitljivo in neizbrisljivo označeni v uradnih jezikih države članice, v kateri je pirotehnični izdelek dostopen potrošnikom. Tako označevanje je jasno, razumljivo in čitljivo.

2.   Pri označevanju pirotehničnih izdelkov se navedejo vsaj informacije o proizvajalca iz člena 8(6) in, kadar proizvajalec nima sedeža v Uniji, informacije o proizvajalcu ter uvozniku iz člena 8(6) oziroma člena 12(3), ime in vrsta pirotehničnega izdelka, njegova registrska številka ter njegova proizvodna, serijska ali zaporedna številka, najnižje dovoljene starosti iz člena 7(1) in (2), zadevne kategorije in navodila za uporabo, leto proizvodnje izdelkov za ognjemete kategorij F3 in F4 in, kadar je primerno, minimalna varnostna razdalja. Označevanje vključuje neto vsebnost eksploziva (NEC).

3.   Izdelki za ognjemete vsebujejo tudi vsaj naslednje informacije:

| (a) | kategorija F1: kadar je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo; |
| --- | --- |

(a)

kategorija F1: kadar je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo;

| (b) | kategorija F2: „le za uporabo na prostem“ in, kadar je primerno, najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje; |
| --- | --- |

(b)

kategorija F2: „le za uporabo na prostem“ in, kadar je primerno, najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje;

| (c) | kategorija F3: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje; |
| --- | --- |

(c)

kategorija F3: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje;

| (d) | kategorija F4: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje. |
| --- | --- |

(d)

kategorija F4: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje.

4.   Pirotehnični izdelki za odrska prizorišča vsebujejo tudi vsaj naslednje informacije:

| (a) | kategorija T1: kadar je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje; |
| --- | --- |

(a)

kategorija T1: kadar je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje;

| (b) | kategorija T2: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje. |
| --- | --- |

(b)

kategorija T2: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje.

5.   Če na pirotehničnem izdelku ni dovolj prostora za zahteve označevanja iz odstavkov 2, 3 in 4, se informacija navede na najmanjšem kosu embalaže.

Člen 11

Označevanje pirotehničnih izdelkov za vozila

1.   Pri označevanju pirotehničnih izdelkov za vozila se navedejo informacije o proizvajalcu iz člena 8(6), ime in vrsto pirotehničnega izdelka, njegovo registrsko številko ter njegovo proizvodno, serijsko ali zaporedno številko in, kadar je primerno, varnostna navodila.

2.   Če na pirotehničnem izdelku za vozila ni dovolj prostora za izpolnitev zahteve glede označevanja iz odstavka 1, se podatki navedejo na embalaži.

3.   V skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (14) se profesionalnim uporabnikom dostavi izpolnjen varnostni list za pirotehnični izdelek za vozila v jeziku, ki so ga ti profesionalni uporabniki zahtevali, pri tem pa so upoštevane posebne potrebe teh uporabnikov.

Varnostni list se lahko dostavi v papirni ali elektronski obliki, če ima profesionalni uporabnik ustrezna sredstva, ki mu omogočajo dostop do varnostnega lista v taki obliki.

Člen 12

Obveznosti uvoznikov

1.   Uvozniki dajejo na trg le skladne pirotehnične izdelke.

2.   Preden dajo pirotehnični izdelek na trg, uvozniki zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 17. Zagotovijo, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da ima pirotehnični izdelek oznako CE in da je opremljen z zahtevanimi dokumenti ter da je proizvajalec izpolnil zahteve iz člena 8(5) in (6).

Kadar uvoznik meni ali upravičeno domneva, da pirotehnični izdelek ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, da pirotehnični izdelek na trg šele po tem, ko je usklajen. Poleg tega uvoznik ustrezno obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga, kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje.

3.   Uvozniki na pirotehničnem izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, ali kadar to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen pirotehničnem izdelku. Kontaktni podatki so v jeziku, ki je končnim uporabnikom in organom za tržni nadzor zlahka razumljiv.

4.   Uvozniki zagotovijo, da so pirotehničnemu izdelku priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki brez težav razumejo, kakor ga določi zadevna država članica.

5.   Uvozniki zagotovijo, da v času, ko je pirotehnični izdelek v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegovega izpolnjevanja bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I.

6.   Proizvajalci, kadar je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja pirotehnični izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti potrošnikov, na utemeljeno zahtevo pristojnih organov pregledujejo vzorce na trgu dostopnih pirotehničnih izdelkov, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neustreznih pirotehničnih izdelkov in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.

7.   Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, ki so ga dali v promet, ni v skladu s to direktivo, nemudoma izvedejo korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost pirotehničnega izdelka ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, uvozniki takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih je ta pirotehnični izdelek dostopen na trgu, in jim predložijo informacije, zlasti o neskladnosti in kakršnih koli sprejetih korektivnih ukrepih.

8.   Uvozniki 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet, omogočajo organom za nadzor trga dostop do izvoda izjave EU o skladnosti in zagotovijo, da jim je tehnična dokumentacija na zahtevo na voljo.

9.   Uvozniki na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka v papirni in elektronski obliki in v jeziku, ki ga pristojni nacionalni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo pirotehnični izdelki, ki so jih dali v promet.

Člen 13

Obveznosti distributerjev

1.   Ko distributerji omogočajo dostopnost pirotehničnih izdelkov na trgu, delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo skladnost teh izdelkov z zahtevami iz te direktive.

2.   Preden distributerji omogočijo dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, preverijo, ali ima pirotehnični izdelek oznako CE, ali mu je priložena zahtevana dokumentacija in ali je opremljen z navodili in varnostnimi informacijami v jeziku, ki ga brez težav razumejo potrošniki in drugi končni uporabniki v državi članici, kjer bo omogočena dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, in ali sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz člena 8(5) in (6) oziroma člena 12(3).

Kadar distributer meni ali utemeljeno domneva, da pirotehnični izdelek ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, omogoči dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu šele po tem, ko je usklajen. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, distributer o tem obvesti tudi proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga.

3.   Distributerji zagotovijo, da v času, ko je pirotehnični izdelek v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegovega izpolnjevanja bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I.

4.   Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni v skladu s to direktivo, zagotovijo sprejetje ustreznih korektivnih ukrepov, s katerimi se doseže skladnost navedenega pirotehničnega izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, distributerji takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri je ta pirotehnični izdelek dostopen na trgu, in jim predložijo informacije, zlasti o neskladnosti in kakršnih koli sprejetih korektivnih ukrepih.

5.   Distributerji na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka v papirni ali elektronski obliki. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo pirotehnični izdelki, katerih dostopnost na trgu so omogočili.

Člen 14

Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje

Uvoznik ali distributer se za namene te direktive obravnava kot proizvajalec in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 8, kadar da pirotehnični izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni pirotehnični izdelek, ki je že bil dan v promet, tako, da to lahko vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive.

Člen 15

Identifikacija gospodarskih subjektov

Gospodarski subjekti organom za nadzor trga na zahtevo sporočijo:

| (a) | vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil pirotehnični izdelek; |
| --- | --- |

(a)

vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil pirotehnični izdelek;

| (b) | vsak gospodarski subjekt, ki so mu dobavili pirotehnični izdelek. |
| --- | --- |

(b)

vsak gospodarski subjekt, ki so mu dobavili pirotehnični izdelek.

Gospodarski subjekti lahko predložijo informacije iz prvega odstavka za obdobje 10 let po tem, ko jim je bil pirotehnični izdelek dobavljen, in za obdobje 10 let po tem, ko so pirotehnični izdelek dobavili.

POGLAVJE 3

SKLADNOST PIROTEHNIČNEGA IZDELKA

Člen 16

Domneva o skladnosti pirotehničnih izdelkov

Za pirotehnične izdelke, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali delom harmoniziranih standardov, katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da so v skladu z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, zajetimi v navedenih standardih ali delih standardov.

Člen 17

Postopki ugotavljanja skladnosti

Za ugotavljanje skladnosti pirotehničnih izdelkov proizvajalec uporabi enega od naslednjih postopkov iz Priloge II:

| (a) | EU-pregled tipa (modul B) in, po izbiri proizvajalca, enega od naslednjih postopkov:






  (i) | skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje in nadzorovani preskusi proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih (modul C2); |
| --- | --- | --- |

(a)

EU-pregled tipa (modul B) in, po izbiri proizvajalca, enega od naslednjih postopkov:

(i)

skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje in nadzorovani preskusi proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih (modul C2);

| (ii) | skladnost na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvodnega procesa (modul D); |
| --- | --- |

(ii)

skladnost na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvodnega procesa (modul D);

| (iii) | skladnost na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvoda (modul E); |
| --- | --- |

(iii)

skladnost na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvoda (modul E);

| (b) | skladnost na podlagi preverjanja enote (modul G); |
| --- | --- |

(b)

skladnost na podlagi preverjanja enote (modul G);

| (c) | skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti izdelkov (modul H), če zadeva izdelke za ognjemet kategorije F4. |
| --- | --- |

(c)

skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti izdelkov (modul H), če zadeva izdelke za ognjemet kategorije F4.

Člen 18

Izjava EU o skladnosti

1.   V izjavi EU o skladnosti je navedeno, da je bilo dokazano izpolnjevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I.

2.   Izjava EU o skladnosti ima vzorčno strukturo, določeno v Prilogi III, vsebuje elemente, opredeljene v ustreznih modulih iz Priloge II, in se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, kjer se pirotehnični izdelek da v promet ali je dostopen na trgu.

3.   Kadar se za pirotehnični izdelek uporablja več kot en akt Unije, ki zahteva izjavo EU o skladnosti, se pripravi enotna izjava EU o skladnosti v zvezi z vsemi temi akti Unije. Navedena izjava vsebuje opredelitev zadevnih aktov Unije, vključno z njihovim sklicevanjem na objave.

4.   Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za to, da pirotehnični izdelek izpolnjuje zahteve iz te direktive.

Člen 19

Splošna načela za oznako CE

Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.

Člen 20

Pravila in pogoji za namestitev oznake CE in drugih oznak

1.   Oznaka CE se namesti na vidno, čitljivo in neizbrisno mesto na pirotehničnih izdelkih. Kadar to zaradi narave pirotehničnega izdelka ni mogoče ali upravičeno, se namesti na embalažo in v spremne dokumente.

2.   Oznako CE se namesti, preden je pirotehnični izdelek dan v promet.

3.   Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, kadar ta sodeluje v fazi nadzora proizvodnje.

Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo v skladu z njegovimi navodili namesti proizvajalec.

4.   Oznaki CE in po potrebi identifikacijski številki priglašenega organa lahko sledi oznaka, ki označuje posebno tveganje ali uporabo.

5.   Države članice nadalje razvijajo obstoječe mehanizme, da zagotovijo pravilno izvajanje ureditve, ki ureja oznako CE, in v primeru nepravilne rabe te oznake ustrezno ukrepajo.

POGLAVJE 4

PRIGLASITEV ORGANOV ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI

Člen 21

Priglasitev

Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so v skladu s to direktivo pristojni za opravljanje nalog ugotavljanja skladnosti tretjih strani.

Člen 22

Priglasitveni organi

1.   Države članice določijo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov, vključno s skladnostjo s členom 27.

2.   Države članice lahko določijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo.

Člen 23

Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi

1.   Priglasitveni organ se ustanovi tako, da ne pride do navzkrižja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti.

2.   Priglasitveni organ je organiziran in deluje tako, da zaščiti objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti.

3.   Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev o priglasitvi organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso tiste, ki so izvedle ugotavljanje skladnosti.

4.   Priglasitveni organ ne sme ponujati ali izvajati dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali svetovanja na komercialni ali konkurenčni osnovi.

5.   Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih podatkov.

6.   Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število strokovnega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog.

Člen 24

Obveznosti obveščanja za priglasitvene organe

Države članice Komisijo obvestijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov ter o vseh spremembah v zvezi s tem.

Komisija zagotovi, da so navedene informacije javno dostopne.

Člen 25

Zahteve v zvezi s priglašenimi organi

1.   Za namene priglasitve organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11.

2.   Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom države članice in ima pravno osebnost.

3.   Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje stranke, neodvisen od organizacije ali pirotehničnega izdelka, ki ga ocenjuje.

4.   Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, niso niti načrtovalci, proizvajalci, dobavitelji monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivov niti zastopniki katere od teh strani. To ne izključuje uporabe pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivnih snovi, nujnih za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšnih pirotehničnih izdelkov v zasebne namene.

Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri načrtovanju, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, namestitvi, uporabi ali vzdrževanju pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivnih snovi niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri teh dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in integriteti v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve.

Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih hčerinskih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti.

5.   Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, zlasti kar zadeva osebe ali skupine oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni.

6.   Organ za ugotavljanje skladnosti je zmožen izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v Prilogi II in za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvede sam bodisi da so izvedene v njegovem imenu in v okviru njegove odgovornosti.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo pirotehničnih izdelkov, za katere je priglašen, na razpolago potrebno:

| (a) | osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

(a)

osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti;

| (b) | opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi;

| (c) | postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti tehnologije zadevnega proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. |
| --- | --- |

(c)

postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti tehnologije zadevnega proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.

Organ za ugotavljanje skladnosti ima potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi za ugotavljanje skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.

7.   Osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti:

| (a) | je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; |
| --- | --- |

(a)

je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen;

| (b) | ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ocenjevanj; |
| --- | --- |

(b)

ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ocenjevanj;

| (c) | primerno znanje in razumevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I, veljavnih harmoniziranih standardov ter ustreznih določb harmonizirane zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

primerno znanje in razumevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I, veljavnih harmoniziranih standardov ter ustreznih določb harmonizirane zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje;

| (d) | je usposobljeno za pripravo potrdil, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ocenjevanja izvedena. |
| --- | --- |

(d)

je usposobljeno za pripravo potrdil, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ocenjevanja izvedena.

8.   Zagotovljena je nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti.

Plačilo najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti organa za ugotavljanje skladnosti, ni odvisno od števila izvedenih ugotavljanj ali rezultatov navedenih ugotavljanj.

9.   Organ za ugotavljanje skladnosti sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti.

10.   Osebje organa za ugotavljanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s Prilogo II ali katero koli izvedbeno določbo nacionalnega prava, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene.

11.   Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje priglašenega organa, ustanovljene v skladu z ustrezno harmonizirano zakonodajo Unije, ali zagotovijo, da je njihovo osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, obveščeno o teh dejavnostih, upravne odločbe in dokumente, ki izhajajo iz rezultatov dela navedene skupine, pa uporabljajo kot splošne smernice.

Člen 26

Domneva o skladnosti priglašenih organov

Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v zadevnih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, na katere so bila objavljena sklicevanja v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da izpolnjuje zahteve iz člena 25, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve.

Člen 27

Hčerinske družbe in podizvajalci priglašenih organov

1.   Kadar priglašen organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na hčerinsko podjetje, zagotovi, da podizvajalec ali hčerinsko podjetje izpolnjuje zahteve iz člena 25 ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ.

2.   Priglašeni organi v celoti prevzamejo odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali hčerinska podjetja, ne glede na njihov sedež.

3.   Dejavnosti se lahko prenesejo na podizvajalca ali hčerinsko podjetje samo, če stranka s tem soglaša.

4.   Priglašeni organi za priglasitvene organe hranijo zadevne dokumente v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali hčerinskega podjetja ter nalogami, ki jih izvaja v skladu s Prilogo II.

Člen 28

Vloga za priglasitev

1.   Organ za ugotavljanje skladnosti predloži vlogo za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež.

2.   Vlogi za priglasitev je priložen opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, modul ali moduli za ugotavljanje skladnosti in pirotehnični izdelek ali izdelki, za katere navedeni organ trdi, da je pristojen, ter potrdilo o akreditaciji, če obstaja, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 25.

3.   Kadar zadevni organ za ugotavljanje skladnosti ne more predložiti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vsa dokazila, potrebna za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegovega izpolnjevanja zahtev iz člena 25.

Člen 29

Priglasitveni postopek

1.   Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 25.

2.   Komisijo in druge države članice obvestijo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija.

3.   Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modul ali module za ugotavljanje skladnosti in zadevni pirotehnični izdelek ali izdelke ter ustrezno potrdilo o usposobljenosti.

4.   Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji iz člena 28(2), priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži dokumentarna dokazila, ki potrjujejo pristojnost organa za ugotavljanje skladnosti in uvedene ukrepe, s čimer se zagotovi, da bo organ pod rednim nadzorom in da bo še naprej izpolnjeval zahteve iz člena 25.

5.   Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, kadar Komisija ali druge države članice ne predložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve v primeru uporabe potrdila o akreditaciji oziroma v dveh mesecih od priglasitve v primeru, da akreditacija ni uporabljena.

Za namene te direktive za priglašeni organ šteje samo tak organ.

6.   Priglasitveni organ obvesti Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih spremembah priglasitve.

Člen 30

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov

1.   Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko.

Dodeli mu samo eno številko, tudi kadar je organ priglašen v skladu z različnimi akti Unije.

2.   Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Komisija zagotovi, da se seznam posodablja.

Člen 31

Spremembe priglasitev

1.   Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 25 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kot je primerno, glede na resnost neizpolnjevanja navedenih zahtev ali nespoštovanja navedenih obveznosti. O tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice.

2.   V primeru omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, država članica priglasiteljica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da dokumente navedenega organa obravnava drug priglašeni organ ali da so na zahtevo na voljo pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga.

Člen 32

Izpodbijanje pristojnosti priglašenih organov

1.   Komisija razišče vse primere, pri katerih dvomi oziroma je bila seznanjena z dvomom v pristojnost priglašenega organa ali njegovo stalno izpolnjevanje zahtev in obveznosti, ki veljajo zanj.

2.   Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije z zvezi s podlago za priglasitev ali ohranjanjem pristojnosti zadevnega priglašenega organa.

3.   Komisija zagotovi, da se vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno.

4.   Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, sprejme izvedbeni akt, s katerim zahteva od države članice priglasiteljice, da sprejme potrebne korektivne ukrepe, po potrebi vključno s preklicem priglasitve.

Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 44(2).

Člen 33

Operativne obveznosti priglašenih organov

1.   Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge II.

2.   Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Organi za ugotavljanje skladnosti pri izvajanju svojih postopkov upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.

Pri tem spoštujejo stopnjo strogosti in zaščite, potrebno za to, da pirotehnični izdelek izpolnjuje zahteve iz te direktive.

3.   Priglašeni organi, ki izvajajo ugotavljanje skladnosti, dodeljujejo registrske številke, opredelijo pirotehnične izdelke, za katere se je ugotavljala skladnost, in njihove proizvajalce ter vodijo register z registrskimi številkami pirotehničnih izdelkov, za katere so izdali potrdila.

4.   Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I ali ustreznih harmoniziranih standardov ali drugih tehničnih specifikacij, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda potrdila o skladnosti.

5.   Kadar med spremljanjem skladnosti po izdaji potrdila priglašeni organ ugotovi, da pirotehnični izdelek ni več skladen, od proizvajalca zahteva, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali prekliče potrdilo.

6.   Kadar popravni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali prekliče vsa potrdila.

Člen 34

Pritožba zoper odločitve priglašenih organov

Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov.

Člen 35

Obveznosti obveščanja za priglašene organe

1.   Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ o:

| (a) | vseh zavrnitvah, omejitvah, začasnih preklicih ali preklicih potrdila; |
| --- | --- |

(a)

vseh zavrnitvah, omejitvah, začasnih preklicih ali preklicih potrdila;

| (b) | vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje zanjo; |
| --- | --- |

(b)

vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje zanjo;

| (c) | vseh zahtevah po informacijah, ki so jih prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti; |
| --- | --- |

(c)

vseh zahtevah po informacijah, ki so jih prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti;

| (d) | na zahtevo o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci.

2.   Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni v okviru te direktive ter izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti in zajemajo enake pirotehnične izdelke, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti.

Člen 36

Izmenjava izkušenj

Komisija omogoči izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev.

Člen 37

Usklajevanje priglašenih organov

Komisija zagotovi vzpostavitev in pravilno delovanje ustreznega usklajevanja in sodelovanja med organi, ki so bili priglašeni v okviru te direktive, in sicer v obliki foruma priglašenih organov.

Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu tega foruma, neposredno ali s pooblaščenimi zastopniki.

POGLAVJE 5

NADZOR TRGA UNIJE, NADZOR PIROTEHNIČNIH IZDELKOV, KI VSTOPAJO NA TRG UNIJE, IN ZAŠČITNI POSTOPKI UNIJE

Člen 38

Nadzor trga Unije in nadzor pirotehničnih izdelkov, ki vstopajo na trg Unije

1.   Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da se lahko pirotehnični izdelki dajo v promet le, ko ustrezno skladiščeni in uporabljeni za predvideni namen ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi.

2.   Za pirotehnične izdelke se uporabljajo člen 15(3) in členi 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008.

3.   Države članice vsako leto obvestijo Komisijo o svojih dejavnostih tržnega nadzora.

Člen 39

Postopek za obravnavo pirotehničnih izdelkov, ki predstavljajo tveganje na nacionalni ravni

1.   Kadar imajo organi za nadzor trga ene države članice zadostne razloge za domnevo, da pirotehnični izdelek predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge vidike varovanja javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva, izvedejo vrednotenje zadevnega pirotehničnega izdelka glede izpolnjevanja vseh ustreznih zahtev iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.

Kadar organi za nadzor trga med navedenim vrednotenjem iz prvega pododstavka ugotovijo, da pirotehnični izdelek ne izpolnjuje zahtev iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolni navedene zahteve, ga umakne s trga ali odpokliče v razumnem roku, ki ga določijo glede na naravo tveganja.

Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ.

Za ukrepe iz drugega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.   Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih vrednotenja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta.

3.   Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh ustreznih korektivnih ukrepov glede vseh pirotehničnih izdelkov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji.

4.   Kadar gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme korektivnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti pirotehničnega izdelka na nacionalnem trgu ali pa ga umaknejo ali odpokličejo s trga.

Organi za nadzor trga Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih.

5.   Informacije iz drugega pododstavka odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega pirotehničnega izdelka, njegovega porekla, vrste domnevne neskladnosti in tveganja, vrste in trajanja sprejetih nacionalnih ukrepov ter stališča zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica naslednjih vzrokov:

| (a) | pirotehnični izdelek ne izpolnjuje pogojev, ki so povezani z ogrožanjem zdravja ali varnosti ali drugimi vidiki zaščite javnega interesa in so določeni v tej direktivi, ali |
| --- | --- |

(a)

pirotehnični izdelek ne izpolnjuje pogojev, ki so povezani z ogrožanjem zdravja ali varnosti ali drugimi vidiki zaščite javnega interesa in so določeni v tej direktivi, ali

| (b) | harmonizirani standardi iz člena 16 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi. |
| --- | --- |

(b)

harmonizirani standardi iz člena 16 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi.

6.   Države članice, razen države članice, ki je začela postopek po tem členu, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevnega pirotehničnega izdelka, v primeru nestrinjanja s sprejetim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore.

7.   Kadar država članica ali Komisija v obdobju treh mesecev po prejemu informacij iz drugega pododstavka odstavka 4 ne predloži ugovorov glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen.

8.   Države članice zagotovijo takojšnje izvajanje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevnim pirotehničnim izdelkom, na primer umik pirotehničnega izdelka s trga.

Člen 40

Zaščitni postopek Unije

1.   Kadar so ob zaključku postopka iz člena 39(3) in (4) vloženi ugovori zoper ukrepe države članice ali kadar Komisija meni, da so ti ukrepi v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in ustreznimi gospodarskimi subjekti ter oceni nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedene ocene sprejme izvedbeni akt, s katerim določi, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne.

Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.

2.   Če se nacionalni ukrep šteje kot upravičen, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladnega pirotehničnega izdelka z nacionalnih trgov in o tem obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, ga zadevna država članica umakne.

3.   Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, pirotehnični izdelek pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz točke (b) člena 39(5) te direktive, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.

Člen 41

Skladni pirotehnični izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost

1.   Kadar država članica po izvedbi vrednotenja iz člena 39(1) ugotovi, da pirotehnični izdelek, čeprav je skladen s to direktivo, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali ogroža druge vidike zaščite javnega interesa, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevni pirotehnični izdelek takrat, ko bo dan v promet, ne bo več predstavljal navedenega tveganja, ali pa pirotehnični izdelek umakne iz prometa ali ga odpokliče v razumnem obdobju glede na naravo tveganja, kakor lahko predpiše.

2.   Gospodarski subjekt zagotavlja izvajanje korektivnih ukrepov za vse pirotehnične izdelke, katerih dostopnost na trgu po vsej Uniji je omogočil.

3.   Država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Te informacije vključujejo vse podrobnosti, ki so na voljo, zlasti podatke za identifikacijo zadevnega pirotehničnega izdelka, poreklo in dobavno verigo pirotehničnega izdelka, vrsto tveganja ter vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov.

4.   Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom ali subjekti ter ovrednoti sprejete nacionalne ukrepe. Na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja Komisija z izvedbenimi ukrepi odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 44(3).

V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z varovanjem zdravja in varnostjo ljudi sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 44(4) izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj.

5.   Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.

Člen 42

Formalna neskladnost

1.   Brez poseganja v člen 39 država članica od gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar ugotovi eno od naslednjih dejstev:

| (a) | oznaka CE ni nameščena v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali členom 20 te direktive; |
| --- | --- |

(a)

oznaka CE ni nameščena v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali členom 20 te direktive;

| (b) | oznaka CE ni bila nameščena; |
| --- | --- |

(b)

oznaka CE ni bila nameščena;

| (c) | identifikacijska številka priglašenega organa, kadar je bil udeležen v fazi nadzora proizvodnje, je bila nameščena tako, da je kršen člen 20, ali ni bila nameščena; |
| --- | --- |

(c)

identifikacijska številka priglašenega organa, kadar je bil udeležen v fazi nadzora proizvodnje, je bila nameščena tako, da je kršen člen 20, ali ni bila nameščena;

| (d) | izjava EU o skladnosti ni bila izdana; |
| --- | --- |

(d)

izjava EU o skladnosti ni bila izdana;

| (e) | izjava EU o skladnosti ni bila pravilno izdana; |
| --- | --- |

(e)

izjava EU o skladnosti ni bila pravilno izdana;

| (f) | tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna; |
| --- | --- |

(f)

tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna;

| (g) | informacije iz člena 8(6) ali člena 12(3) manjkajo, so napačne ali nepopolne; |
| --- | --- |

(g)

informacije iz člena 8(6) ali člena 12(3) manjkajo, so napačne ali nepopolne;

| (h) | niso izpolnjene druge upravne zahteve iz člena 8 ali člena 12. |
| --- | --- |

(h)

niso izpolnjene druge upravne zahteve iz člena 8 ali člena 12.

2.   Kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejevanje ali prepoved dostopnosti pirotehničnega izdelka na trgu ali pa zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga.

POGLAVJE 6

IZVEDBENA POOBLASTILA

Člen 43

Izvedbeni akti

Komisija z izvedbenimi akti določi:

| (a) | enotni sistem številčenja iz člena 9(1) in praktično ureditev za register iz člena 33(3); |
| --- | --- |

(a)

enotni sistem številčenja iz člena 9(1) in praktično ureditev za register iz člena 33(3);

| (b) | praktično ureditev za redno zbiranje in posodabljanje podatkov o nesrečah, povezanih s pirotehničnimi izdelki. |
| --- | --- |

(b)

praktično ureditev za redno zbiranje in posodabljanje podatkov o nesrečah, povezanih s pirotehničnimi izdelki.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 44(3).

Člen 44

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za pirotehnične izdelke. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

5.   Komisija se z odborom posvetuje o vseh vprašanjih, za katera se po Uredbi (EU) št. 1025/2012 ali po kateri koli drugi zakonodaji Unije zahteva posvetovanje s panožnimi strokovnjaki.

Odbor lahko poleg tega obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te direktive, ki jih sproži njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom.

POGLAVJE 7

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 45

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo v primerih, ko gospodarski subjekti kršijo določbe nacionalnega prava, sprejete v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Taka pravila lahko v primeru resnih kršitev vključujejo kazenskopravne sankcije.

Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 46

Prehodne določbe

1.   Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti pirotehničnih izdelkov na trgu, ki so skladni z Direktivo 2007/23/ES in ki so bili dani v promet pred 1. julijem 2015.

2.   Nacionalna dovoljenja za izdelke za ognjemete kategorij F1, F2 in F3, izdana pred 4. julijem 2010, še naprej veljajo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje, do datuma prenehanja veljavnosti ali do 4. julija 2017, kar je prej.

3.   Nacionalna dovoljenja za druge pirotehnične izdelke, izdelke za ognjemete kategorije F4 in pirotehnične izdelke za gledališča, izdana pred 4. julijem 2013, še naprej veljajo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje, do datuma prenehanja veljavnosti ali do 4. julija 2017, kar je prej.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 nacionalna dovoljenja za pirotehnične izdelke za vozila, tudi rezervne dele, izdana pred 4. julijem 2013, še naprej veljajo do prenehanja njihove veljavnosti.

5.   Potrdila, izdana v skladu z Direktivo 2007/23/ES, so veljavna v skladu s to direktivo.

Člen 47

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s točkami 7, 12, 13 in 15 do 22 člena 3, členom 4(1), členom 5, členom 7(4), členom 8(2) do (9), členom 9, členom 10(2), členom 11(1) in (3), členi 12 do 16, členi 18 do 29, členi 31 do 35, členom 37, členom 38(1) in (2), členi 39 do 42, členom 45, členom 46 ter prilogami I, II in III, najpozneje do 30. junija 2015. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

Države članice te predpise uporabljajo od 1. julija 2015.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice do 3. oktobra 2013 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s točko 4 Priloge I. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov. Te predpise uporabljajo od 4. julija 2013.

3.   Države članice se v sprejetih predpisih iz odstavkov 1 in 2 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, štejejo kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

4.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 48

Razveljavitev

Direktiva 2007/23/ES, kakor je bila spremenjena z aktom iz dela A Priloge IV, se razveljavi z učinkom od 1. julija 2015 brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in datumov začetka uporabe direktive iz dela B Priloge IV.

Z odstopanjem od prvega odstavka tega člena se točka 4 Priloge I k Direktivi 2007/23/ES razveljavi z učinkom od 4. julija 2013.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.

Člen 49

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta direktiva začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1, člen 2, točke 1 do 6, 8 do 11 in 14 člena 3, člen 4(2), (3) in (4), člen 6, člen 7(1), (2) in (3), člen 8(1), člen 10(1), (3) in (4), člen 11(2), členi 17, 30 in 36, člen 38(3), člena 43 in 44 ter prilogi IV in V se uporabljajo od 1. julija 2015.

Člen 50

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 12. junija 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 105.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. junija 2013.

2

(3)  UL L 154, 14.6.2007, str. 1.

3

(4)  Glej del A Priloge IV.

4

(5)  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

5

(6)  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

6

(7)  UL L 121, 15.5.1993, str. 20.

7

(8)  UL L 10, 14.1.1997, str. 13.

8

(9)  UL L 46, 17.2.1997, str. 25.

9

(10)  UL L 170, 30.6.2009, str. 1.

10

(11)  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

11

(12)  UL L 210, 7.8.1985, str. 29.

12

(13)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

13

(14)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

14

---

PRILOGA I

BISTVENE VARNOSTNE ZAHTEVE

1.   Vsak pirotehnični izdelek mora doseči zmogljivost, ki jo je določil proizvajalec pri priglašenem organu, da se zagotovita največja varnost in zanesljivost.

2.   Vsak pirotehnični izdelek mora biti zasnovan in izdelan tako, da ga je mogoče varno odstraniti z uporabo ustreznega postopka z najmanjšim vplivom na okolje.

3.   Vsak pirotehnični izdelek mora delovati pravilno, ko se uporablja za predvideni namen.

Vsak pirotehnični izdelek je treba preskusiti v resničnih razmerah. Če to ni mogoče v laboratoriju, se morajo preskusi opraviti v okoliščinah, v katerih se bo pirotehnični izdelek uporabljal.

Naslednji podatki in lastnosti – če je to primerno – se morajo upoštevati ali preskusiti:

| (a) | zasnova, sestava ter značilne lastnosti, vključno s podrobno kemično sestavo (masa in odstotek uporabljenih snovi) in dimenzijami; |
| --- | --- |

(a)

zasnova, sestava ter značilne lastnosti, vključno s podrobno kemično sestavo (masa in odstotek uporabljenih snovi) in dimenzijami;

| (b) | fizikalna in kemijska stabilnost pirotehničnega izdelka v vseh običajnih, predvidljivih okoljskih pogojih; |
| --- | --- |

(b)

fizikalna in kemijska stabilnost pirotehničnega izdelka v vseh običajnih, predvidljivih okoljskih pogojih;

| (c) | občutljivost na običajno, predvidljivo ravnanje in prevoz; |
| --- | --- |

(c)

občutljivost na običajno, predvidljivo ravnanje in prevoz;

| (d) | skladnost vseh sestavin, kar zadeva njihovo kemijsko stabilnost; |
| --- | --- |

(d)

skladnost vseh sestavin, kar zadeva njihovo kemijsko stabilnost;

| (e) | odpornost pirotehničnega izdelka proti vlagi, če je namenjen uporabi v vlagi ali mokroti in če lahko vlaga neugodno vpliva na njegovo varnost in zanesljivost; |
| --- | --- |

(e)

odpornost pirotehničnega izdelka proti vlagi, če je namenjen uporabi v vlagi ali mokroti in če lahko vlaga neugodno vpliva na njegovo varnost in zanesljivost;

| (f) | odpornost proti nizkim in visokim temperaturam, če je pirotehnični izdelek namenjen shranjevanju ali uporabi pri takšnih temperaturah in lahko ohlajanje ali segrevanje sestavnega dela ali pirotehničnega izdelka kot celote neugodno vpliva na njegovo varnost in zanesljivost; |
| --- | --- |

(f)

odpornost proti nizkim in visokim temperaturam, če je pirotehnični izdelek namenjen shranjevanju ali uporabi pri takšnih temperaturah in lahko ohlajanje ali segrevanje sestavnega dela ali pirotehničnega izdelka kot celote neugodno vpliva na njegovo varnost in zanesljivost;

| (g) | varnostne lastnosti za preprečevanje nepravočasne ali nenamerne detonacije ali vžiga; |
| --- | --- |

(g)

varnostne lastnosti za preprečevanje nepravočasne ali nenamerne detonacije ali vžiga;

| (h) | ustrezna navodila in po potrebi oznake v zvezi z varnim ravnanjem, skladiščenjem, uporabo (vključno z varnostnimi razdaljami) in odlaganjem; |
| --- | --- |

(h)

ustrezna navodila in po potrebi oznake v zvezi z varnim ravnanjem, skladiščenjem, uporabo (vključno z varnostnimi razdaljami) in odlaganjem;

| (i) | sposobnost pirotehničnega izdelka, njegove embalaže ali drugih sestavnih delov, da se med skladiščenjem v skladu z običajnimi, predvidljivimi pogoji skladiščenja ne pokvari; |
| --- | --- |

(i)

sposobnost pirotehničnega izdelka, njegove embalaže ali drugih sestavnih delov, da se med skladiščenjem v skladu z običajnimi, predvidljivimi pogoji skladiščenja ne pokvari;

| (j) | specifikacija vseh potrebnih naprav in pripomočkov ter navodila za uporabo za varno delovanje pirotehničnega izdelka. |
| --- | --- |

(j)

specifikacija vseh potrebnih naprav in pripomočkov ter navodila za uporabo za varno delovanje pirotehničnega izdelka.

Med prevozom in običajno uporabo morajo pirotehnični izdelki imeti pirotehnično sestavo, razen če je z navodili proizvajalca določeno drugače.

4.   Pirotehnični izdelki ne smejo vsebovati eksplozivov razen črnega praška in snovi za bliskanje, razen pirotehničnih izdelkov kategorij P1, P2, T2 in izdelkov za ognjemete kategorije F4, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | eksploziva ni mogoče enostavno ločiti od pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- |

(a)

eksploziva ni mogoče enostavno ločiti od pirotehničnega izdelka;

| (b) | za kategorijo P1, pirotehnični izdelek ni eksploziven ali tak, kot je bil zasnovan in izdelan, ne more sprožiti sekundarnih eksplozivov; |
| --- | --- |

(b)

za kategorijo P1, pirotehnični izdelek ni eksploziven ali tak, kot je bil zasnovan in izdelan, ne more sprožiti sekundarnih eksplozivov;

| (c) | za kategorije F4, T2 in P2 je izdelek načrtovan tako in namenjen temu, da ne deluje kot eksploziv, če pa je načrtovan kot eksploziv, tak, kot je bil zasnovan in izdelan, ne more sprožiti sekundarnih eksplozivov. |
| --- | --- |

(c)

za kategorije F4, T2 in P2 je izdelek načrtovan tako in namenjen temu, da ne deluje kot eksploziv, če pa je načrtovan kot eksploziv, tak, kot je bil zasnovan in izdelan, ne more sprožiti sekundarnih eksplozivov.

5.   Različne skupine pirotehničnih izdelkov morajo izpolnjevati vsaj naslednje zahteve:

A.   Izdelki za ognjemete

| 1. | Proizvajalec mora v skladu s členom 6 razdeliti izdelke za ognjemete v različne kategorije, za katere je značilna neto vsebnost eksploziva, varnostne razdalje, raven hrupa ali podobno. Kategorija mora biti jasno navedena na oznaki.






  (a) | Izdelki za ognjemete kategorije F1 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:






  (i) | varnostna razdalja mora biti najmanj 1 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Proizvajalec mora v skladu s členom 6 razdeliti izdelke za ognjemete v različne kategorije, za katere je značilna neto vsebnost eksploziva, varnostne razdalje, raven hrupa ali podobno. Kategorija mora biti jasno navedena na oznaki.

(a)

Izdelki za ognjemete kategorije F1 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(i)

varnostna razdalja mora biti najmanj 1 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša;

| (ii) | najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo; |
| --- | --- |

(ii)

najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo;

| (iii) | v kategorijo F1 ne smejo biti vključene petarde, ognjemetne baterije, svetlobne petarde in ognjemetne svetlobne baterije; |
| --- | --- |

(iii)

v kategorijo F1 ne smejo biti vključene petarde, ognjemetne baterije, svetlobne petarde in ognjemetne svetlobne baterije;

| (iv) | metalci v kategoriji F1 ne smejo vsebovati več kot 2,5 mg srebra za pokanje. |
| --- | --- |

(iv)

metalci v kategoriji F1 ne smejo vsebovati več kot 2,5 mg srebra za pokanje.

| (b) | Izdelki za ognjemete kategorije F2 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:






  (i) | varnostna razdalja mora biti najmanj 8 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša; |
| --- | --- | --- |

(b)

Izdelki za ognjemete kategorije F2 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(i)

varnostna razdalja mora biti najmanj 8 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša;

| (ii) | najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo. |
| --- | --- |

(ii)

najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo.

| (c) | Izdelki za ognjemete kategorije F3 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:






  (i) | varnostna razdalja mora biti najmanj 15 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša; |
| --- | --- | --- |

(c)

Izdelki za ognjemete kategorije F3 morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

(i)

varnostna razdalja mora biti najmanj 15 m. Vendar je lahko, če je to ustrezno, varnostna razdalja manjša;

| (ii) | najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo. |
| --- | --- |

(ii)

najvišja raven hrupa na točki varnostne razdalje ne sme presegati 120 dB (A, imp) ali enakovredne ravni hrupa, izmerjene z drugačno primerno metodo.

| 2. | Izdelki za ognjemete lahko vsebujejo le sestavne materiale, ki čim bolj zmanjšajo tveganje za zdravje, lastnino in okolje zaradi odpadkov. |
| --- | --- |

2.

Izdelki za ognjemete lahko vsebujejo le sestavne materiale, ki čim bolj zmanjšajo tveganje za zdravje, lastnino in okolje zaradi odpadkov.

| 3. | Metoda vžiga mora biti jasno vidna ali mora biti navedena na oznaki ali v navodilih. |
| --- | --- |

3.

Metoda vžiga mora biti jasno vidna ali mora biti navedena na oznaki ali v navodilih.

| 4. | Izdelki za ognjemete se ne smejo premikati na napačen in nepredvidljiv način. |
| --- | --- |

4.

Izdelki za ognjemete se ne smejo premikati na napačen in nepredvidljiv način.

| 5. | Izdelki za ognjemet kategorij F1, F2 in F3 morajo biti zaščiteni proti nenamernim vžigom z zaščitnim pokrovom, embalažo ali zgradbo pirotehničnega izdelka. Izdelki za ognjemete kategorije F4 morajo biti proti nepredvidenim vžigom zaščiteni z metodami, ki jih določi proizvajalec. |
| --- | --- |

5.

Izdelki za ognjemet kategorij F1, F2 in F3 morajo biti zaščiteni proti nenamernim vžigom z zaščitnim pokrovom, embalažo ali zgradbo pirotehničnega izdelka. Izdelki za ognjemete kategorije F4 morajo biti proti nepredvidenim vžigom zaščiteni z metodami, ki jih določi proizvajalec.

B.   Drugi pirotehnični izdelki

| 1. | Pirotehnični izdelki morajo biti zasnovani tako, da med običajno uporabo čim bolj zmanjšajo tveganje za zdravje, lastnino in okolje. |
| --- | --- |

1.

Pirotehnični izdelki morajo biti zasnovani tako, da med običajno uporabo čim bolj zmanjšajo tveganje za zdravje, lastnino in okolje.

| 2. | Metoda vžiga mora biti jasno vidna ali mora biti navedena na oznaki ali v navodilih. |
| --- | --- |

2.

Metoda vžiga mora biti jasno vidna ali mora biti navedena na oznaki ali v navodilih.

| 3. | Pirotehnični izdelek mora biti načrtovan tako, da čim bolj zmanjša tveganje za zdravje, lastnino in okolje zaradi odpadkov, ko se sproži nenamerno. |
| --- | --- |

3.

Pirotehnični izdelek mora biti načrtovan tako, da čim bolj zmanjša tveganje za zdravje, lastnino in okolje zaradi odpadkov, ko se sproži nenamerno.

| 4. | Po potrebi mora pirotehnični izdelek pravilno delovati do „datuma uporabe“, ki ga je določil proizvajalec. |
| --- | --- |

4.

Po potrebi mora pirotehnični izdelek pravilno delovati do „datuma uporabe“, ki ga je določil proizvajalec.

C.   Vžigalne naprave

| 1. | Vžigalne naprave morajo biti sposobne zanesljivega vžiga in imeti zadostno zmožnost vžiga v vseh običajnih, predvidljivih pogojih uporabe. |
| --- | --- |

1.

Vžigalne naprave morajo biti sposobne zanesljivega vžiga in imeti zadostno zmožnost vžiga v vseh običajnih, predvidljivih pogojih uporabe.

| 2. | Vžigalne naprave morajo biti zaščitene proti elektrostatični razelektritvi v običajnih, predvidljivih pogojih shranjevanja in uporabe. |
| --- | --- |

2.

Vžigalne naprave morajo biti zaščitene proti elektrostatični razelektritvi v običajnih, predvidljivih pogojih shranjevanja in uporabe.

| 3. | Električne vžigalne naprave morajo biti zaščitene proti elektromagnetnim poljem v običajnih, predvidljivih pogojih shranjevanja in uporabe. |
| --- | --- |

3.

Električne vžigalne naprave morajo biti zaščitene proti elektromagnetnim poljem v običajnih, predvidljivih pogojih shranjevanja in uporabe.

| 4. | Zaščitni ovoj vžigalnih vrvic mora imeti ustrezno mehansko trdnost in primerno varovati eksplozivno polnilo, če je izpostavljeno običajnim, predvidljivim mehanskim obremenitvam. |
| --- | --- |

4.

Zaščitni ovoj vžigalnih vrvic mora imeti ustrezno mehansko trdnost in primerno varovati eksplozivno polnilo, če je izpostavljeno običajnim, predvidljivim mehanskim obremenitvam.

| 5. | Pirotehnični izdelek mora vsebovati navedbo parametrov za čas gorenja vžigalnih vrvic. |
| --- | --- |

5.

Pirotehnični izdelek mora vsebovati navedbo parametrov za čas gorenja vžigalnih vrvic.

| 6. | Električne lastnosti (npr. električni tok, upor itd.) električnih vžigalnih naprav morajo biti navedene na pirotehničnem izdelku. |
| --- | --- |

6.

Električne lastnosti (npr. električni tok, upor itd.) električnih vžigalnih naprav morajo biti navedene na pirotehničnem izdelku.

| 7. | Žice električnih vžigalnih naprav morajo biti dovolj izolirane in zadosti mehansko trdne, vključno s trdnostjo povezave z vžigalno napravo, ob upoštevanju njihove načrtovane uporabe. |
| --- | --- |

7.

Žice električnih vžigalnih naprav morajo biti dovolj izolirane in zadosti mehansko trdne, vključno s trdnostjo povezave z vžigalno napravo, ob upoštevanju njihove načrtovane uporabe.

---

PRILOGA II

POSTOPKI UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI

MODUL B:   EU-pregled tipa

| 1. | EU-pregled tipa je tisti del postopka ugotavljanja skladnosti, pri katerem priglašeni organ pregleda tehnično oblikovanje pirotehničnega izdelka ter preveri in potrdi, da tehnična zasnova pirotehničnega izdelka izpolnjuje zahteve te direktive, ki zanj veljajo. |
| --- | --- |

1.

EU-pregled tipa je tisti del postopka ugotavljanja skladnosti, pri katerem priglašeni organ pregleda tehnično oblikovanje pirotehničnega izdelka ter preveri in potrdi, da tehnična zasnova pirotehničnega izdelka izpolnjuje zahteve te direktive, ki zanj veljajo.

| 2. | EU-pregled tipa se izvaja z oceno ustreznosti tehnične oblikovanosti pirotehničnega izdelka s pregledovanjem tehnične dokumentacije in ustreznih dokazil iz točke 3 in s pregledom vzorca, reprezentativnega za predvideno proizvodnjo popolnega proizvoda (kombinacija tipa proizvodnje in tipa oblikovanosti). |
| --- | --- |

2.

EU-pregled tipa se izvaja z oceno ustreznosti tehnične oblikovanosti pirotehničnega izdelka s pregledovanjem tehnične dokumentacije in ustreznih dokazil iz točke 3 in s pregledom vzorca, reprezentativnega za predvideno proizvodnjo popolnega proizvoda (kombinacija tipa proizvodnje in tipa oblikovanosti).

| 3. | Proizvajalec vloži zahtevek za EU-pregled tipa pri enem samem priglašenem organu, ki ga izbere sam.
  Zahtevek vključuje:






  (a) | ime in naslov proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

3.

Proizvajalec vloži zahtevek za EU-pregled tipa pri enem samem priglašenem organu, ki ga izbere sam.

Zahtevek vključuje:

(a)

ime in naslov proizvajalca;

| (b) | pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil vložen pri nobenem drugem priglašenem organu; |
| --- | --- |

(b)

pisno izjavo, da enak zahtevek ni bil vložen pri nobenem drugem priglašenem organu;

| (c) | tehnično dokumentacijo. Tehnična dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti pirotehničnega izdelka z veljavnimi zahtevami iz te direktive ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja. Tehnična dokumentacija opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, zajema načrtovanje, proizvodnjo in delovanje pirotehničnega izdelka. Tehnična dokumentacija, kadar je to ustrezno, vsebuje vsaj naslednje elemente:






  (i) | splošen opis pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- | --- |

(c)

tehnično dokumentacijo. Tehnična dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti pirotehničnega izdelka z veljavnimi zahtevami iz te direktive ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganja. Tehnična dokumentacija opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, zajema načrtovanje, proizvodnjo in delovanje pirotehničnega izdelka. Tehnična dokumentacija, kadar je to ustrezno, vsebuje vsaj naslednje elemente:

(i)

splošen opis pirotehničnega izdelka;

| (ii) | razvojno oblikovanje, proizvodne skice ter načrte sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov itd.; |
| --- | --- |

(ii)

razvojno oblikovanje, proizvodne skice ter načrte sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov itd.;

| (iii) | opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje navedenih skic, načrtov in delovanja pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- |

(iii)

opise in razlage, ki so potrebni za razumevanje navedenih skic, načrtov in delovanja pirotehničnega izdelka;

| (iv) | seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev iz te direktive, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni; |
| --- | --- |

(iv)

seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev iz te direktive, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;

| (v) | rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd.; |
| --- | --- |

(v)

rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd.;

| (vi) | poročila o preskusih; |
| --- | --- |

(vi)

poročila o preskusih;

| (d) | vzorce, reprezentativne za predvideno proizvodnjo. Priglašeni organ lahko zahteva dodatne vzorce, če je to potrebno za izvedbo preskusnega programa; |
| --- | --- |

(d)

vzorce, reprezentativne za predvideno proizvodnjo. Priglašeni organ lahko zahteva dodatne vzorce, če je to potrebno za izvedbo preskusnega programa;

| (e) | ustrezna dokazila o ustreznosti rešitve tehnične zasnove. V teh ustreznih dokazilih so navedeni vsi uporabljeni dokumenti, zlasti če se ustrezni harmonizirani standardi niso uporabljali v celoti. Ustrezna dokazila po potrebi vsebujejo rezultate preskusov, ki jih je v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami izvedel ustrezni laboratorij proizvajalca ali drug preskuševalni laboratorij v njegovem imenu in na njegovo odgovornost. |
| --- | --- |

(e)

ustrezna dokazila o ustreznosti rešitve tehnične zasnove. V teh ustreznih dokazilih so navedeni vsi uporabljeni dokumenti, zlasti če se ustrezni harmonizirani standardi niso uporabljali v celoti. Ustrezna dokazila po potrebi vsebujejo rezultate preskusov, ki jih je v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami izvedel ustrezni laboratorij proizvajalca ali drug preskuševalni laboratorij v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

| 4. | Priglašeni organ: | za pirotehnični izdelek:






  4.1 | pregleda tehnično dokumentacijo in ustrezna dokazila, da ugotovi ustreznost tehnične zasnove pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Priglašeni organ:

za pirotehnični izdelek:

4.1

pregleda tehnično dokumentacijo in ustrezna dokazila, da ugotovi ustreznost tehnične zasnove pirotehničnega izdelka;

| | za vzorce:






  4.2 | preveri, ali je bil vzorec izdelan v skladu s tehnično dokumentacijo, ter določi elemente, ki so bili načrtovani v skladu z veljavnimi določbami ustreznih harmoniziranih standardov, in elemente, ki so bili načrtovani v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami; |
| --- | --- | --- |

za vzorce:

4.2

preveri, ali je bil vzorec izdelan v skladu s tehnično dokumentacijo, ter določi elemente, ki so bili načrtovani v skladu z veljavnimi določbami ustreznih harmoniziranih standardov, in elemente, ki so bili načrtovani v skladu z drugimi ustreznimi tehničnimi specifikacijami;

| 4.3 | izvede ustrezne preglede in preskuse ali jih da izvesti, da preveri, ali so bile v primeru, da se je proizvajalec odločil uporabiti rešitve iz ustreznih harmoniziranih standardov, ti uporabljeni pravilno; |
| --- | --- |

4.3

izvede ustrezne preglede in preskuse ali jih da izvesti, da preveri, ali so bile v primeru, da se je proizvajalec odločil uporabiti rešitve iz ustreznih harmoniziranih standardov, ti uporabljeni pravilno;

| 4.4 | izvede ustrezne preglede in preskuse ali jih da izvesti, da bi v primeru neuporabe rešitve za ustrezne harmonizirane standarde preveril, ali rešitve, ki jih je sprejel proizvajalec, vključno tiste, ki so bile uporabljene v drugih ustreznih tehničnih specifikacijah, izpolnjujejo ustrezne bistvene varnostne zahteve iz te direktive; |
| --- | --- |

4.4

izvede ustrezne preglede in preskuse ali jih da izvesti, da bi v primeru neuporabe rešitve za ustrezne harmonizirane standarde preveril, ali rešitve, ki jih je sprejel proizvajalec, vključno tiste, ki so bile uporabljene v drugih ustreznih tehničnih specifikacijah, izpolnjujejo ustrezne bistvene varnostne zahteve iz te direktive;

| 4.5 | se sporazume s proizvajalcem o kraju, v katerem se bodo opravljali pregledi in preskusi. |
| --- | --- |

4.5

se sporazume s proizvajalcem o kraju, v katerem se bodo opravljali pregledi in preskusi.

| 5. | Priglašeni organ sestavi poročilo o vrednotenju, ki navaja ukrepe, izvedene v skladu s točko 4, in njihove rezultate. Brez poseganja v obveznosti do priglasitvenih organov lahko priglašeni organ objavi vsebino navedenega poročila v celoti ali delno le, če se proizvajalec strinja. |
| --- | --- |

5.

Priglašeni organ sestavi poročilo o vrednotenju, ki navaja ukrepe, izvedene v skladu s točko 4, in njihove rezultate. Brez poseganja v obveznosti do priglasitvenih organov lahko priglašeni organ objavi vsebino navedenega poročila v celoti ali delno le, če se proizvajalec strinja.

| 6. | Kadar tip izpolnjuje zahteve iz te direktive, ki veljajo za zadevni pirotehnični izdelek, priglašeni organ proizvajalcu izda potrdilo o EU-pregledu tipa. To potrdilo vsebuje ime in naslov proizvajalca, ugotovitve pregleda, pogoje (če ti obstajajo) njegove veljavnosti in potrebne podatke za identifikacijo odobrenega tipa. Potrdilu o EU-pregledu tipa je lahko priložena ena ali več prilog.
  Potrdilo o EU-pregledu tipa in njegove priloge vsebujejo vse potrebne informacije, da se lahko ovrednoti skladnost proizvedenih pirotehničnih izdelkov s preskušenim tipom ter omogoči nadzor med uporabo.
  Kadar tip ne izpolnjuje veljavnih zahtev iz te direktive, priglašeni organ zavrne izdajo potrdila o EU-pregledu tipa in ustrezno obvesti vložnika s podrobno utemeljitvijo zavrnitve. |
| --- | --- |

6.

Kadar tip izpolnjuje zahteve iz te direktive, ki veljajo za zadevni pirotehnični izdelek, priglašeni organ proizvajalcu izda potrdilo o EU-pregledu tipa. To potrdilo vsebuje ime in naslov proizvajalca, ugotovitve pregleda, pogoje (če ti obstajajo) njegove veljavnosti in potrebne podatke za identifikacijo odobrenega tipa. Potrdilu o EU-pregledu tipa je lahko priložena ena ali več prilog.

Potrdilo o EU-pregledu tipa in njegove priloge vsebujejo vse potrebne informacije, da se lahko ovrednoti skladnost proizvedenih pirotehničnih izdelkov s preskušenim tipom ter omogoči nadzor med uporabo.

Kadar tip ne izpolnjuje veljavnih zahtev iz te direktive, priglašeni organ zavrne izdajo potrdila o EU-pregledu tipa in ustrezno obvesti vložnika s podrobno utemeljitvijo zavrnitve.

| 7. | Priglašeni organ oceni kakršne koli spremembe splošno sprejetih najnovejših dosežkov, ki kažejo, da odobreni tip ne izpolnjuje več veljavnih zahtev iz te direktive, ter določi, ali take spremembe zahtevajo nadaljnje preiskave. V tem primeru priglašeni organ ustrezno obvesti proizvajalca.
  Proizvajalec obvesti priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo o potrdilu o EU-pregledu tipa, o vseh spremembah odobrenega tipa, ki bi lahko vplivale na skladnost pirotehničnega izdelka z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz te direktive ali pogoji veljavnosti tega potrdila. Take spremembe zahtevajo dodatno odobritev v obliki dodatka izvirnemu potrdilu o EU-pregledu tipa. |
| --- | --- |

7.

Priglašeni organ oceni kakršne koli spremembe splošno sprejetih najnovejših dosežkov, ki kažejo, da odobreni tip ne izpolnjuje več veljavnih zahtev iz te direktive, ter določi, ali take spremembe zahtevajo nadaljnje preiskave. V tem primeru priglašeni organ ustrezno obvesti proizvajalca.

Proizvajalec obvesti priglašeni organ, ki ima tehnično dokumentacijo o potrdilu o EU-pregledu tipa, o vseh spremembah odobrenega tipa, ki bi lahko vplivale na skladnost pirotehničnega izdelka z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz te direktive ali pogoji veljavnosti tega potrdila. Take spremembe zahtevajo dodatno odobritev v obliki dodatka izvirnemu potrdilu o EU-pregledu tipa.

| 8. | Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o potrdilih o EU-pregledu tipa in/ali katerih koli njihovih dodatkih, ki jih je izdal ali preklical ter redno ali na zahtevo da na voljo priglasitvenim organom seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih takih potrdil in/ali kakršnih koli dodatkov.
  Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o zavrnjenih, preklicanih, začasno preklicanih ali drugače omejenih potrdilih o EU-pregledu tipa ter jih na zahtevo obvesti o izdanih takih potrdilih in/ali dodatkih.
  Komisija, države članice in drugi priglašeni organi lahko na zahtevo dobijo izvode potrdil o EU-pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Komisija in države članice lahko na zahtevo dobijo izvod tehnične dokumentacije in rezultate pregledov, ki jih je izvedel priglašeni organ. Priglašeni organ ima izvod potrdila o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov ter tehnični spis, vključno z dokumentacijo, ki jo predloži proizvajalec, do izteka veljavnosti tega potrdila. |
| --- | --- |

8.

Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o potrdilih o EU-pregledu tipa in/ali katerih koli njihovih dodatkih, ki jih je izdal ali preklical ter redno ali na zahtevo da na voljo priglasitvenim organom seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih takih potrdil in/ali kakršnih koli dodatkov.

Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o zavrnjenih, preklicanih, začasno preklicanih ali drugače omejenih potrdilih o EU-pregledu tipa ter jih na zahtevo obvesti o izdanih takih potrdilih in/ali dodatkih.

Komisija, države članice in drugi priglašeni organi lahko na zahtevo dobijo izvode potrdil o EU-pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Komisija in države članice lahko na zahtevo dobijo izvod tehnične dokumentacije in rezultate pregledov, ki jih je izvedel priglašeni organ. Priglašeni organ ima izvod potrdila o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov ter tehnični spis, vključno z dokumentacijo, ki jo predloži proizvajalec, do izteka veljavnosti tega potrdila.

| 9. | Proizvajalec ima izvod potrdila o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov, vključno s tehnično dokumentacijo, na voljo za nacionalne organe za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. |
| --- | --- |

9.

Proizvajalec ima izvod potrdila o EU-pregledu tipa, njegovih prilog in dodatkov, vključno s tehnično dokumentacijo, na voljo za nacionalne organe za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet.

MODUL C2:   Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje in nadzorovani pregledi proizvodov v naključnih časovnih presledkih

1.   Skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje in nadzorovani preskusi proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih so del postopka ugotavljanja skladnosti, s katerim proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 3 in 4 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da so zadevni pirotehnični izdelki skladni s tipom, ki je opisan v potrdilu o EU-pregledu tipa, in izpolnjujejo zahteve te direktive, ki veljajo zanje.

2.   Proizvodnja

Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da proizvodni proces zagotavlja skladnost pirotehničnih izdelkov s tipom, kot je opisan v potrdilu o EU-pregledu tipa, in z bistvenimi varnostnimi zahtevami te direktive.

3.   Preskusi proizvoda

Priglašeni organ, ki ga izbere proizvajalec, izvaja ali da izvesti preskuse proizvoda v primernih časovnih presledkih, ki jih določi organ, da bi preveril kakovost notranje kontrole pirotehničnega izdelka, upoštevajoč med drugim tehnološko zapletenost pirotehničnih izdelkov in količino proizvodnje. Priglašeni organ na ustreznem vzorcu končnih proizvodov, odvzetih na sami lokaciji, pred dajanjem na trg izvede pregled in primerne preskuse, kakor so opredeljeni v ustreznih delih harmoniziranega standarda in/ali enakovredne preskuse, ki so določeni v drugih ustreznih tehničnih specifikacijah, s katerimi preveri skladnost pirotehničnega izdelka s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, ter z ustreznimi zahtevami iz te direktive. V primerih, ko vzorec ne dosega sprejemljive ravni kakovosti, organ sprejme ustrezne ukrepe.

Postopek vzorčenja za sprejemljivost, ki se uporablja, je zasnovan za presojo, ali se proizvodni proces pirotehničnega izdelka izvaja v sprejemljivih mejah s ciljem zagotavljanja skladnosti pirotehničnega izdelka.

Proizvajalec med proizvodnim procesom na odgovornost priglašenega organa na proizvode namesti identifikacijsko številko tega organa.

4.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 4.1 | Proizvajalec namesti oznako CE na vsak posamezni pirotehnični izdelek, ki je v skladu s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

4.1

Proizvajalec namesti oznako CE na vsak posamezni pirotehnični izdelek, ki je v skladu s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive.

| 4.2 | Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.
  Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod EU izjave o skladnosti. |
| --- | --- |

4.2

Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.

Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod EU izjave o skladnosti.

MODUL D:   Skladnost s tipom na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvodnje

1.   Skladnost s tipom na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvodnje je del postopka ugotavljanja skladnosti, pri čemer proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da so zadevni pirotehnični proizvodi v skladu s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjujejo zahteve iz te direktive, ki veljajo zanje.

2.   Proizvodnja

Proizvajalec upravlja odobren sistem zagotavljanja kakovosti za proizvodnjo, končni pregled izdelka in preskušanje zadevnih pirotehničnih izdelkov, kakor je določeno v točki 3, in zanj velja nadzor iz točke 4.

3.   Sistem kakovosti

| 3.1 | Proizvajalec vloži pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, vlogo za oceno svojega sistema kakovosti v zvezi z zadevnimi pirotehničnimi izdelki.
  Vloga vključuje:






  (a) | ime in naslov proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

3.1

Proizvajalec vloži pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, vlogo za oceno svojega sistema kakovosti v zvezi z zadevnimi pirotehničnimi izdelki.

Vloga vključuje:

(a)

ime in naslov proizvajalca;

| (b) | pisno izjavo, da enaka vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu; |
| --- | --- |

(b)

pisno izjavo, da enaka vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu;

| (c) | vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo pirotehničnih izdelkov; |
| --- | --- |

(c)

vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo pirotehničnih izdelkov;

| (d) | dokumentacijo o sistemu kakovosti; |
| --- | --- |

(d)

dokumentacijo o sistemu kakovosti;

| (e) | tehnično dokumentacijo odobrenega tipa in izvod potrdila o EU-pregledu tipa. |
| --- | --- |

(e)

tehnično dokumentacijo odobrenega tipa in izvod potrdila o EU-pregledu tipa.

| 3.2 | Sistem kakovosti zagotovi skladnost pirotehničnih izdelkov s tipom, ki je opisan v potrdilu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjujejo zahteve iz te direktive, ki se uporabljajo zanje.
  Vse elemente, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentira v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti mora omogočati dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov.
  Vsebujejo zlasti ustrezen opis:






  (a) | ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva glede kakovosti proizvoda; |
| --- | --- | --- |

3.2

Sistem kakovosti zagotovi skladnost pirotehničnih izdelkov s tipom, ki je opisan v potrdilu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjujejo zahteve iz te direktive, ki se uporabljajo zanje.

Vse elemente, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentira v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti mora omogočati dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov.

Vsebujejo zlasti ustrezen opis:

(a)

ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva glede kakovosti proizvoda;

| (b) | uporabljenih tehnik za ustrezno proizvodnjo, nadzor in zagotavljanje kakovosti, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

(b)

uporabljenih tehnik za ustrezno proizvodnjo, nadzor in zagotavljanje kakovosti, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali;

| (c) | pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

(c)

pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja;

| (d) | zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd., ter |
| --- | --- |

(d)

zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd., ter

| (e) | sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti proizvoda in učinkovitega delovanja sistema kakovosti. |
| --- | --- |

(e)

sredstev za spremljanje doseganja zahtevane kakovosti proizvoda in učinkovitega delovanja sistema kakovosti.

| 3.3 | Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da določi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.
  Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezni harmonizirani standard.
  Revizijska skupina ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami ocenjevalca na ustreznem področju proizvodov in zadevne tehnologije proizvoda ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Revizijska skupina pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(e) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, s čimer ugotovi ustrezne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede, da se zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolnjuje te zahteve.
  Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.3

Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da določi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.

Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezni harmonizirani standard.

Revizijska skupina ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami ocenjevalca na ustreznem področju proizvodov in zadevne tehnologije proizvoda ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Revizijska skupina pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(e) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, s čimer ugotovi ustrezne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede, da se zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolnjuje te zahteve.

Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni.

| 3.4 | Proizvajalec se zavezuje, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjal, da ostane ustrezen in učinkovit. |
| --- | --- |

3.4

Proizvajalec se zavezuje, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjal, da ostane ustrezen in učinkovit.

| 3.5 | Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.
  Priglašeni organ ovrednoti kakršno koli predlagano spremembo in odloči, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.
  Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.5

Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.

Priglašeni organ ovrednoti kakršno koli predlagano spremembo in odloči, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.

Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.

4.   Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ.

| 4.1 | Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje zahteve iz odobrenega sistema kakovosti. |
| --- | --- |

4.1

Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje zahteve iz odobrenega sistema kakovosti.

| 4.2 | Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, še zlasti:






  (a) | dokumentacijo o sistemu kakovosti; |
| --- | --- | --- |

4.2

Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, še zlasti:

(a)

dokumentacijo o sistemu kakovosti;

| (b) | zapise kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd. |
| --- | --- |

(b)

zapise kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.

| 4.3 | Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotovi poročilo o reviziji proizvajalcu. |
| --- | --- |

4.3

Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotovi poročilo o reviziji proizvajalcu.

| 4.4 | Poleg tega lahko priglašeni organ nepričakovano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski sme priglašeni organ, če je potrebno, opraviti ali dati opraviti preskuse proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti; priglašen organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku, če so bili preskusi izvedeni, pa tudi poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

4.4

Poleg tega lahko priglašeni organ nepričakovano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski sme priglašeni organ, če je potrebno, opraviti ali dati opraviti preskuse proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti; priglašen organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku, če so bili preskusi izvedeni, pa tudi poročilo o preskusu.

5.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 5.1 | Proizvajalec namesti zahtevano oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1 identifikacijsko številko tega organa na vsak posamezen pirotehnični izdelek, ki je v skladu s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in ki izpolnjuje veljavne zahteve te direktive. |
| --- | --- |

5.1

Proizvajalec namesti zahtevano oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1 identifikacijsko številko tega organa na vsak posamezen pirotehnični izdelek, ki je v skladu s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in ki izpolnjuje veljavne zahteve te direktive.

| 5.2 | Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.
  Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave EU o skladnosti. |
| --- | --- |

5.2

Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.

Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave EU o skladnosti.

6.   Proizvajalec za nacionalne organe še 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet, hrani:

| (a) | dokumentacijo iz točke 3.1; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacijo iz točke 3.1;

| (b) | podatke v zvezi s spremembo iz točke 3.5, kakor je bila odobrena; |
| --- | --- |

(b)

podatke v zvezi s spremembo iz točke 3.5, kakor je bila odobrena;

| (c) | odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4. |
| --- | --- |

(c)

odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4.

7.   Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o izdanih ali umaknjenih odobritvah sistema kakovosti in redno ali na zahtevo zagotovi svojim priglasitvenim organom seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih odobritev sistema kakovosti.

Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je zavrnil, začasno preklical, preklical ali drugače omejil, ter jih na zahtevo obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je izdal.

MODUL E:   Skladnost s tipom na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvoda

1.   Skladnost s tipom na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvodov je del postopka ugotavljanja skladnosti, pri čemer proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da so zadevni pirotehnični izdelki v skladu s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjujejo zahteve iz te direktive, ki veljajo zanje.

2.   Proizvodnja

Proizvajalec upravlja odobren sistem kakovosti za končni nadzor in preskušanje proizvoda, in sicer zadevnega pirotehničnega izdelka, kakor je določeno v točki 3, in zanj mora veljati nadzor iz točke 4.

3.   Sistem kakovosti

| 3.1 | Proizvajalec vloži pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, prošnjo za oceno svojega sistema kakovosti v zvezi z zadevnimi pirotehničnimi izdelki.
  Vloga vključuje naslednje informacije:






  (a) | ime in naslov proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

3.1

Proizvajalec vloži pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, prošnjo za oceno svojega sistema kakovosti v zvezi z zadevnimi pirotehničnimi izdelki.

Vloga vključuje naslednje informacije:

(a)

ime in naslov proizvajalca;

| (b) | pisno izjavo, da enaka vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu; |
| --- | --- |

(b)

pisno izjavo, da enaka vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu;

| (c) | vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- |

(c)

vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo pirotehničnega izdelka;

| (d) | dokumentacijo o sistemu kakovosti; |
| --- | --- |

(d)

dokumentacijo o sistemu kakovosti;

| (e) | tehnično dokumentacijo odobrenega tipa in izvod potrdila o EU-pregledu tipa. |
| --- | --- |

(e)

tehnično dokumentacijo odobrenega tipa in izvod potrdila o EU-pregledu tipa.

| 3.2 | Sistem kakovosti zagotovi skladnost pirotehničnih izdelkov s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te direktive.
  Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentirajo v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti mora omogočati dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov.
  Vsebujejo zlasti ustrezen opis:






  (a) | ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva v zvezi s kakovostjo izdelkov; |
| --- | --- | --- |

3.2

Sistem kakovosti zagotovi skladnost pirotehničnih izdelkov s tipom, opisanim v potrdilu o EU-pregledu tipa, in da izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te direktive.

Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentirajo v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti mora omogočati dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov.

Vsebujejo zlasti ustrezen opis:

(a)

ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva v zvezi s kakovostjo izdelkov;

| (b) | pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni po koncu proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni po koncu proizvodnje;

| (c) | zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.; |
| --- | --- |

(c)

zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.;

| (d) | sredstev nadzorovanja učinkovitega delovanja sistema kakovosti. |
| --- | --- |

(d)

sredstev nadzorovanja učinkovitega delovanja sistema kakovosti.

| 3.3 | Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da določi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.
  Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezni harmonizirani standard.
  Revizijska skupina ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami ocenjevalca na ustreznem zadevnem področju proizvodov in tehnologije proizvoda ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Revizijska skupina pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(e) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, s čimer ugotovi ustrezne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede, da zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolnjuje te zahteve.
  Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.3

Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da določi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.

Priglašeni organ domneva skladnost s temi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezni harmonizirani standard.

Revizijska skupina ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami ocenjevalca na ustreznem zadevnem področju proizvodov in tehnologije proizvoda ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Revizijska skupina pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(e) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, s čimer ugotovi ustrezne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede, da zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolnjuje te zahteve.

Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni.

| 3.4 | Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjal, da ostane ustrezen in učinkovit. |
| --- | --- |

3.4

Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjal, da ostane ustrezen in učinkovit.

| 3.5 | Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.
  Priglašeni organ ovrednoti kakršno koli predlagano spremembo in odloči, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.
  Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.5

Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.

Priglašeni organ ovrednoti kakršno koli predlagano spremembo in odloči, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.

Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.

4.   Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ

| 4.1 | Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje zahteve iz odobrenega sistema kakovosti. |
| --- | --- |

4.1

Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje zahteve iz odobrenega sistema kakovosti.

| 4.2 | Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, še zlasti:






  (a) | dokumentacijo o sistemu kakovosti; |
| --- | --- | --- |

4.2

Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, še zlasti:

(a)

dokumentacijo o sistemu kakovosti;

| (b) | zapise kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd. |
| --- | --- |

(b)

zapise kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti osebja itd.

| 4.3 | Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotovi poročilo o reviziji proizvajalcu. |
| --- | --- |

4.3

Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotovi poročilo o reviziji proizvajalcu.

| 4.4 | Poleg tega lahko priglašeni organ nepričakovano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski sme priglašeni organ, če je potrebno, opraviti ali dati opraviti preskuse proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti; priglašeni organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku, če so bili preskusi izvedeni, pa tudi poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

4.4

Poleg tega lahko priglašeni organ nepričakovano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski sme priglašeni organ, če je potrebno, opraviti ali dati opraviti preskuse proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti; priglašeni organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku, če so bili preskusi izvedeni, pa tudi poročilo o preskusu.

5.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 5.1 | Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1. sestavi izjavo o skladnosti in svojo identifikacijsko številko na vsak posamezni pirotehnični izdelek, ki je skladen s tipom iz potrdila o EU-pregledu tipa in izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

5.1

Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1. sestavi izjavo o skladnosti in svojo identifikacijsko številko na vsak posamezni pirotehnični izdelek, ki je skladen s tipom iz potrdila o EU-pregledu tipa in izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive.

| 5.2 | Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.
  Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave EU o skladnosti. |
| --- | --- |

5.2

Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.

Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave EU o skladnosti.

6.   Proizvajalec za nacionalne organe še 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet, hrani:

| (a) | dokumentacijo iz točke 3.1; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacijo iz točke 3.1;

| (b) | podatke v zvezi s spremembo iz točke 3.5, kakor je bila odobrena; |
| --- | --- |

(b)

podatke v zvezi s spremembo iz točke 3.5, kakor je bila odobrena;

| (c) | odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4. |
| --- | --- |

(c)

odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4.

7.   Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o izdanih ali umaknjenih odobritvah sistema kakovosti in redno ali na zahtevo zagotovi svojim priglasitvenim organom seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih odobritev sistema kakovosti.

Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je zavrnil, začasno preklical ali preklical, ter jih na zahtevo obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je izdal.

MODUL G:   Skladnost na podlagi preverjanja enote

1.   Skladnost na podlagi preverjanja enote je postopek ugotavljanja skladnosti, pri čemer proizvajalec izpolni obveznosti iz točk 2, 3 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da je zadevni pirotehnični izdelek, ki je predmet določb iz točke 4, v skladu z zahtevami iz te direktive, ki veljajo zanj.

2.   Tehnična dokumentacija

Proizvajalec predloži tehnično dokumentacijo in jo da na voljo priglašenemu organu iz točke 4. Dokumentacija omogoča ugotavljanje skladnosti pirotehničnega izdelka z ustreznimi zahtevami ter vključuje ustrezno analizo in oceno tveganj(-a). Tehnična dokumentacija opredeljuje veljavne zahteve in v obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, zajema načrtovanje, proizvodnjo in delovanje pirotehničnega izdelka. Tehnična dokumentacija po potrebi vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | splošni opis pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- |

(a)

splošni opis pirotehničnega izdelka;

| (b) | razvojno oblikovanje, proizvodne skice in načrte sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov itd.; |
| --- | --- |

(b)

razvojno oblikovanje, proizvodne skice in načrte sestavnih delov, podsestavov, tokokrogov itd.;

| (c) | opise in pojasnila, potrebna za razumevanje navedenih skic in načrtov ter delovanja pirotehničnega izdelka; |
| --- | --- |

(c)

opise in pojasnila, potrebna za razumevanje navedenih skic in načrtov ter delovanja pirotehničnega izdelka;

| (d) | seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih navedbe so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev direktive, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni; |
| --- | --- |

(d)

seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih navedbe so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev direktive, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni;

| (e) | rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd.; |
| --- | --- |

(e)

rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd.;

| (f) | poročila o preskusih. |
| --- | --- |

(f)

poročila o preskusih.

Proizvajalec nacionalnim organom omogoči dostop do tehnične dokumentacije za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet.

3.   Proizvodnja

Proizvajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da proizvodni proces in njegovo spremljanje zagotovita skladnost proizvedenega pirotehničnega izdelka z veljavnimi zahtevami iz te direktive.

4.   Preverjanje

Priglašeni organ, ki ga je izbral proizvajalec, izvede ustrezne preglede in preskuse, določene v ustreznih harmoniziranih standardih, in/ali enakovredne preskuse, določene v drugih ustreznih tehničnih specifikacijah, s čimer preveri skladnost pirotehničnega izdelka z veljavnimi zahtevami iz te direktive. Kadar takšen harmonizirani standard ni na voljo, se zadevni priglašeni organ odloči za izvedbo ustreznih preskusov.

Priglašeni organ izda potrdilo o skladnosti ob upoštevanju izvedenih pregledov in preskusov ter namesti svojo identifikacijsko številko na odobren pirotehnični izdelek ali jo da namestiti na svojo odgovornost.

Proizvajalec nacionalnim organom omogoči dostop do potrdil o skladnosti za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet.

5.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 5.1 | Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 4 identifikacijsko številko tega organa na vsak pirotehnični izdelek, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

5.1

Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 4 identifikacijsko številko tega organa na vsak pirotehnični izdelek, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive.

| 5.2 | Proizvajalec sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.
  Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave EU o skladnosti. |
| --- | --- |

5.2

Proizvajalec sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.

Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave EU o skladnosti.

MODUL H:   Skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti izdelkov

1.   Skladnost na podlagi celovitega zagotavljanja kakovosti je postopek ugotavljanja skladnosti, s katerim proizvajalec izpolni svoje obveznosti iz točk 2 in 5 ter zagotovi in na lastno odgovornost izjavi, da zadevni pirotehnični izdelki izpolnjujejo zahteve te direktive, ki se zanje uporabljajo.

2.   Proizvodnja

Proizvajalec upravlja odobren sistem zagotavljanja kakovosti za načrtovanje, končni pregled izdelka in preskušanje zadevnega pirotehničnega izdelka, kakor je določeno v točki 3, in zanj velja nadzor iz točke 4.

3.   Sistem kakovosti

| 3.1 | Proizvajalec vloži vlogo za ocenitev svojega sistema kakovosti v zvezi z zadevnimi pirotehničnimi izdelki pri priglašenem organu, ki ga sam izbere.
  Vloga vključuje:






  (a) | ime in naslov proizvajalca; |
| --- | --- | --- |

3.1

Proizvajalec vloži vlogo za ocenitev svojega sistema kakovosti v zvezi z zadevnimi pirotehničnimi izdelki pri priglašenem organu, ki ga sam izbere.

Vloga vključuje:

(a)

ime in naslov proizvajalca;

| (b) | tehnično dokumentacijo za en model iz vsake kategorije pirotehničnih izdelkov, ki bodo proizvedeni. Tehnična dokumentacija, kadar je to ustrezno, vsebuje vsaj naslednje elemente:






  — | splošni opis pirotehničnega izdelka, |
| --- | --- | --- |

(b)

tehnično dokumentacijo za en model iz vsake kategorije pirotehničnih izdelkov, ki bodo proizvedeni. Tehnična dokumentacija, kadar je to ustrezno, vsebuje vsaj naslednje elemente:

—

splošni opis pirotehničnega izdelka,

| — | razvojno oblikovanje in proizvodne skice ter načrte sestavnih delov, podsklopov, tokokrogov itd., |
| --- | --- |

—

razvojno oblikovanje in proizvodne skice ter načrte sestavnih delov, podsklopov, tokokrogov itd.,

| — | opis in razlage, potrebne za razumevanje navedenih skic in načrtov ter delovanja pirotehničnega izdelka, |
| --- | --- |

—

opis in razlage, potrebne za razumevanje navedenih skic in načrtov ter delovanja pirotehničnega izdelka,

| — | seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev iz te direktive, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni, |
| --- | --- |

—

seznam harmoniziranih standardov, ki se uporabljajo v celoti ali deloma in katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, in, kadar navedeni harmonizirani standardi niso bili uporabljeni, opis rešitev, sprejetih za izpolnitev bistvenih varnostnih zahtev iz te direktive, vključno s seznamom drugih ustreznih tehničnih specifikacij, ki so bile uporabljene. V primeru delne uporabe harmoniziranih standardov se v tehnični dokumentaciji navedejo deli, ki so bili uporabljeni,

| — | rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd., |
| --- | --- |

—

rezultate opravljenih projektnih izračunov, pregledov itd.,

| — | poročila o preskusih; |
| --- | --- |

—

poročila o preskusih;

| (c) | dokumentacijo, ki se nanaša na sistem kakovosti; |
| --- | --- |

(c)

dokumentacijo, ki se nanaša na sistem kakovosti;

| (d) | pisno izjavo, da enaka vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu. |
| --- | --- |

(d)

pisno izjavo, da enaka vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu.

| 3.2 | Sistem kakovosti zagotovi, da pirotehnični izdelki izpolnjujejo zahteve iz te direktive, ki se uporabljajo.
  Vse elemente, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentira v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti omogoča dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov.
  Vsebujejo zlasti ustrezen opis:






  (a) | ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva v zvezi z načrtovanjem in kakovostjo proizvodov; |
| --- | --- | --- |

3.2

Sistem kakovosti zagotovi, da pirotehnični izdelki izpolnjujejo zahteve iz te direktive, ki se uporabljajo.

Vse elemente, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, se sistematično in metodično dokumentira v obliki pisnih ukrepov, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti omogoča dosledno razlago programov, načrtov, priročnikov in zapiskov.

Vsebujejo zlasti ustrezen opis:

(a)

ciljev kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in pristojnosti vodstva v zvezi z načrtovanjem in kakovostjo proizvodov;

| (b) | tehničnih specifikacij načrtovanja, vključno s standardi, ki se bodo uporabljali in, kjer ustrezni harmonizirani standardi ne bodo uporabljeni v celoti, sredstva, ki bodo uporabljena za zagotavljanje izpolnjevanja temeljnih varnostnih zahtev te direktive; |
| --- | --- |

(b)

tehničnih specifikacij načrtovanja, vključno s standardi, ki se bodo uporabljali in, kjer ustrezni harmonizirani standardi ne bodo uporabljeni v celoti, sredstva, ki bodo uporabljena za zagotavljanje izpolnjevanja temeljnih varnostnih zahtev te direktive;

| (c) | tehnik nadzora in preverjanja načrtovanja, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali pri načrtovanju pirotehničnih izdelkov, ki spadajo v zadevno kategorijo pirotehničnih izdelkov; |
| --- | --- |

(c)

tehnik nadzora in preverjanja načrtovanja, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali pri načrtovanju pirotehničnih izdelkov, ki spadajo v zadevno kategorijo pirotehničnih izdelkov;

| (d) | uporabljenih tehnik za ustrezno proizvodnjo, nadzor in zagotavljanje kakovosti, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali; |
| --- | --- |

(d)

uporabljenih tehnik za ustrezno proizvodnjo, nadzor in zagotavljanje kakovosti, postopkov in sistematičnih ukrepov, ki se bodo uporabljali;

| (e) | pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

(e)

pregledov in preskusov, ki bodo opravljeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnost njihovega izvajanja;

| (f) | zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusu, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti zadevnega osebja itd.; |
| --- | --- |

(f)

zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledu in podatki o preskusu, podatki o umerjanjih opreme, poročila o strokovni usposobljenosti zadevnega osebja itd.;

| (g) | sredstev za nadzor, ki omogočajo kontrolo zahtevane kakovosti načrtovanja in izdelkov ter učinkovitega delovanja sistema kakovosti. |
| --- | --- |

(g)

sredstev za nadzor, ki omogočajo kontrolo zahtevane kakovosti načrtovanja in izdelkov ter učinkovitega delovanja sistema kakovosti.

| 3.3 | Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da določi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.
  Priglašeni organ domneva skladnost s tistimi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezen harmoniziran standard.
  Revizijska skupina ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami ocenjevalca na ustreznem zadevnem področju proizvodov in tehnologije proizvoda ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Revizijska skupina pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(b) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, s čimer ugotovi ustrezne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede, da zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolnjuje navedene zahteve.
  Proizvajalca se obvesti o odločitvi.
  Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.3

Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da določi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2.

Priglašeni organ domneva skladnost s tistimi zahtevami glede elementov sistema kakovosti, ki so skladni z ustreznimi specifikacijami, ki veljajo za ustrezen harmoniziran standard.

Revizijska skupina ima poleg izkušenj pri sistemih vodenja kakovosti vsaj enega člana z izkušnjami ocenjevalca na ustreznem zadevnem področju proizvodov in tehnologije proizvoda ter poznavanjem veljavnih zahtev iz te direktive. Revizija vključuje ocenjevalni obisk proizvajalčevih prostorov. Revizijska skupina pregleda tehnično dokumentacijo iz točke 3.1(b) za preverjanje sposobnosti proizvajalca, s čimer ugotovi ustrezne zahteve iz te direktive in izvede potrebne preglede, da zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolnjuje navedene zahteve.

Proizvajalca se obvesti o odločitvi.

Obvestilo vsebuje ugotovitve revizije in utemeljeno odločitev o oceni.

| 3.4 | Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjal, da ostane ustrezen in učinkovit. |
| --- | --- |

3.4

Proizvajalec se zaveže, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kot je bil odobren, ter ga ohranjal, da ostane ustrezen in učinkovit.

| 3.5 | Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.
  Priglašeni organ ovrednoti kakršno koli predlagano spremembo in odloči, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.
  Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni. |
| --- | --- |

3.5

Proizvajalec obvešča priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, o kakršni koli nameravani spremembi sistema kakovosti.

Priglašeni organ ovrednoti kakršno koli predlagano spremembo in odloči, ali spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjuje zahteve iz točke 3.2 in ali je potrebna ponovna ocena.

Proizvajalca se obvesti o odločitvi. Obvestilo vsebuje ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.

4.   Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ

| 4.1 | Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje zahteve iz odobrenega sistema kakovosti. |
| --- | --- |

4.1

Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec ustrezno izpolnjuje zahteve iz odobrenega sistema kakovosti.

| 4.2 | Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, še zlasti:






  (a) | dokumentacijo o sistemu kakovosti; |
| --- | --- | --- |

4.2

Proizvajalec priglašenemu organu za namene ocenjevanja omogoči dostop do prostorov za proizvodnjo, pregledovanje, preskušanje in skladiščenje ter mu zagotovi vse potrebne informacije, še zlasti:

(a)

dokumentacijo o sistemu kakovosti;

| (b) | dokumentacijo o kakovosti, predvideno v načrtovalnem delu sistema kakovosti, kot so rezultati analiz, izračuni, preskusi itd.; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacijo o kakovosti, predvideno v načrtovalnem delu sistema kakovosti, kot so rezultati analiz, izračuni, preskusi itd.;

| (c) | zapise kakovosti, predvidene v proizvodnem delu sistema kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusu, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti zadevnega osebja itd. |
| --- | --- |

(c)

zapise kakovosti, predvidene v proizvodnem delu sistema kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusu, podatki o umerjanju opreme, poročila o strokovni usposobljenosti zadevnega osebja itd.

| 4.3 | Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotovi poročilo o reviziji proizvajalcu. |
| --- | --- |

4.3

Priglašeni organ opravlja redne revizije, da ugotovi, če proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, ter zagotovi poročilo o reviziji proizvajalcu.

| 4.4 | Poleg tega lahko priglašeni organ nepričakovano obišče proizvajalca. Priglašeni organ lahko med takšnimi obiski, če je potrebno, opravi ali da opraviti preskuse proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti. Priglašeni organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku in, če so bili preskusi izvedeni, poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

4.4

Poleg tega lahko priglašeni organ nepričakovano obišče proizvajalca. Priglašeni organ lahko med takšnimi obiski, če je potrebno, opravi ali da opraviti preskuse proizvodov, da preveri pravilno delovanje sistema kakovosti. Priglašeni organ proizvajalcu zagotovi poročilo o obisku in, če so bili preskusi izvedeni, poročilo o preskusu.

5.   Oznaka CE in izjava EU o skladnosti

| 5.1 | Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1 identifikacijsko številko tega organa na vsak pirotehnični izdelek, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

5.1

Proizvajalec namesti oznako CE in na odgovornost priglašenega organa iz točke 3.1 identifikacijsko številko tega organa na vsak pirotehnični izdelek, ki izpolnjuje veljavne zahteve iz te direktive.

| 5.2 | Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.
  Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave o skladnosti EU. |
| --- | --- |

5.2

Proizvajalec za vsak vzorčni proizvod sestavi pisno izjavo EU o skladnosti in nacionalnim organom omogoči dostop do nje za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet. Izjava EU o skladnosti opredeljuje pirotehnični izdelek, za katerega je bila sestavljena.

Na zahtevo pristojnih organov se zagotovi izvod izjave o skladnosti EU.

6.   Proizvajalec za nacionalni organ še 10 let potem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet, hrani:

| (a) | tehnično dokumentacijo iz točke 3.1; |
| --- | --- |

(a)

tehnično dokumentacijo iz točke 3.1;

| (b) | dokumentacijo v zvezi s sistemom kakovosti iz točke 3.1; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacijo v zvezi s sistemom kakovosti iz točke 3.1;

| (c) | podatki v zvezi s spremembo iz točke 3.5, kakor je bila odobrena; |
| --- | --- |

(c)

podatki v zvezi s spremembo iz točke 3.5, kakor je bila odobrena;

| (d) | odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4. |
| --- | --- |

(d)

odločitve in poročila priglašenega organa iz točk 3.5, 4.3 in 4.4.

7.   Vsak priglašeni organ obvesti svoje priglasitvene organe o izdanih ali umaknjenih odobritvah sistema kakovosti in redno ali na zahtevo zagotovi priglasitvenim organom seznam zavrnjenih, začasno preklicanih ali drugače omejenih odobritev sistema kakovosti.

Vsak priglašeni organ obvesti druge priglašene organe o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je zavrnil, začasno preklical ali preklical, ter jih na zahtevo obvesti o odobritvah sistema kakovosti, ki jih je izdal.

---

PRILOGA III

IZJAVA EU O SKLADNOSTI (št. XXXX)
   (1)

| 1. | Registrska številka v skladu s členom 9: |
| --- | --- |

1.

Registrska številka v skladu s členom 9:

| 2. | Produkt, serija ali serijska številka: |
| --- | --- |

2.

Produkt, serija ali serijska številka:

| 3. | Ime in naslov proizvajalca: |
| --- | --- |

3.

Ime in naslov proizvajalca:

| 4. | Za izdajo te izjave o skladnosti je odgovoren izključno proizvajalec. |
| --- | --- |

4.

Za izdajo te izjave o skladnosti je odgovoren izključno proizvajalec.

| 5. | Predmet izjave (identifikacija proizvoda, ki omogoča sledljivost): |
| --- | --- |

5.

Predmet izjave (identifikacija proizvoda, ki omogoča sledljivost):

| 6. | Predmet navedene izjave je v skladu z ustrezno harmonizirano zakonodajo Unije: |
| --- | --- |

6.

Predmet navedene izjave je v skladu z ustrezno harmonizirano zakonodajo Unije:

| 7. | Sklicevanja na uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanja na druge tehnične specifikacije v zvezi s skladnostjo, ki je navedena v izjavi: |
| --- | --- |

7.

Sklicevanja na uporabljene harmonizirane standarde ali sklicevanja na druge tehnične specifikacije v zvezi s skladnostjo, ki je navedena v izjavi:

| 8. | Priglašeni organ ... (ime, številka) je izvedel ... (opis posega) in izdal certifikat: |
| --- | --- |

8.

Priglašeni organ ... (ime, številka) je izvedel ... (opis posega) in izdal certifikat:

| 9. | Dodatni podatki: | Podpisano za in v imenu: |
| --- | --- | --- |

9.

Dodatni podatki:

Podpisano za in v imenu:

| | (kraj in datum izdaje): |
| --- | --- |

(kraj in datum izdaje):

| | (ime, funkcija) (podpis): |
| --- | --- |

(ime, funkcija) (podpis):

---

(1)  Dodelitev številke izjave o skladnosti je za proizvajalca neobvezna.

---

PRILOGA IV

DEL A

Razveljavljena direktiva in njene spremembe

(iz člena 48)

| Direktiva 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 154, 14.6.2007, str. 1) | |
| --- | --- |
| Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 316, 14.11.2012, str. 12) | Samo točka (h) člena 26(1). |

Direktiva 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 154, 14.6.2007, str. 1)

Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 316, 14.11.2012, str. 12)

Samo točka (h) člena 26(1).

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo in datumi začetka uporabe

(iz člena 48)

| Direktiva | Rok za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 2007/23/ES | 4. januar 2010 | 4. julij 2010 (izdelki za ognjemete kategorij F1, F2 in F3)
  4. julij 2013 (izdelki za ognjemete kategorije F4, drugi pirotehnični izdelki in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča) |

Direktiva

Rok za prenos

Datum začetka uporabe

2007/23/ES

4. januar 2010

4. julij 2010 (izdelki za ognjemete kategorij F1, F2 in F3)

4. julij 2013 (izdelki za ognjemete kategorije F4, drugi pirotehnični izdelki in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča)

---

PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 2007/23/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| Člen 1(2) | Člen 1(2) |
| Člen 1(3) | Člen 2(1) |
| Člen 1(4)(a) | Člen 2(2)(a) |
| Člen 1(4)(b) | Člen 2(2)(b) |
| Člen 1(4)(c) | Člen 2(2)(c) |
| Člen 1(4)(d) | Člen 2(2)(d) |
| Člen 1(4)(e) | Člen 2(2)(e) |
| Člen 1(4)(f) | Člen 2(2)(f) in člen 3(5) |
| Člen 2(1) | Člen 3(1) |
| Člen 2(2), prvi stavek | Člen 3(8) |
| Člen 2(2), drugi stavek | Člen 2(2)(g) |
| Člen 2(3) | Člen 3(2) |
| Člen 2(4) | Člen 3(3) |
| Člen 2(5) | Člen 3(4) |
| Člen 2(6) | Člen 3(9) |
| Člen 2(7) | Člen 3(10) |
| Člen 2(8) | Člen 3(11) |
| Člen 2(9) | Člen 3(14) |
| Člen 2(10) | Člen 3(6) |
| — | Člen 3(7) |
| — | Člen 3(12) |
| — | Člen 3(13) |
| — | Člen 3(15) do (22) |
| Člen 3(1) | Člen 6(1) |
| Člen 3(2) | Člen 6(2) |
| Člen 4(1) | Člen 8(1) |
| člen 4(2), prvi pododstavek | Člen 12(1) do (9) in člen 14 |
| člen 4(2), drugi pododstavek | Člen 14 |
| Člen 4(3) | Člen 13(1) in člen 13(2), prvi pododstavek |
| — | Člen 13(2), drugi pododstavek |
| — | Člen 13(3) |
| — | Člen 13(4) |
| — | Člen 13(5) |
| Člen 4(4)(a) | Člen 8(2), prvi pododstavek |
| Člen 4(4)(b) | Člen 8(2), drugi pododstavek, in člen 8(5) |
| — | Členi 8(3), (4) in (6) do (9) |
| — | Člen 15 |
| — | Člen 9 |
| Člen 5(1) | Člen 5 |
| Člen 5(2) | — |
| Člen 6(1) | Člen 4(1) |
| Člen 6(2) | Člen 4(2) |
| Člen 6(3) | Člen 4(3) |
| Člen 6(4) | Člen 4(4) |
| Člen 7(1) | Člen 7(1) |
| Člen 7(2) | Člen 7(2) |
| Člen 7(3) | Člen 7(3) |
| — | Člen 7(4) |
| Člen 8(1) | — |
| Člen 8(2) | — |
| Člen 8(3), prvi stavek | — |
| Člen 8(3), drugi stavek | Člen 16 |
| Člen 8(3), tretji stavek | — |
| Člen 8(4) | — |
| Člen 9 | Člen 17 |
| — | Člen 18 |
| Člen 10(1) | Člen 21 in člen 30(1) |
| Člen 10(2) | Člen 30(2) |
| Člen 10(3) | Člena 25 in 26 |
| Člen 10(4) | Člen 31(1) |
| Člen 10(5) | Člen 31(2) |
| Člen 10(6) | — |
| — | Člena 22 do 24 |
| — | Členi 27 do 29 |
| | Členi 32 do 37 |
| Člen 11(1) | Člen 20(1) |
| Člen 11(2) | Člen 19 |
| Člen 11(3) | Člen 19 |
| — | Člen 20(2) |
| | Člen 20(3) |
| — | Člen 20(4) |
| — | Člen 20(5) |
| Člen 12(1) | Člen 10(1) |
| Člen 12(2) | Člen 10(2) |
| Člen 12(3) | Člen 10(3) |
| Člen 12(4) | Člen 10(4) |
| Člen 12(5) | Člen 10(5) |
| Člen 12(6) | — |
| Člen 13(1) | Člen 11(1) |
| Člen 13(2) | Člen 11(2) |
| Člen 13(3) | Člen 11(3) |
| Člen 14(1) | Člen 38(1) |
| Člen 14(2) | Člen 38(2) |
| Člen 14(3) | Člen 38(2) |
| Člen 14(4) | Člen 38(2) |
| Člen 14(5) | Člen 38(3) |
| Člen 14(6) | Člen 38(2) |
| Člen 14(7) | Člen 38(2) |
| Člen 15 | Člen 39(1), prvi pododstavek |
| — | Člen 39(1), drugi, tretji in četrti pododstavek |
| — | Člen 39(2) do (8) |
| Člen 16(1) | Člen 40(1), prvi pododstavek |
| Člen 16(2) | Člen 40(2) in (3) |
| Člen 16(3) | Člen 42(1)(a) |
| — | Člen 40(1), drugi pododstavek |
| — | Člen 41 |
| — | Člen 42(1)(b) do (h) in člen 42(2) |
| Člen 17(1) | Člen 38(2) |
| Člen 17(2) | Člen 38(2) |
| Člen 18(1) | — |
| Člen 18(2) | Člen 43 |
| Člen 19 | Člen 44 |
| Člen 20 | Člen 45 |
| — | Člen 46(1) |
| Člen 21(1) | Člen 47(1), prvi pododstavek |
| Člen 21(2) | Člen 47(1), drugi pododstavek |
| — | Člen 47(2) |
| Člen 21(3) | Člen 47(3) |
| Člen 21(4) | Člen 47(4) |
| Člen 21(5) | Člen 46(2) in (3) |
| Člen 21(6) | Člen 46(4) |
| — | Člen 46(5) |
| — | Člen 48 |
| Člen 22 | Člen 49 |
| Člen 23 | Člen 50 |
| Priloga I(1) | Priloga I, točka 1 |
| Priloga I(2) | Priloga I, točka 2 |
| Priloga I(3) | Priloga I, točka 3 |
| Priloga I(4)(a) | Priloga I, točka 4 |
| Priloga I(4)(b) | Priloga I, točka 4 |
| Priloga I(5) | Priloga I, točka 5 |
| Priloga II(1) | Priloga II, modul B |
| Priloga II(2) | Priloga II, modul C2 |
| Priloga II(3) | Priloga II, modul D |
| Priloga II(4) | Priloga II, modul E |
| Priloga II(5) | Priloga II, modul G |
| Priloga II(6) | Priloga II, modul H |
| Priloga III | Člen 25 |
| Priloga IV | Člen 19 |
| — | Priloga III |
| — | Priloga IV |
| — | Priloga V |

Direktiva 2007/23/ES

Ta direktiva

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(2)

Člen 1(2)

Člen 1(3)

Člen 2(1)

Člen 1(4)(a)

Člen 2(2)(a)

Člen 1(4)(b)

Člen 2(2)(b)

Člen 1(4)(c)

Člen 2(2)(c)

Člen 1(4)(d)

Člen 2(2)(d)

Člen 1(4)(e)

Člen 2(2)(e)

Člen 1(4)(f)

Člen 2(2)(f) in člen 3(5)

Člen 2(1)

Člen 3(1)

Člen 2(2), prvi stavek

Člen 3(8)

Člen 2(2), drugi stavek

Člen 2(2)(g)

Člen 2(3)

Člen 3(2)

Člen 2(4)

Člen 3(3)

Člen 2(5)

Člen 3(4)

Člen 2(6)

Člen 3(9)

Člen 2(7)

Člen 3(10)

Člen 2(8)

Člen 3(11)

Člen 2(9)

Člen 3(14)

Člen 2(10)

Člen 3(6)

—

Člen 3(7)

—

Člen 3(12)

—

Člen 3(13)

—

Člen 3(15) do (22)

Člen 3(1)

Člen 6(1)

Člen 3(2)

Člen 6(2)

Člen 4(1)

Člen 8(1)

člen 4(2), prvi pododstavek

Člen 12(1) do (9) in člen 14

člen 4(2), drugi pododstavek

Člen 14

Člen 4(3)

Člen 13(1) in člen 13(2), prvi pododstavek

—

Člen 13(2), drugi pododstavek

—

Člen 13(3)

—

Člen 13(4)

—

Člen 13(5)

Člen 4(4)(a)

Člen 8(2), prvi pododstavek

Člen 4(4)(b)

Člen 8(2), drugi pododstavek, in člen 8(5)

—

Členi 8(3), (4) in (6) do (9)

—

Člen 15

—

Člen 9

Člen 5(1)

Člen 5

Člen 5(2)

—

Člen 6(1)

Člen 4(1)

Člen 6(2)

Člen 4(2)

Člen 6(3)

Člen 4(3)

Člen 6(4)

Člen 4(4)

Člen 7(1)

Člen 7(1)

Člen 7(2)

Člen 7(2)

Člen 7(3)

Člen 7(3)

—

Člen 7(4)

Člen 8(1)

—

Člen 8(2)

—

Člen 8(3), prvi stavek

—

Člen 8(3), drugi stavek

Člen 16

Člen 8(3), tretji stavek

—

Člen 8(4)

—

Člen 9

Člen 17

—

Člen 18

Člen 10(1)

Člen 21 in člen 30(1)

Člen 10(2)

Člen 30(2)

Člen 10(3)

Člena 25 in 26

Člen 10(4)

Člen 31(1)

Člen 10(5)

Člen 31(2)

Člen 10(6)

—

—

Člena 22 do 24

—

Členi 27 do 29

Členi 32 do 37

Člen 11(1)

Člen 20(1)

Člen 11(2)

Člen 19

Člen 11(3)

Člen 19

—

Člen 20(2)

Člen 20(3)

—

Člen 20(4)

—

Člen 20(5)

Člen 12(1)

Člen 10(1)

Člen 12(2)

Člen 10(2)

Člen 12(3)

Člen 10(3)

Člen 12(4)

Člen 10(4)

Člen 12(5)

Člen 10(5)

Člen 12(6)

—

Člen 13(1)

Člen 11(1)

Člen 13(2)

Člen 11(2)

Člen 13(3)

Člen 11(3)

Člen 14(1)

Člen 38(1)

Člen 14(2)

Člen 38(2)

Člen 14(3)

Člen 38(2)

Člen 14(4)

Člen 38(2)

Člen 14(5)

Člen 38(3)

Člen 14(6)

Člen 38(2)

Člen 14(7)

Člen 38(2)

Člen 15

Člen 39(1), prvi pododstavek

—

Člen 39(1), drugi, tretji in četrti pododstavek

—

Člen 39(2) do (8)

Člen 16(1)

Člen 40(1), prvi pododstavek

Člen 16(2)

Člen 40(2) in (3)

Člen 16(3)

Člen 42(1)(a)

—

Člen 40(1), drugi pododstavek

—

Člen 41

—

Člen 42(1)(b) do (h) in člen 42(2)

Člen 17(1)

Člen 38(2)

Člen 17(2)

Člen 38(2)

Člen 18(1)

—

Člen 18(2)

Člen 43

Člen 19

Člen 44

Člen 20

Člen 45

—

Člen 46(1)

Člen 21(1)

Člen 47(1), prvi pododstavek

Člen 21(2)

Člen 47(1), drugi pododstavek

—

Člen 47(2)

Člen 21(3)

Člen 47(3)

Člen 21(4)

Člen 47(4)

Člen 21(5)

Člen 46(2) in (3)

Člen 21(6)

Člen 46(4)

—

Člen 46(5)

—

Člen 48

Člen 22

Člen 49

Člen 23

Člen 50

Priloga I(1)

Priloga I, točka 1

Priloga I(2)

Priloga I, točka 2

Priloga I(3)

Priloga I, točka 3

Priloga I(4)(a)

Priloga I, točka 4

Priloga I(4)(b)

Priloga I, točka 4

Priloga I(5)

Priloga I, točka 5

Priloga II(1)

Priloga II, modul B

Priloga II(2)

Priloga II, modul C2

Priloga II(3)

Priloga II, modul D

Priloga II(4)

Priloga II, modul E

Priloga II(5)

Priloga II, modul G

Priloga II(6)

Priloga II, modul H

Priloga III

Člen 25

Priloga IV

Člen 19

—

Priloga III

—

Priloga IV

—

Priloga V

---

| 28.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/66

---

DIREKTIVA 2013/30/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. junija 2013

o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju in spremembi Direktive 2004/35/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije so določeni cilji o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja ter skrbni in preudarni rabi naravnih virov. S tem je uvedena obveznost, da je treba pri vseh ukrepih Unije zagotoviti visoko raven varstva, ki temelji na previdnostnem načelu in na načelih, da je treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru, ter da mora stroške plačati povzročitelj obremenitve. |
| --- | --- |

(1)

V členu 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije so določeni cilji o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja ter skrbni in preudarni rabi naravnih virov. S tem je uvedena obveznost, da je treba pri vseh ukrepih Unije zagotoviti visoko raven varstva, ki temelji na previdnostnem načelu in na načelih, da je treba delovati preventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru, ter da mora stroške plačati povzročitelj obremenitve.

| (2) | Cilj te direktive je čim bolj zmanjšati pogostost večjih nesreč, povezanih z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, in omejiti njihove posledice ter s tem izboljšati zaščito morskega okolja in obalnih gospodarstev pred onesnaženjem, določiti minimalne pogoje za varno raziskovanje in izkoriščanje nafte ter zemeljskega plina na morju, omejiti morebitne prekinitve domače proizvodnje energije v Uniji ter izboljšati mehanizme za ukrepanje ob nesrečah. |
| --- | --- |

(2)

Cilj te direktive je čim bolj zmanjšati pogostost večjih nesreč, povezanih z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, in omejiti njihove posledice ter s tem izboljšati zaščito morskega okolja in obalnih gospodarstev pred onesnaženjem, določiti minimalne pogoje za varno raziskovanje in izkoriščanje nafte ter zemeljskega plina na morju, omejiti morebitne prekinitve domače proizvodnje energije v Uniji ter izboljšati mehanizme za ukrepanje ob nesrečah.

| (3) | Ta direktiva bi se morala uporabljati ne samo za bodoče naftne in plinske naprave ter dejavnosti na morju, temveč, pod pogoji prehodne ureditve, tudi za obstoječe naprave. |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva bi se morala uporabljati ne samo za bodoče naftne in plinske naprave ter dejavnosti na morju, temveč, pod pogoji prehodne ureditve, tudi za obstoječe naprave.

| (4) | Zelo verjetno je, da bodo imele večje nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, uničujoče in trajne posledice za morsko in obalno okolje, pa tudi precejšne negativne učinke na obalna gospodarstva. |
| --- | --- |

(4)

Zelo verjetno je, da bodo imele večje nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, uničujoče in trajne posledice za morsko in obalno okolje, pa tudi precejšne negativne učinke na obalna gospodarstva.

| (5) | Nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, zlasti nesreča v Mehiškem zalivu leta 2010, so povečale ozaveščenost javnosti o tveganjih, povezanih z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, in spodbudile pregled politik za zagotavljanje varnosti takih dejavnosti. Komisija je sprožila pregled naftnih in plinskih dejavnosti na morju in prvo stališče o njihovi varnosti objavila v sporočilu „Soočanje z izzivom varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju“ z dne 13. oktobra 2010. Evropski parlament je v zvezi s tem sprejel resoluciji 7. oktobra 2010 in 13. septembra 2011. Ministri držav članic za energijo so svoja stališča izrazili v sklepih Sveta z dne 3. decembra 2010. |
| --- | --- |

(5)

Nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, zlasti nesreča v Mehiškem zalivu leta 2010, so povečale ozaveščenost javnosti o tveganjih, povezanih z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, in spodbudile pregled politik za zagotavljanje varnosti takih dejavnosti. Komisija je sprožila pregled naftnih in plinskih dejavnosti na morju in prvo stališče o njihovi varnosti objavila v sporočilu „Soočanje z izzivom varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju“ z dne 13. oktobra 2010. Evropski parlament je v zvezi s tem sprejel resoluciji 7. oktobra 2010 in 13. septembra 2011. Ministri držav članic za energijo so svoja stališča izrazili v sklepih Sveta z dne 3. decembra 2010.

| (6) | Tveganja, povezana z večjimi naftnimi in plinskimi nesrečami na morju, so precejšnja. Z zmanjšanjem tveganja onesnaženja morskih voda bi morala ta direktiva torej prispevati k zagotavljanju varstva morskega okolja, zlasti k temu, da se najpozneje do leta 2020 doseže ali ohrani dobro okoljsko stanje, kar je določeno kot cilj v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (3). |
| --- | --- |

(6)

Tveganja, povezana z večjimi naftnimi in plinskimi nesrečami na morju, so precejšnja. Z zmanjšanjem tveganja onesnaženja morskih voda bi morala ta direktiva torej prispevati k zagotavljanju varstva morskega okolja, zlasti k temu, da se najpozneje do leta 2020 doseže ali ohrani dobro okoljsko stanje, kar je določeno kot cilj v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (3).

| (7) | Direktiva 2008/56/ES, katere eden glavnih ciljev je obravnava skupnega vpliva vseh dejavnosti na morsko okolje, je okoljski steber integrirane pomorske politike. Ta politika je pomembna za naftne in plinske dejavnosti na morju, saj določa, da je treba interese posameznih gospodarskih sektorjev uskladiti s splošnim ciljem zagotavljanja celovitega razumevanja oceanov, morij in obalnih območij, da bi oblikovali usklajen pristop k obravnavi morij, v katerem bodo s pomočjo pomorskega prostorskega načrtovanja in znanja o morju upoštevani vsi gospodarski, okoljski in socialni vidiki. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2008/56/ES, katere eden glavnih ciljev je obravnava skupnega vpliva vseh dejavnosti na morsko okolje, je okoljski steber integrirane pomorske politike. Ta politika je pomembna za naftne in plinske dejavnosti na morju, saj določa, da je treba interese posameznih gospodarskih sektorjev uskladiti s splošnim ciljem zagotavljanja celovitega razumevanja oceanov, morij in obalnih območij, da bi oblikovali usklajen pristop k obravnavi morij, v katerem bodo s pomočjo pomorskega prostorskega načrtovanja in znanja o morju upoštevani vsi gospodarski, okoljski in socialni vidiki.

| (8) | Podjetja, ki se ukvarjajo s pridobivanjem nafte in plina na morju, so v številnih regijah Unije, v morskih vodah držav članic pa obstajajo možnosti za nadaljnji regionalni razvoj, saj tehnološki napredek omogoča vrtanje v vse zahtevnejših okoljih. Proizvodnja nafte in zemeljskega plina na morju je pomemben del zanesljive oskrbe Unije z energijo. |
| --- | --- |

(8)

Podjetja, ki se ukvarjajo s pridobivanjem nafte in plina na morju, so v številnih regijah Unije, v morskih vodah držav članic pa obstajajo možnosti za nadaljnji regionalni razvoj, saj tehnološki napredek omogoča vrtanje v vse zahtevnejših okoljih. Proizvodnja nafte in zemeljskega plina na morju je pomemben del zanesljive oskrbe Unije z energijo.

| (9) | V veljavnem neenotnem in razdrobljenem regulativnem okviru, ki ureja varnost naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Uniji, in praksi industrije glede zagotavljanja varnosti ni popolnoma ustreznega zagotovila, da so tveganja zaradi nesreč na morju po vsej Uniji minimalna in da bo v primeru nesreče v morskih vodah držav članic pravočasno uporabljen najučinkovitejši ukrep. Z veljavnimi ureditvami glede odgovornosti ni vedno mogoče jasno določiti, kdo je odgovoren, ali pa tisti, ki je odgovoren, morda ni sposoben oziroma ni zavezan plačati vseh stroškov sanacije škode, ki jo je povzročil. Vedno bi moralo biti še pred začetkom naftnih in plinskih dejavnosti na morju jasno, kdo so odgovorne osebe. |
| --- | --- |

(9)

V veljavnem neenotnem in razdrobljenem regulativnem okviru, ki ureja varnost naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Uniji, in praksi industrije glede zagotavljanja varnosti ni popolnoma ustreznega zagotovila, da so tveganja zaradi nesreč na morju po vsej Uniji minimalna in da bo v primeru nesreče v morskih vodah držav članic pravočasno uporabljen najučinkovitejši ukrep. Z veljavnimi ureditvami glede odgovornosti ni vedno mogoče jasno določiti, kdo je odgovoren, ali pa tisti, ki je odgovoren, morda ni sposoben oziroma ni zavezan plačati vseh stroškov sanacije škode, ki jo je povzročil. Vedno bi moralo biti še pred začetkom naftnih in plinskih dejavnosti na morju jasno, kdo so odgovorne osebe.

| (10) | V skladu z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (4) se lahko naftne in plinske dejavnosti na morju v Uniji opravljajo po pridobitvi dovoljenja. Pri tem mora organ, pristojen za izdajo dovoljenj, upoštevati tehnična in finančna tveganja ter morebitno predhodno odgovornost prosilcev, ki zaprosijo za izdajo izključnih dovoljenj za raziskovanje in proizvodnjo. Zagotoviti je treba, da organ, pristojen za izdajo dovoljenj, pri preverjanju tehnične in finančne sposobnosti imetnika dovoljenja temeljito preveri tudi, ali je ta sposoben zagotavljati stalno varnost in učinkovitost dejavnosti v vseh predvidljivih okoliščinah. Države članice bi morale pri oceni finančne sposobnosti subjektov, ki zaprosijo za dovoljenje, v skladu z Direktivo 94/22/ES preveriti, ali so taki subjekti predložili ustrezne dokaze, da so bili ali bodo sprejeti ustrezni ukrepi za kritje odgovornosti v primeru večjih nesreč. |
| --- | --- |

(10)

V skladu z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (4) se lahko naftne in plinske dejavnosti na morju v Uniji opravljajo po pridobitvi dovoljenja. Pri tem mora organ, pristojen za izdajo dovoljenj, upoštevati tehnična in finančna tveganja ter morebitno predhodno odgovornost prosilcev, ki zaprosijo za izdajo izključnih dovoljenj za raziskovanje in proizvodnjo. Zagotoviti je treba, da organ, pristojen za izdajo dovoljenj, pri preverjanju tehnične in finančne sposobnosti imetnika dovoljenja temeljito preveri tudi, ali je ta sposoben zagotavljati stalno varnost in učinkovitost dejavnosti v vseh predvidljivih okoliščinah. Države članice bi morale pri oceni finančne sposobnosti subjektov, ki zaprosijo za dovoljenje, v skladu z Direktivo 94/22/ES preveriti, ali so taki subjekti predložili ustrezne dokaze, da so bili ali bodo sprejeti ustrezni ukrepi za kritje odgovornosti v primeru večjih nesreč.

| (11) | Pojasniti je treba, da so imetniki dovoljenj za opravljanje naftnih in plinskih dejavnosti na morju v skladu z Direktivo 94/22/ES tudi potencialni odgovorni „izvajalci“ v skladu z Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (5) in zato svoje odgovornosti ne bi smeli prenašati na tretje osebe, s katerimi sklenejo pogodbo. |
| --- | --- |

(11)

Pojasniti je treba, da so imetniki dovoljenj za opravljanje naftnih in plinskih dejavnosti na morju v skladu z Direktivo 94/22/ES tudi potencialni odgovorni „izvajalci“ v skladu z Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (5) in zato svoje odgovornosti ne bi smeli prenašati na tretje osebe, s katerimi sklenejo pogodbo.

| (12) | Čeprav splošna dovoljenja v skladu z Direktivo 94/22/ES imetnikom dovoljenja zagotavljajo izključne pravice do raziskovanja ali proizvodnje nafte ali zemeljskega plina na določenem območju, za katero je bilo izdano dovoljenje, bi morale države članice izvajati stalni strokovni regulativni nadzor nad naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju na tem območju, s čimer zagotovijo, da obstaja učinkovita kontrola za preprečevanje večjih nesreč in omejitev njihovega vpliva na ljudi, okolje in zanesljivo oskrbo z energijo. |
| --- | --- |

(12)

Čeprav splošna dovoljenja v skladu z Direktivo 94/22/ES imetnikom dovoljenja zagotavljajo izključne pravice do raziskovanja ali proizvodnje nafte ali zemeljskega plina na določenem območju, za katero je bilo izdano dovoljenje, bi morale države članice izvajati stalni strokovni regulativni nadzor nad naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju na tem območju, s čimer zagotovijo, da obstaja učinkovita kontrola za preprečevanje večjih nesreč in omejitev njihovega vpliva na ljudi, okolje in zanesljivo oskrbo z energijo.

| (13) | Naftne in plinske dejavnosti na morju bi morali opravljati samo izvajalci, ki jih imenujejo imetniki dovoljenj ali organi, pristojni za izdajo dovoljenj. Izvajalec je lahko tretja oseba ali imetnik dovoljenja ali eden od imetnikov dovoljenja, odvisno od komercialne ureditve ali nacionalnih upravnih zahtev. Izvajalec bi moral biti vedno subjekt z glavno odgovornostjo za varnost dejavnosti in bi moral biti ves čas sposoben ukrepati. Ta vloga se razlikuje glede na fazo, v kateri so dejavnosti, zajete v dovoljenju. Vloga izvajalca je torej izvajanje del na vrtini v fazi raziskovanja in izvajanje del na proizvodni napravi v fazi proizvodnje. Moralo bi biti mogoče, da sta izvajalec del na vrtini v fazi raziskovanja in izvajalec na proizvodni napravi na nekem območju, za katero je bilo izdano dovoljenje, en subjekt. |
| --- | --- |

(13)

Naftne in plinske dejavnosti na morju bi morali opravljati samo izvajalci, ki jih imenujejo imetniki dovoljenj ali organi, pristojni za izdajo dovoljenj. Izvajalec je lahko tretja oseba ali imetnik dovoljenja ali eden od imetnikov dovoljenja, odvisno od komercialne ureditve ali nacionalnih upravnih zahtev. Izvajalec bi moral biti vedno subjekt z glavno odgovornostjo za varnost dejavnosti in bi moral biti ves čas sposoben ukrepati. Ta vloga se razlikuje glede na fazo, v kateri so dejavnosti, zajete v dovoljenju. Vloga izvajalca je torej izvajanje del na vrtini v fazi raziskovanja in izvajanje del na proizvodni napravi v fazi proizvodnje. Moralo bi biti mogoče, da sta izvajalec del na vrtini v fazi raziskovanja in izvajalec na proizvodni napravi na nekem območju, za katero je bilo izdano dovoljenje, en subjekt.

| (14) | Izvajalci bi morali tveganje večje nesreče zmanjšati na najnižjo raven, ki je izvedljiva v praksi, tj. na raven, pri kateri bi bili stroški nadaljnjega zmanjšanja tveganja preveč nesorazmerni s prednostmi takega zmanjšanja. Praktično izvedljivost ukrepov za zmanjšanje tveganja bi bilo treba redno preverjati na podlagi novih spoznanj in tehnološkega razvoja. Pri ocenjevanju, ali bi bili čas, stroški in trud preveč nesorazmerni s prednostmi nadaljnjega zmanjševanja tveganja, bi bilo treba upoštevati ravni tveganja iz najboljše prakse, ki ustrezajo izvajani dejavnosti. |
| --- | --- |

(14)

Izvajalci bi morali tveganje večje nesreče zmanjšati na najnižjo raven, ki je izvedljiva v praksi, tj. na raven, pri kateri bi bili stroški nadaljnjega zmanjšanja tveganja preveč nesorazmerni s prednostmi takega zmanjšanja. Praktično izvedljivost ukrepov za zmanjšanje tveganja bi bilo treba redno preverjati na podlagi novih spoznanj in tehnološkega razvoja. Pri ocenjevanju, ali bi bili čas, stroški in trud preveč nesorazmerni s prednostmi nadaljnjega zmanjševanja tveganja, bi bilo treba upoštevati ravni tveganja iz najboljše prakse, ki ustrezajo izvajani dejavnosti.

| (15) | Pomembno je, da se javnosti omogoči zgodnja in učinkovita udeležba pri odločanju, povezanem z dejavnostmi, ki bi lahko pomembno vplivale na okolje v Uniji. Ta politika je skladna z mednarodnimi obveznostmi Unije, kot je Konvencija ZN/ECE o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (6) (Aarhuška konvencija). Člen 6 Aarhuške konvencije določa udeležbo javnosti pri odločanju o posebnih dejavnostih, naštetih v Prilogi I k Aarhuški konvenciji, in dejavnostih, ki v tej prilogi niso naštete, vendar bi lahko pomembno vplivale na okolje. Člen 7 Aarhuške konvencije določa udeležbo javnosti pri načrtih in programih v zvezi z okoljem. |
| --- | --- |

(15)

Pomembno je, da se javnosti omogoči zgodnja in učinkovita udeležba pri odločanju, povezanem z dejavnostmi, ki bi lahko pomembno vplivale na okolje v Uniji. Ta politika je skladna z mednarodnimi obveznostmi Unije, kot je Konvencija ZN/ECE o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (6) (Aarhuška konvencija). Člen 6 Aarhuške konvencije določa udeležbo javnosti pri odločanju o posebnih dejavnostih, naštetih v Prilogi I k Aarhuški konvenciji, in dejavnostih, ki v tej prilogi niso naštete, vendar bi lahko pomembno vplivale na okolje. Člen 7 Aarhuške konvencije določa udeležbo javnosti pri načrtih in programih v zvezi z okoljem.

| (16) | Pravni akti Unije določajo ustrezne zahteve glede priprave načrtov in projektov, zlasti v Direktivi 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (7), Direktivi 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem (8), Direktivi 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (9) in Direktivi 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (10). Vendar veljavne zahteve Unije glede udeležbe javnosti ne veljajo za vse raziskovalne naftne in plinske dejavnosti na morju. To velja zlasti za odločanje, katerega cilj je začetek raziskovalnih dejavnosti z neproizvodne naprave ali pa bi bila to lahko njegova posledica. Toda takšne raziskovalne dejavnosti bi lahko v nekaterih okoliščinah pomembno vplivale na okolje in odločanje, zato bi morala biti zanje obvezna udeležba javnosti, kot to določa Aarhuška konvencija. |
| --- | --- |

(16)

Pravni akti Unije določajo ustrezne zahteve glede priprave načrtov in projektov, zlasti v Direktivi 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (7), Direktivi 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem (8), Direktivi 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (9) in Direktivi 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (10). Vendar veljavne zahteve Unije glede udeležbe javnosti ne veljajo za vse raziskovalne naftne in plinske dejavnosti na morju. To velja zlasti za odločanje, katerega cilj je začetek raziskovalnih dejavnosti z neproizvodne naprave ali pa bi bila to lahko njegova posledica. Toda takšne raziskovalne dejavnosti bi lahko v nekaterih okoliščinah pomembno vplivale na okolje in odločanje, zato bi morala biti zanje obvezna udeležba javnosti, kot to določa Aarhuška konvencija.

| (17) | V Uniji že obstajajo primeri dobrih nacionalnih regulativnih praks v zvezi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju. Vendar se te po Uniji ne uporabljajo dosledno, nobena od držav članic pa v svojo zakonodajo tudi še ni vključila vseh najboljših regulativnih praks, katerih namen je preprečevanje večjih nesreč ali omejevanje njihovih posledic za življenje in zdravje ljudi ter za okolje. Najboljše regulativne prakse so nujne za učinkovito zakonsko ureditev, ki zagotavlja najvišje standarde glede varnosti in varuje okolje in ki jo je med drugim mogoče zagotoviti z dodelitvijo sorodnih nalog pristojnemu organu, ki lahko uporablja vire enega ali več nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(17)

V Uniji že obstajajo primeri dobrih nacionalnih regulativnih praks v zvezi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju. Vendar se te po Uniji ne uporabljajo dosledno, nobena od držav članic pa v svojo zakonodajo tudi še ni vključila vseh najboljših regulativnih praks, katerih namen je preprečevanje večjih nesreč ali omejevanje njihovih posledic za življenje in zdravje ljudi ter za okolje. Najboljše regulativne prakse so nujne za učinkovito zakonsko ureditev, ki zagotavlja najvišje standarde glede varnosti in varuje okolje in ki jo je med drugim mogoče zagotoviti z dodelitvijo sorodnih nalog pristojnemu organu, ki lahko uporablja vire enega ali več nacionalnih organov.

| (18) | Direktiva Sveta 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (enajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (11) določa, da se je treba o zadevah v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu posvetovati z delavci in/ali njihovimi zastopniki ter jim omogočiti, da se udeležijo razprav o vseh vprašanjih v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. Poleg tega morajo države članice v skladu z najboljšo prakso v Uniji formalno vzpostaviti tristranske posvetovalne mehanizme, ki vključujejo pristojni organ, izvajalce na neproizvodnih napravah in lastnike takšnih naprav ter predstavnike delavcev. Primer takšnega formalnega posvetovanja je konvencija Mednarodne organizacije dela o tristranskih posvetovanjih (mednarodni delovni standardi) iz leta 1976 (št. 144). |
| --- | --- |

(18)

Direktiva Sveta 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (enajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (11) določa, da se je treba o zadevah v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu posvetovati z delavci in/ali njihovimi zastopniki ter jim omogočiti, da se udeležijo razprav o vseh vprašanjih v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. Poleg tega morajo države članice v skladu z najboljšo prakso v Uniji formalno vzpostaviti tristranske posvetovalne mehanizme, ki vključujejo pristojni organ, izvajalce na neproizvodnih napravah in lastnike takšnih naprav ter predstavnike delavcev. Primer takšnega formalnega posvetovanja je konvencija Mednarodne organizacije dela o tristranskih posvetovanjih (mednarodni delovni standardi) iz leta 1976 (št. 144).

| (19) | Države članice bi morale zagotoviti, da ima pristojni organ zakonska pooblastila in zadostne vire za sprejemanje učinkovitih, sorazmernih in preglednih izvršilnih ukrepov, po potrebi tudi prekinitev dejavnosti, če izvajalci in lastniki ne zagotavljajo zadostne ravni varnosti in varstva okolja. |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale zagotoviti, da ima pristojni organ zakonska pooblastila in zadostne vire za sprejemanje učinkovitih, sorazmernih in preglednih izvršilnih ukrepov, po potrebi tudi prekinitev dejavnosti, če izvajalci in lastniki ne zagotavljajo zadostne ravni varnosti in varstva okolja.

| (20) | Zagotoviti bi bilo treba neodvisnost in nepristranskost pristojnega organa. V zvezi s tem izkušnje, pridobljene ob večjih nesrečah, jasno kažejo, da je mogoče z ureditvijo upravnih pristojnosti v državi članici preprečiti navzkrižja interesov, če so regulativne funkcije in z njimi povezane odločitve v zvezi z varnostjo na morju in okoljem ločene od regulativnih funkcij, povezanih z gospodarskim razvojem naravnih virov na morju, vključno z izdajo dovoljenj in upravljanjem prihodkov. Taka navzkrižja interesov se lahko najbolje preprečijo s popolno ločitvijo pristojnega organa od funkcij, povezanih z gospodarski razvojem naravnih virov na morju. |
| --- | --- |

(20)

Zagotoviti bi bilo treba neodvisnost in nepristranskost pristojnega organa. V zvezi s tem izkušnje, pridobljene ob večjih nesrečah, jasno kažejo, da je mogoče z ureditvijo upravnih pristojnosti v državi članici preprečiti navzkrižja interesov, če so regulativne funkcije in z njimi povezane odločitve v zvezi z varnostjo na morju in okoljem ločene od regulativnih funkcij, povezanih z gospodarskim razvojem naravnih virov na morju, vključno z izdajo dovoljenj in upravljanjem prihodkov. Taka navzkrižja interesov se lahko najbolje preprečijo s popolno ločitvijo pristojnega organa od funkcij, povezanih z gospodarski razvojem naravnih virov na morju.

| (21) | Toda popolna ločitev pristojnega organa od gospodarskega razvoja naravnih virov na morju je lahko nesorazmerna, kadar je obseg naftnih in plinskih dejavnosti v državi članici majhen. V takem primeru se od držav članic pričakuje, da bodo zagotovile najboljšo nadomestno ureditev, da bi zagotovile neodvisnost in nepristranskost pristojnega organa. |
| --- | --- |

(21)

Toda popolna ločitev pristojnega organa od gospodarskega razvoja naravnih virov na morju je lahko nesorazmerna, kadar je obseg naftnih in plinskih dejavnosti v državi članici majhen. V takem primeru se od držav članic pričakuje, da bodo zagotovile najboljšo nadomestno ureditev, da bi zagotovile neodvisnost in nepristranskost pristojnega organa.

| (22) | Potrebna je posebna zakonodaja, da se sooči z nevarnostjo večjih nesreč, povezanih z naftno in plinsko industrijo na morju, zlasti glede varnosti procesa, varnega zadrževanja ogljikovodikov, strukturne neoporečnosti, preprečevanja požara in eksplozij, evakuacije, umika in reševanja ter omejevanja vplivov na okolje po večjih nesrečah. |
| --- | --- |

(22)

Potrebna je posebna zakonodaja, da se sooči z nevarnostjo večjih nesreč, povezanih z naftno in plinsko industrijo na morju, zlasti glede varnosti procesa, varnega zadrževanja ogljikovodikov, strukturne neoporečnosti, preprečevanja požara in eksplozij, evakuacije, umika in reševanja ter omejevanja vplivov na okolje po večjih nesrečah.

| (23) | Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v zahteve iz drugih pravnih aktov Unije, zlasti s področja varnosti in zdravja delavcev pri delu, še posebej Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (12) ter Direktive 92/91/EGS. |
| --- | --- |

(23)

Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v zahteve iz drugih pravnih aktov Unije, zlasti s področja varnosti in zdravja delavcev pri delu, še posebej Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (12) ter Direktive 92/91/EGS.

| (24) | Ureditev na morju mora veljati tako za dejavnosti, ki se opravljajo na fiksnih napravah, kot za dejavnosti ki se opravljajo na mobilnih napravah, ter za celotno trajanje dejavnosti raziskovanja in proizvodnje, od zasnove do razgradnje in trajne opustitve dejavnosti. |
| --- | --- |

(24)

Ureditev na morju mora veljati tako za dejavnosti, ki se opravljajo na fiksnih napravah, kot za dejavnosti ki se opravljajo na mobilnih napravah, ter za celotno trajanje dejavnosti raziskovanja in proizvodnje, od zasnove do razgradnje in trajne opustitve dejavnosti.

| (25) | Najboljše prakse, ki se trenutno uporabljajo na področju preprečevanja večjih nesreč pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju, temeljijo na ciljno usmerjenem pristopu in doseganju želenih rezultatov s temeljito oceno tveganja in zanesljivimi sistemi za upravljanje. |
| --- | --- |

(25)

Najboljše prakse, ki se trenutno uporabljajo na področju preprečevanja večjih nesreč pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju, temeljijo na ciljno usmerjenem pristopu in doseganju želenih rezultatov s temeljito oceno tveganja in zanesljivimi sistemi za upravljanje.

| (26) | V skladu z najboljšimi praksami v Uniji se izvajalce in lastnike naprav spodbuja, da vzpostavijo učinkovite politike podjetja glede varnosti in okolja, ter jih uveljavijo v okvirih celovitega sistema za upravljanje varnosti in okolja ter ustreznega načrta za ukrepanje ob nesrečah. Da bi sprejeli ustrezno ureditev za preprečevanje večjih nesreč, bi morali izvajalci in lastniki naprav izčrpno in sistematično opredeliti vse možne scenarije večjih nesreč za vse nevarne dejavnosti, ki se lahko opravljajo na teh napravah, vključno z vplivi večjih nesreč na okolje. Te najboljše prakse zahtevajo tudi ocenjevanje verjetnosti in posledic in s tem tveganja za večje nesreče, pa tudi ukrepe, ki so potrebni za njihovo preprečevanje in ukrepe za ukrepanje ob nesrečah, če do nesreče vseeno pride. Ocena tveganja in ureditev za preprečevanje večjih nesreč bi morali biti jasno opisani in zbrani v poročilu o nevarnosti večjih nesreč. Poročilo o večjih nesrečah bi moralo dopolnjevati dokument o varnosti in zdravju pri delu iz Direktive 92/91/EGS. Pri ustreznih fazah priprave poročila o nevarnosti večjih nesreč bi se bilo treba posvetovati z delavci. Pristojni organ bi moral poročilo o nevarnosti večjih nesreč temeljito oceniti in sprejeti. |
| --- | --- |

(26)

V skladu z najboljšimi praksami v Uniji se izvajalce in lastnike naprav spodbuja, da vzpostavijo učinkovite politike podjetja glede varnosti in okolja, ter jih uveljavijo v okvirih celovitega sistema za upravljanje varnosti in okolja ter ustreznega načrta za ukrepanje ob nesrečah. Da bi sprejeli ustrezno ureditev za preprečevanje večjih nesreč, bi morali izvajalci in lastniki naprav izčrpno in sistematično opredeliti vse možne scenarije večjih nesreč za vse nevarne dejavnosti, ki se lahko opravljajo na teh napravah, vključno z vplivi večjih nesreč na okolje. Te najboljše prakse zahtevajo tudi ocenjevanje verjetnosti in posledic in s tem tveganja za večje nesreče, pa tudi ukrepe, ki so potrebni za njihovo preprečevanje in ukrepe za ukrepanje ob nesrečah, če do nesreče vseeno pride. Ocena tveganja in ureditev za preprečevanje večjih nesreč bi morali biti jasno opisani in zbrani v poročilu o nevarnosti večjih nesreč. Poročilo o večjih nesrečah bi moralo dopolnjevati dokument o varnosti in zdravju pri delu iz Direktive 92/91/EGS. Pri ustreznih fazah priprave poročila o nevarnosti večjih nesreč bi se bilo treba posvetovati z delavci. Pristojni organ bi moral poročilo o nevarnosti večjih nesreč temeljito oceniti in sprejeti.

| (27) | Da se ohrani učinkovitost nadzora nevarnosti večjih nesreč v morskih vodah držav članic, bi bilo treba pri pripravi poročila o nevarnosti večjih nesreč in ga, če je potrebno, spremeniti glede vseh pomembnih vidikov življenjskega cikla proizvodne naprave, vključno z zasnovo, delovanjem, dejavnostmi v povezavi z drugimi napravami, premestitvijo takšne naprave znotraj morskih voda zadevne države članice, večjimi spremembami in dokončno opustitvijo. Poročilo o nevarnosti večjih nesreč bi bilo treba pripraviti tudi za neproizvodne naprave in ga po potrebi spremeniti, da se upoštevajo pomembne spremembe na napravi. Dejavnosti se ne bi smele opravljati na nobeni napravi v morskih vodah držav članic, razen če je pristojni organ sprejel poročilo o nevarnosti večjih nesreč, ki ga je predložil izvajalec ali lastnik. Če pristojni organ sprejme poročilo o nevarnosti večjih nesreč, to ne bi smelo pomeniti, da se odgovornost za nadzor nevarnosti večjih nesreč z izvajalca ali lastnika prenese na pristojni organ. |
| --- | --- |

(27)

Da se ohrani učinkovitost nadzora nevarnosti večjih nesreč v morskih vodah držav članic, bi bilo treba pri pripravi poročila o nevarnosti večjih nesreč in ga, če je potrebno, spremeniti glede vseh pomembnih vidikov življenjskega cikla proizvodne naprave, vključno z zasnovo, delovanjem, dejavnostmi v povezavi z drugimi napravami, premestitvijo takšne naprave znotraj morskih voda zadevne države članice, večjimi spremembami in dokončno opustitvijo. Poročilo o nevarnosti večjih nesreč bi bilo treba pripraviti tudi za neproizvodne naprave in ga po potrebi spremeniti, da se upoštevajo pomembne spremembe na napravi. Dejavnosti se ne bi smele opravljati na nobeni napravi v morskih vodah držav članic, razen če je pristojni organ sprejel poročilo o nevarnosti večjih nesreč, ki ga je predložil izvajalec ali lastnik. Če pristojni organ sprejme poročilo o nevarnosti večjih nesreč, to ne bi smelo pomeniti, da se odgovornost za nadzor nevarnosti večjih nesreč z izvajalca ali lastnika prenese na pristojni organ.

| (28) | Pri delih na vrtini bi se morala uporabljati samo naprava, ki lahko tehnično nadzoruje vse predvidljive nevarnosti na kraju vrtine in za katero je bilo sprejeto poročilo o nevarnosti večjih nesreč. |
| --- | --- |

(28)

Pri delih na vrtini bi se morala uporabljati samo naprava, ki lahko tehnično nadzoruje vse predvidljive nevarnosti na kraju vrtine in za katero je bilo sprejeto poročilo o nevarnosti večjih nesreč.

| (29) | Izvajalec bi moral poleg tega, da uporablja ustrezno napravo, pripraviti tudi podrobne načrte o zasnovi in delovanju, ki veljajo za posebne okoliščine in nevarnosti posameznih del na vrtini. V skladu z najboljšimi praksami v Uniji, bi moral izvajalec zagotoviti, da zasnovo vrtine pregleda neodvisen strokovnjak. Izvajalec bi moral pristojne organe pravočasno obvestiti o načrtih del na vrtini, tako da lahko pristojni organ v zvezi z načrtovanimi deli na vrtini sprejme vse potrebne ukrepe. V zvezi s tem lahko države članice določijo strožje nacionalne zahteve pred začetkom del na vrtini. |
| --- | --- |

(29)

Izvajalec bi moral poleg tega, da uporablja ustrezno napravo, pripraviti tudi podrobne načrte o zasnovi in delovanju, ki veljajo za posebne okoliščine in nevarnosti posameznih del na vrtini. V skladu z najboljšimi praksami v Uniji, bi moral izvajalec zagotoviti, da zasnovo vrtine pregleda neodvisen strokovnjak. Izvajalec bi moral pristojne organe pravočasno obvestiti o načrtih del na vrtini, tako da lahko pristojni organ v zvezi z načrtovanimi deli na vrtini sprejme vse potrebne ukrepe. V zvezi s tem lahko države članice določijo strožje nacionalne zahteve pred začetkom del na vrtini.

| (30) | Da bi zagotovili varno zasnovo in neprekinjeno varnost pri opravljanju dejavnosti, mora industrija upoštevati najboljše razpoložljive prakse, določene z veljavnimi standardi in smernicami. Take standardi in smernice, bi morali biti na osnovi novega znanja in dognanj posodobljeni, da se zagotovi nenehna izboljšava. Izvajalci, lastniki in pristojni organi bi morali sodelovati, da se določijo prednostne naloge za pripravo novih ali izboljšanih standardov in smernic na podlagi izkušenj, pridobljenih pri nesreči na ploščadi Deepwater Horizon in drugih večjih nesrečah. Ob upoštevanju vzpostavljenih prednosti, bi morali nemudoma naročiti pripravo novih in izboljšanih standardov in smernic. |
| --- | --- |

(30)

Da bi zagotovili varno zasnovo in neprekinjeno varnost pri opravljanju dejavnosti, mora industrija upoštevati najboljše razpoložljive prakse, določene z veljavnimi standardi in smernicami. Take standardi in smernice, bi morali biti na osnovi novega znanja in dognanj posodobljeni, da se zagotovi nenehna izboljšava. Izvajalci, lastniki in pristojni organi bi morali sodelovati, da se določijo prednostne naloge za pripravo novih ali izboljšanih standardov in smernic na podlagi izkušenj, pridobljenih pri nesreči na ploščadi Deepwater Horizon in drugih večjih nesrečah. Ob upoštevanju vzpostavljenih prednosti, bi morali nemudoma naročiti pripravo novih in izboljšanih standardov in smernic.

| (31) | Zaradi kompleksnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju je za izvajanje najboljših praks s strani izvajalcev in lastnikov potreben sistem za neodvisno preverjanje varnostnih in okoljskih kritičnih elementov v celotnem življenjskem ciklu naprave, vključno s fazo zasnove v primeru proizvodnih naprav. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi kompleksnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju je za izvajanje najboljših praks s strani izvajalcev in lastnikov potreben sistem za neodvisno preverjanje varnostnih in okoljskih kritičnih elementov v celotnem življenjskem ciklu naprave, vključno s fazo zasnove v primeru proizvodnih naprav.

| (32) | Ko so mobilne vrtalne enote na morju, ki se obravnavajo kot ladje, v tranzitu, za njih veljajo mednarodne pomorske konvencije, zlasti konvenciji SOLAS in MARPOL ali enakovredni standardi veljavne različice Kodeksa za izdelovanje in opremljanje mobilnih vrtalnih enot na morju (kodeks MODU). Za take mobilne vrtalne enote, ki so v tranzitu na morju, velja tudi pravo Unije glede pomorske inšpekcije in skladnosti z zahtevami države zastave. Ta direktiva ureja take enote, če so zasidrane na odrtem morju zaradi vrtanja, proizvodnje ali drugih dejavnosti, povezanimi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju. |
| --- | --- |

(32)

Ko so mobilne vrtalne enote na morju, ki se obravnavajo kot ladje, v tranzitu, za njih veljajo mednarodne pomorske konvencije, zlasti konvenciji SOLAS in MARPOL ali enakovredni standardi veljavne različice Kodeksa za izdelovanje in opremljanje mobilnih vrtalnih enot na morju (kodeks MODU). Za take mobilne vrtalne enote, ki so v tranzitu na morju, velja tudi pravo Unije glede pomorske inšpekcije in skladnosti z zahtevami države zastave. Ta direktiva ureja take enote, če so zasidrane na odrtem morju zaradi vrtanja, proizvodnje ali drugih dejavnosti, povezanimi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju.

| (33) | Poročilo o nevarnosti večjih nesreč bi moralo med drugim upoštevati tveganja za okolje, vključno z vplivom podnebnih razmer in podnebnih sprememb na dolgoročno odpornost naprav. Ker imajo lahko naftne in plinske dejavnosti na morju ene države članice večje škodljive vplive na okolje tudi v drugih državah članicah, je treba v skladu s Konvencijo ZN/ECE o presoji čezmejnih vplivov na okolje, podpisano v Espooju (Finska) 25. februarja 1991, sprejeti posebne določbe in jih uporabljati. Države članice z morjem, v katerih se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, bi morale imenovati kontaktne točke, da bi olajšale učinkovito sodelovanje v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(33)

Poročilo o nevarnosti večjih nesreč bi moralo med drugim upoštevati tveganja za okolje, vključno z vplivom podnebnih razmer in podnebnih sprememb na dolgoročno odpornost naprav. Ker imajo lahko naftne in plinske dejavnosti na morju ene države članice večje škodljive vplive na okolje tudi v drugih državah članicah, je treba v skladu s Konvencijo ZN/ECE o presoji čezmejnih vplivov na okolje, podpisano v Espooju (Finska) 25. februarja 1991, sprejeti posebne določbe in jih uporabljati. Države članice z morjem, v katerih se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, bi morale imenovati kontaktne točke, da bi olajšale učinkovito sodelovanje v zvezi s tem.

| (34) | Izvajalci bi morali nemudoma obvestiti države članice, da se je zgodila ali da bi se lahko zgodila večja nesreča, da bi države članice lahko ustrezno ukrepale. Zato bi morali izvajalci v obvestilo vključiti ustrezne in zadostne podatke o kraju, obsegu in vrsti dejanske ali neposredne večje nesreče, njihove ukrepe in najslabši možni scenarij, vključno z možnostjo čezmejnega vpliva. |
| --- | --- |

(34)

Izvajalci bi morali nemudoma obvestiti države članice, da se je zgodila ali da bi se lahko zgodila večja nesreča, da bi države članice lahko ustrezno ukrepale. Zato bi morali izvajalci v obvestilo vključiti ustrezne in zadostne podatke o kraju, obsegu in vrsti dejanske ali neposredne večje nesreče, njihove ukrepe in najslabši možni scenarij, vključno z možnostjo čezmejnega vpliva.

| (35) | Da se zagotovi učinkovito ukrepanje ob nesrečah, bi morali izvajalci pripraviti notranje načrte za ukrepanje ob nesrečah ki so specifični za posamezne lokacije in temeljijo na tveganjih in nevarnostih, opredeljenih v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, jih predložiti pristojnemu organu in imeti na voljo ustrezna sredstva za takojšno izvršitev teh načrtov, ko je to potrebno. V primeru mobilnih vrtalnih enot na morju, morajo izvajalci zagotoviti, da se notranji načrti za ukrepanje ob nesrečah lastnika za naprave spremenijo kot je to potrebno, da so uporabni za specifično lokacijo in za nevarnost delovanja vrtine. Take spremembe bi bilo treba vključiti v obvestilo o delih na vrtini. Ali so sredstva za ukrepanje ob nesrečah ustrezna, bi bilo treba oceniti glede na to, v kolikšni meri jih je mogoče uporabiti na kraju nesreče. Izvajalci bi morali zagotoviti pripravljenost in učinkovitost sredstev za ukrepanje ob nesrečah ter jih redno preskušati. Kadar je upravičeno, lahko ureditev za ukrepanje ob nesrečah predvideva hiter prevoz opreme za ukrepanje, kot so kupole, in drugih sredstev, na oddaljene lokacije. |
| --- | --- |

(35)

Da se zagotovi učinkovito ukrepanje ob nesrečah, bi morali izvajalci pripraviti notranje načrte za ukrepanje ob nesrečah ki so specifični za posamezne lokacije in temeljijo na tveganjih in nevarnostih, opredeljenih v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, jih predložiti pristojnemu organu in imeti na voljo ustrezna sredstva za takojšno izvršitev teh načrtov, ko je to potrebno. V primeru mobilnih vrtalnih enot na morju, morajo izvajalci zagotoviti, da se notranji načrti za ukrepanje ob nesrečah lastnika za naprave spremenijo kot je to potrebno, da so uporabni za specifično lokacijo in za nevarnost delovanja vrtine. Take spremembe bi bilo treba vključiti v obvestilo o delih na vrtini. Ali so sredstva za ukrepanje ob nesrečah ustrezna, bi bilo treba oceniti glede na to, v kolikšni meri jih je mogoče uporabiti na kraju nesreče. Izvajalci bi morali zagotoviti pripravljenost in učinkovitost sredstev za ukrepanje ob nesrečah ter jih redno preskušati. Kadar je upravičeno, lahko ureditev za ukrepanje ob nesrečah predvideva hiter prevoz opreme za ukrepanje, kot so kupole, in drugih sredstev, na oddaljene lokacije.

| (36) | V skladu z najboljšo svetovno prakso morajo imetniki dovoljenj, izvajalci in lastniki prevzeti glavno odgovornost za nadzor tveganj, ki nastanejo zaradi njihovih dejavnosti, vključno z dejavnostmi, ki jih v njihovem imenu izvajajo pogodbeni izvajalci, in torej v okviru politike podjetja za preprečevanje večjih nesreč vzpostaviti mehanizme in najvišjo raven odgovornosti podjetja za dosledno izvajanje te politike v celotni organizaciji v Uniji in izven Unije. |
| --- | --- |

(36)

V skladu z najboljšo svetovno prakso morajo imetniki dovoljenj, izvajalci in lastniki prevzeti glavno odgovornost za nadzor tveganj, ki nastanejo zaradi njihovih dejavnosti, vključno z dejavnostmi, ki jih v njihovem imenu izvajajo pogodbeni izvajalci, in torej v okviru politike podjetja za preprečevanje večjih nesreč vzpostaviti mehanizme in najvišjo raven odgovornosti podjetja za dosledno izvajanje te politike v celotni organizaciji v Uniji in izven Unije.

| (37) | Od odgovornih izvajalcev in lastnikov bi se moralo pričakovati, da svoje dejavnosti po vsem svetu opravljajo v skladu z najboljšo prakso in standardi. Dosledna uporaba takšnih najboljših praks in standardov bi morala postati v Uniji obvezna in za izvajalce in lastnike, registrirane na ozemlju države članice, pa bi bilo zaželeno, da izvajajo politiko podjetja za preprečevanje večjih nesreč, ko delujejo zunaj morskih voda držav članic, kolikor jim to dovoljuje veljavni nacionalni zakonodajni okvir. |
| --- | --- |

(37)

Od odgovornih izvajalcev in lastnikov bi se moralo pričakovati, da svoje dejavnosti po vsem svetu opravljajo v skladu z najboljšo prakso in standardi. Dosledna uporaba takšnih najboljših praks in standardov bi morala postati v Uniji obvezna in za izvajalce in lastnike, registrirane na ozemlju države članice, pa bi bilo zaželeno, da izvajajo politiko podjetja za preprečevanje večjih nesreč, ko delujejo zunaj morskih voda držav članic, kolikor jim to dovoljuje veljavni nacionalni zakonodajni okvir.

| (38) | Ob priznavanju, da je lahko nemogoče izvajati politiko podjetja za preprečevanje večjih nesreč zunaj Unije, bi morale države članice zagotoviti, da izvajalci in lastniki svoje naftne in plinske dejavnosti zunaj Unije vključijo v dokumente o politiki podjetja za preprečevanje večjih nesreč. |
| --- | --- |

(38)

Ob priznavanju, da je lahko nemogoče izvajati politiko podjetja za preprečevanje večjih nesreč zunaj Unije, bi morale države članice zagotoviti, da izvajalci in lastniki svoje naftne in plinske dejavnosti zunaj Unije vključijo v dokumente o politiki podjetja za preprečevanje večjih nesreč.

| (39) | Informacije o večjih nesrečah pri dejavnostih na morju zunaj Unije lahko pomagajo osvetliti njihove potencialne vzroke, spodbujati učenje z uporabo najpomembnejših izkušenj in še naprej razvijati regulativni okvir. Zato bi morale vse države članice, tiste brez izhoda na morje in tiste z morjem, v katerih ne potekajo naftne ali plinske dejavnosti na morju ali dejavnosti izdajanja dovoljenj, zahtevati poročila o večjih nesrečah, ki se zgodijo zunaj Unije in ki zadevajo podjetja, registrirana na njihovem ozemlju, in te informacije izmenjati na ravni Unije. Zahteva za poročanje ne bi smela posegati v ukrepanje ob nesreči ali v sodni postopek v zvezi z nesrečo. Namesto tega bi moral bit poudarek na tem, kako lahko nesreča prispeva k nadaljnjemu izboljšanju varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Uniji. |
| --- | --- |

(39)

Informacije o večjih nesrečah pri dejavnostih na morju zunaj Unije lahko pomagajo osvetliti njihove potencialne vzroke, spodbujati učenje z uporabo najpomembnejših izkušenj in še naprej razvijati regulativni okvir. Zato bi morale vse države članice, tiste brez izhoda na morje in tiste z morjem, v katerih ne potekajo naftne ali plinske dejavnosti na morju ali dejavnosti izdajanja dovoljenj, zahtevati poročila o večjih nesrečah, ki se zgodijo zunaj Unije in ki zadevajo podjetja, registrirana na njihovem ozemlju, in te informacije izmenjati na ravni Unije. Zahteva za poročanje ne bi smela posegati v ukrepanje ob nesreči ali v sodni postopek v zvezi z nesrečo. Namesto tega bi moral bit poudarek na tem, kako lahko nesreča prispeva k nadaljnjemu izboljšanju varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Uniji.

| (40) | Države članice bi morale od izvajalcev in lastnikov pričakovati, da v skladu z najboljšo prakso vzpostavijo učinkovito sodelovanje s pristojnim organom, da podpirajo najboljšo prakso pristojnega organa in proaktivno zagotavljajo najvišjo raven varnosti, vključno s prekinitvijo dejavnosti, če je to potrebno, brez potrebe po posredovanju pristojnega organa. |
| --- | --- |

(40)

Države članice bi morale od izvajalcev in lastnikov pričakovati, da v skladu z najboljšo prakso vzpostavijo učinkovito sodelovanje s pristojnim organom, da podpirajo najboljšo prakso pristojnega organa in proaktivno zagotavljajo najvišjo raven varnosti, vključno s prekinitvijo dejavnosti, če je to potrebno, brez potrebe po posredovanju pristojnega organa.

| (41) | Da ne bi spregledali ali zanemarili nobenih pomembnih pomislekov glede varnosti, je pomembno oblikovati in spodbujati ustrezne načine za zaupno poročanje o teh pomislekih in zaščito prijaviteljev nepravilnosti. Ker države članice nimajo možnosti izvajati pravil zunaj Unije, bi morali ti načini omogočiti poročanje o pomislekih oseb, ki opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju zunaj Unije. |
| --- | --- |

(41)

Da ne bi spregledali ali zanemarili nobenih pomembnih pomislekov glede varnosti, je pomembno oblikovati in spodbujati ustrezne načine za zaupno poročanje o teh pomislekih in zaščito prijaviteljev nepravilnosti. Ker države članice nimajo možnosti izvajati pravil zunaj Unije, bi morali ti načini omogočiti poročanje o pomislekih oseb, ki opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju zunaj Unije.

| (42) | Izmenjava primerljivih podatkov med državami članicami je težavna in nezanesljiva, ker za podatkovno poročanje ni enotne oblike, ki bi jo uporabljale vse države članice. Enotna oblika za sporočanje podatkov državam članicam, ki bi jo uporabljali izvajalci in lastniki, bi zagotovila preglednost varnostne in okoljske uspešnosti izvajalcev in lastnikov ter javni dostop do ustreznih informacij o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju, primerljivih v vsej Uniji, pomagala pa bi tudi pri širjenju izkušenj, pridobljenih v večjih in skorajšnjih nesrečah. |
| --- | --- |

(42)

Izmenjava primerljivih podatkov med državami članicami je težavna in nezanesljiva, ker za podatkovno poročanje ni enotne oblike, ki bi jo uporabljale vse države članice. Enotna oblika za sporočanje podatkov državam članicam, ki bi jo uporabljali izvajalci in lastniki, bi zagotovila preglednost varnostne in okoljske uspešnosti izvajalcev in lastnikov ter javni dostop do ustreznih informacij o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju, primerljivih v vsej Uniji, pomagala pa bi tudi pri širjenju izkušenj, pridobljenih v večjih in skorajšnjih nesrečah.

| (43) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izmenjavo informacij in spodbujanje preglednosti uspešnosti naftnega in plinskega sektorja na morju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede oblike in vrste informacij, ki se bodo izmenjale in javno objavile. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13). |
| --- | --- |

(43)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izmenjavo informacij in spodbujanje preglednosti uspešnosti naftnega in plinskega sektorja na morju, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede oblike in vrste informacij, ki se bodo izmenjale in javno objavile. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).

| (44) | Ustrezni izvedbeni akti bi se morali sprejemati po svetovalnem postopku, saj gre za akte, ki so večinoma izključno praktične narave. Zato uporaba postopka pregleda ne bi bila upravičena. |
| --- | --- |

(44)

Ustrezni izvedbeni akti bi se morali sprejemati po svetovalnem postopku, saj gre za akte, ki so večinoma izključno praktične narave. Zato uporaba postopka pregleda ne bi bila upravičena.

| (45) | Da se okrepi zaupanje javnosti v zakonitost in neoporečnost naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Uniji, bi morale države članice za Komisijo pripraviti redna poročila o dejavnosti in incidentih. Komisija bi morala redno objavljati poročila o obsegu dejavnosti Unije ter trendih glede varnostne in okoljske uspešnosti naftnega in plinskega sektorja na morju. Države članice bi morale o večjih nesrečah nemudoma obvestiti Komisijo in vse druge države članice, katerih ozemlje ali vode so prizadete, kakor tudi zadevno javnost. |
| --- | --- |

(45)

Da se okrepi zaupanje javnosti v zakonitost in neoporečnost naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Uniji, bi morale države članice za Komisijo pripraviti redna poročila o dejavnosti in incidentih. Komisija bi morala redno objavljati poročila o obsegu dejavnosti Unije ter trendih glede varnostne in okoljske uspešnosti naftnega in plinskega sektorja na morju. Države članice bi morale o večjih nesrečah nemudoma obvestiti Komisijo in vse druge države članice, katerih ozemlje ali vode so prizadete, kakor tudi zadevno javnost.

| (46) | Sodeč po izkušnjah, je treba zagotoviti tajnost občutljivih podatkov, da se spodbudi odprt dialog med pristojnim organom ter izvajalcem in lastnikom. Dialog med izvajalci in lastniki in vsemi državami članicami bi moral zato temeljiti na ustreznih veljavnih mednarodnih pravnih instrumentih in pravu Unije o dostopu do ustreznih informacij o okolju, pri čemer je treba upoštevati morebitne prevladujoče zahteve glede varnosti in varstva okolja. |
| --- | --- |

(46)

Sodeč po izkušnjah, je treba zagotoviti tajnost občutljivih podatkov, da se spodbudi odprt dialog med pristojnim organom ter izvajalcem in lastnikom. Dialog med izvajalci in lastniki in vsemi državami članicami bi moral zato temeljiti na ustreznih veljavnih mednarodnih pravnih instrumentih in pravu Unije o dostopu do ustreznih informacij o okolju, pri čemer je treba upoštevati morebitne prevladujoče zahteve glede varnosti in varstva okolja.

| (47) | Koristi sodelovanja med organi, ki urejajo dejavnosti na morju, jasno ponazarjajo dejavnosti Foruma organov, pristojnih za dejavnosti v Severnem morju, in Mednarodnega foruma regulativnih organov. Podobno sodelovanje po vsej Uniji je bilo vzpostavljeno s strokovno skupino, skupino organov Evropske unije, pristojnih za naftne in plinske dejavnosti na morju (14), katere naloga je spodbujati učinkovito sodelovanje med nacionalnimi predstavniki in Komisijo, vključno z razširjanjem najboljše prakse in operativnih obveščevalnih podatkov, določitvijo prednostnih nalog za pripravo strožjih standardov in za svetovanje Komisiji glede regulativne reforme. |
| --- | --- |

(47)

Koristi sodelovanja med organi, ki urejajo dejavnosti na morju, jasno ponazarjajo dejavnosti Foruma organov, pristojnih za dejavnosti v Severnem morju, in Mednarodnega foruma regulativnih organov. Podobno sodelovanje po vsej Uniji je bilo vzpostavljeno s strokovno skupino, skupino organov Evropske unije, pristojnih za naftne in plinske dejavnosti na morju (14), katere naloga je spodbujati učinkovito sodelovanje med nacionalnimi predstavniki in Komisijo, vključno z razširjanjem najboljše prakse in operativnih obveščevalnih podatkov, določitvijo prednostnih nalog za pripravo strožjih standardov in za svetovanje Komisiji glede regulativne reforme.

| (48) | Ukrepanje ob nesrečah in načrtovanje izrednih ukrepov v primeru večjih nesreč bi moralo biti še učinkovitejše, če bo med samimi državami članicami ter med njimi in naftno in plinsko industrijo vzpostavljeno sistematično in načrtno sodelovanje in če bo zagotovljena izmenjava združljivih zmogljivosti za ukrepanje ob nesrečah, vključno s strokovnim znanjem. V okviru teh ukrepanj ob nesrečah in načrtovanja bi bilo treba, kadar je ustrezno, izkoristiti tudi obstoječa sredstva in pomoč, ki so na voljo znotraj Unije, zlasti prek Evropske agencije za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: agencija), ustanovljene z Uredbo (ES) št. 1406/2002 (15) in mehanizma Unije za civilno zaščito, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2007/779/ES, Euratom (16). Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da zaprosijo tudi za dodatno pomoč agencije prek mehanizma Unije na področju civilne zaščite. |
| --- | --- |

(48)

Ukrepanje ob nesrečah in načrtovanje izrednih ukrepov v primeru večjih nesreč bi moralo biti še učinkovitejše, če bo med samimi državami članicami ter med njimi in naftno in plinsko industrijo vzpostavljeno sistematično in načrtno sodelovanje in če bo zagotovljena izmenjava združljivih zmogljivosti za ukrepanje ob nesrečah, vključno s strokovnim znanjem. V okviru teh ukrepanj ob nesrečah in načrtovanja bi bilo treba, kadar je ustrezno, izkoristiti tudi obstoječa sredstva in pomoč, ki so na voljo znotraj Unije, zlasti prek Evropske agencije za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: agencija), ustanovljene z Uredbo (ES) št. 1406/2002 (15) in mehanizma Unije za civilno zaščito, vzpostavljenega z Odločbo Sveta 2007/779/ES, Euratom (16). Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da zaprosijo tudi za dodatno pomoč agencije prek mehanizma Unije na področju civilne zaščite.

| (49) | Skladno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 je bila agencija ustanovljena z namenom zagotovitve visoke, enotne in učinkovite stopnje varnosti v pomorskem prometu in preprečevanja onesnaževanja z ladij znotraj Unije, pa tudi zagotavljanja ukrepanja v primeru onesnaženja morja, ki ga povzročijo naftne in plinske naprave. |
| --- | --- |

(49)

Skladno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 je bila agencija ustanovljena z namenom zagotovitve visoke, enotne in učinkovite stopnje varnosti v pomorskem prometu in preprečevanja onesnaževanja z ladij znotraj Unije, pa tudi zagotavljanja ukrepanja v primeru onesnaženja morja, ki ga povzročijo naftne in plinske naprave.

| (50) | Pri izvajanju obveznosti iz te direktive bi bilo treba upoštevati dejstvo, da so morske vode, v katerih države članice izvajajo suverenost ali suverene pravice in imajo sodno pristojnost, sestavni del štirih morskih regij iz člena 4(1) Direktive 2008/56/ES, namreč Baltskega morja, Severovzhodnega Atlantskega oceana, Sredozemskega morja in Črnega morja. Zato bi morala biti prednostna naloga Unije boljše usklajevanje s tretjimi državami, ki izvajajo suverenost ali suverene pravice in imajo sodno pristojnost nad morskimi vodami v teh morskih regijah. Ustrezen okvir sodelovanja predstavljajo konvencije o regionalnih morjih, kot so opredeljene v točki 10 člena 3 Direktive 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(50)

Pri izvajanju obveznosti iz te direktive bi bilo treba upoštevati dejstvo, da so morske vode, v katerih države članice izvajajo suverenost ali suverene pravice in imajo sodno pristojnost, sestavni del štirih morskih regij iz člena 4(1) Direktive 2008/56/ES, namreč Baltskega morja, Severovzhodnega Atlantskega oceana, Sredozemskega morja in Črnega morja. Zato bi morala biti prednostna naloga Unije boljše usklajevanje s tretjimi državami, ki izvajajo suverenost ali suverene pravice in imajo sodno pristojnost nad morskimi vodami v teh morskih regijah. Ustrezen okvir sodelovanja predstavljajo konvencije o regionalnih morjih, kot so opredeljene v točki 10 člena 3 Direktive 2008/56/ES.

| (51) | V zvezi s Sredozemskim morjem se v povezavi s to direktivo sprejemajo potrebni ukrepi za pristop Unije k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (17) (v nadaljnjem besedilu: protokol o dejavnostih na morju) in Konvenciji za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu: Barcelonska konvencija), ki je bila sklenjena s Sklepom Sveta 77/585/EGS (18). |
| --- | --- |

(51)

V zvezi s Sredozemskim morjem se v povezavi s to direktivo sprejemajo potrebni ukrepi za pristop Unije k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (17) (v nadaljnjem besedilu: protokol o dejavnostih na morju) in Konvenciji za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu: Barcelonska konvencija), ki je bila sklenjena s Sklepom Sveta 77/585/EGS (18).

| (52) | Vode Arktike so sosednje morsko okolje s posebnim pomenom za Unijo in imajo pomembno vlogo pri blažitvi posledic podnebnih sprememb. Resni okoljski problematiki voda Arktike je treba nameniti posebno pozornost, da se zagotovi varstvo okolja na Arktiki pri vseh naftnih in plinskih dejavnostih na morju, vključno z raziskovanjem, pri tem pa je treba upoštevati tveganje večjih nesreč in potrebo po učinkovitem ukrepanju. Države članice, ki so članice Arktičnega sveta, naj se dejavno zavzemajo za najvišje standarde glede varstva okolja v tem ranljivem in edinstvenem ekosistemu, na primer s sprejetjem mednarodnih instrumentov o preprečevanju onesnaževanja morja Arktike z nafto, pripravljenosti in odzivanju nanj, ter z nadgradnjo dela projektne skupine, ki jo je ustanovil Arktični svet, in veljavnih smernic Arktičnega sveta glede pridobivanja nafte in plina na morju. |
| --- | --- |

(52)

Vode Arktike so sosednje morsko okolje s posebnim pomenom za Unijo in imajo pomembno vlogo pri blažitvi posledic podnebnih sprememb. Resni okoljski problematiki voda Arktike je treba nameniti posebno pozornost, da se zagotovi varstvo okolja na Arktiki pri vseh naftnih in plinskih dejavnostih na morju, vključno z raziskovanjem, pri tem pa je treba upoštevati tveganje večjih nesreč in potrebo po učinkovitem ukrepanju. Države članice, ki so članice Arktičnega sveta, naj se dejavno zavzemajo za najvišje standarde glede varstva okolja v tem ranljivem in edinstvenem ekosistemu, na primer s sprejetjem mednarodnih instrumentov o preprečevanju onesnaževanja morja Arktike z nafto, pripravljenosti in odzivanju nanj, ter z nadgradnjo dela projektne skupine, ki jo je ustanovil Arktični svet, in veljavnih smernic Arktičnega sveta glede pridobivanja nafte in plina na morju.

| (53) | Nacionalni zunanji načrti za ukrepanje ob nesrečah bi morali temeljiti na oceni tveganja, upoštevajoč poročila o nevarnosti večjih nesreč za naprave, ki se nahajajo v zadevnih morskih vodah. Države članice bi morale upoštevati najnovejše smernice za ocenjevanje in kartiranje tveganj na področju obvladovanja nesreč, ki jih pripravi Komisija. |
| --- | --- |

(53)

Nacionalni zunanji načrti za ukrepanje ob nesrečah bi morali temeljiti na oceni tveganja, upoštevajoč poročila o nevarnosti večjih nesreč za naprave, ki se nahajajo v zadevnih morskih vodah. Države članice bi morale upoštevati najnovejše smernice za ocenjevanje in kartiranje tveganj na področju obvladovanja nesreč, ki jih pripravi Komisija.

| (54) | Za učinkovito ukrepanje ob nesrečah sta potrebna takojšnje ukrepanje izvajalca in lastnika ter tesno sodelovanje z organizacijami držav članic za ukrepanje ob nesrečah, ki med nadaljnjim razvojem dogodkov usklajujejo zagotavljanje dodatnih sredstev za takšno ukrepanje ob nesrečah. Tako ukrepanje ob nesrečah bi moralo vključevati tudi temeljito preiskavo nesreče, ki bi se morala začeti nemudoma, da se zagotovi minimalna izguba ustreznih informacij in dokazov. Države članice bi morale po nesreči sprejeti ustrezne sklepe in izvesti vse potrebne ukrepe. |
| --- | --- |

(54)

Za učinkovito ukrepanje ob nesrečah sta potrebna takojšnje ukrepanje izvajalca in lastnika ter tesno sodelovanje z organizacijami držav članic za ukrepanje ob nesrečah, ki med nadaljnjim razvojem dogodkov usklajujejo zagotavljanje dodatnih sredstev za takšno ukrepanje ob nesrečah. Tako ukrepanje ob nesrečah bi moralo vključevati tudi temeljito preiskavo nesreče, ki bi se morala začeti nemudoma, da se zagotovi minimalna izguba ustreznih informacij in dokazov. Države članice bi morale po nesreči sprejeti ustrezne sklepe in izvesti vse potrebne ukrepe.

| (55) | Ključno je, da so vse ustrezne informacije, vključno s tehničnimi podatki in parametri, na voljo za kasnejše preiskave. Države članice bi morale zagotoviti, da se med opravljanjem naftnih in plinskih dejavnosti na morju zbirajo ustrezni podatki ter da se v primeru večje nesreče ti podatki zaščitijo in zbiranje podatkov ustrezno okrepi. V zvezi s tem bi morale države članice spodbujati uporabo primernih tehničnih zmogljivosti, da bi se izboljšala zanesljivost in beleženje zadevnih podatkov ter preprečila morebitna manipulacija teh podatkov. |
| --- | --- |

(55)

Ključno je, da so vse ustrezne informacije, vključno s tehničnimi podatki in parametri, na voljo za kasnejše preiskave. Države članice bi morale zagotoviti, da se med opravljanjem naftnih in plinskih dejavnosti na morju zbirajo ustrezni podatki ter da se v primeru večje nesreče ti podatki zaščitijo in zbiranje podatkov ustrezno okrepi. V zvezi s tem bi morale države članice spodbujati uporabo primernih tehničnih zmogljivosti, da bi se izboljšala zanesljivost in beleženje zadevnih podatkov ter preprečila morebitna manipulacija teh podatkov.

| (56) | Da se zagotovi učinkovito izvajanje zahtev iz te direktive, bi bilo treba določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve. |
| --- | --- |

(56)

Da se zagotovi učinkovito izvajanje zahtev iz te direktive, bi bilo treba določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve.

| (57) | Da se z vključitvijo dodatnih informacij, ki lahko zaradi tehničnega napredka postanejo potrebne, prilagodijo določene priloge, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spreminjanjem zahtev iz nekaterih prilog k tej direktivi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(57)

Da se z vključitvijo dodatnih informacij, ki lahko zaradi tehničnega napredka postanejo potrebne, prilagodijo določene priloge, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s spreminjanjem zahtev iz nekaterih prilog k tej direktivi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (58) | Opredelitev škode na vodah iz Direktive 2004/35/ES bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi, da se bo odgovornost imetnikov dovoljenj iz navedene direktive uporabljala za morske vode držav članic, kot so opredeljene v Direktivi 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(58)

Opredelitev škode na vodah iz Direktive 2004/35/ES bi bilo treba spremeniti, da se zagotovi, da se bo odgovornost imetnikov dovoljenj iz navedene direktive uporabljala za morske vode držav članic, kot so opredeljene v Direktivi 2008/56/ES.

| (59) | Veliko določb te direktive ne zadeva držav članic brez izhoda na morje, in sicer Avstrije, Češke, Madžarske, Luksemburga in Slovaške. Vseeno pa je zaželeno, da se te države članice v dvostranskih odnosih s tretjimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami zavzemajo za načela in visoke standarde glede varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju, ki veljajo v pravu Unije. |
| --- | --- |

(59)

Veliko določb te direktive ne zadeva držav članic brez izhoda na morje, in sicer Avstrije, Češke, Madžarske, Luksemburga in Slovaške. Vseeno pa je zaželeno, da se te države članice v dvostranskih odnosih s tretjimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami zavzemajo za načela in visoke standarde glede varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju, ki veljajo v pravu Unije.

| (60) | Naftne in plinske dejavnosti na morju niso dovoljene v vseh državah članicah z morjem v njihovi jurisdikciji. Te države članice ne izdajajo dovoljenj in nimajo ukrepov za preprečevanje večjih nesreč zaradi takih dejavnosti. Zato bi bilo nesorazmerno in nepotrebno, če bi morale te države članice v svoj pravni red prenesti in izvajati vse določbe te direktive. Vendar pa bi lahko nesreče zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju prizadele njihove obale. Zato bi morale biti te države članice med drugim pripravljene ukrepati in preiskovati večje nesreče ter bi morale prek svojih kontaktnih točk sodelovati z drugimi zadevnimi državami članicami in ustreznimi tretjimi državami. |
| --- | --- |

(60)

Naftne in plinske dejavnosti na morju niso dovoljene v vseh državah članicah z morjem v njihovi jurisdikciji. Te države članice ne izdajajo dovoljenj in nimajo ukrepov za preprečevanje večjih nesreč zaradi takih dejavnosti. Zato bi bilo nesorazmerno in nepotrebno, če bi morale te države članice v svoj pravni red prenesti in izvajati vse določbe te direktive. Vendar pa bi lahko nesreče zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju prizadele njihove obale. Zato bi morale biti te države članice med drugim pripravljene ukrepati in preiskovati večje nesreče ter bi morale prek svojih kontaktnih točk sodelovati z drugimi zadevnimi državami članicami in ustreznimi tretjimi državami.

| (61) | Države članice brez izhoda na morje zaradi svoje zemljepisne lege ne izdajajo dovoljenj, ne sodelujejo pri preprečevanju večjih nesreč zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju, niti ni verjetno, da bi čutile posledice takšnih nesreč v morskih vodah drugih držav članic. Zato jim ne bi bilo treba prenesti večine določb te direktive. Če pa je podjetje, ki samo ali prek podružnic opravlja naftne in plinske dejavnosti zunaj Unije, registrirano v državi članici brez izhoda na morje, bi morala ta država članica od zadevnega podjetja zahtevati poročilo o nesrečah, ki izhajajo iz teh dejavnosti in ki se lahko izmenja na ravni Unije, da bi vse zainteresirane strani v Uniji koristile izkušnje, pridobljene pri takih nesrečah. |
| --- | --- |

(61)

Države članice brez izhoda na morje zaradi svoje zemljepisne lege ne izdajajo dovoljenj, ne sodelujejo pri preprečevanju večjih nesreč zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju, niti ni verjetno, da bi čutile posledice takšnih nesreč v morskih vodah drugih držav članic. Zato jim ne bi bilo treba prenesti večine določb te direktive. Če pa je podjetje, ki samo ali prek podružnic opravlja naftne in plinske dejavnosti zunaj Unije, registrirano v državi članici brez izhoda na morje, bi morala ta država članica od zadevnega podjetja zahtevati poročilo o nesrečah, ki izhajajo iz teh dejavnosti in ki se lahko izmenja na ravni Unije, da bi vse zainteresirane strani v Uniji koristile izkušnje, pridobljene pri takih nesrečah.

| (62) | Poleg ukrepov, ki jih uvaja ta direktiva, bi morala Komisija preučiti druge primerne možnosti za izboljšavo preprečevanja večjih nesreč ter omejitve njihovih posledic. |
| --- | --- |

(62)

Poleg ukrepov, ki jih uvaja ta direktiva, bi morala Komisija preučiti druge primerne možnosti za izboljšavo preprečevanja večjih nesreč ter omejitve njihovih posledic.

| (63) | Izvajalci bi morali zagotoviti, da imajo dostop do zadostnih materialnih, kadrovskih in finančnih sredstev, da se preprečijo večje nesreče in omejijo posledice takšnih nesreč. Ker pa obstoječi instrumenti finančnega jamstva, vključno z ureditvami o razpršitvi tveganja, ne morejo pokriti vseh možnih posledic večjih nesreč, bi morala Komisija izvesti nadaljnje analize in raziskave ustreznih ukrepov, s katerimi bi zagotovila ustrezen trden sistem odgovornosti za škodo, povezano z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, ter zahtev glede finančne sposobnosti, vključno z razpoložljivostjo ustreznih instrumentov finančnega jamstva ali drugih ureditev. To lahko vključuje preučitev izvedljivosti vzajemnih odškodninskih shem. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o svojih ugotovitvah, katerega bi po potrebi, spremljali predlogi. |
| --- | --- |

(63)

Izvajalci bi morali zagotoviti, da imajo dostop do zadostnih materialnih, kadrovskih in finančnih sredstev, da se preprečijo večje nesreče in omejijo posledice takšnih nesreč. Ker pa obstoječi instrumenti finančnega jamstva, vključno z ureditvami o razpršitvi tveganja, ne morejo pokriti vseh možnih posledic večjih nesreč, bi morala Komisija izvesti nadaljnje analize in raziskave ustreznih ukrepov, s katerimi bi zagotovila ustrezen trden sistem odgovornosti za škodo, povezano z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, ter zahtev glede finančne sposobnosti, vključno z razpoložljivostjo ustreznih instrumentov finančnega jamstva ali drugih ureditev. To lahko vključuje preučitev izvedljivosti vzajemnih odškodninskih shem. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o svojih ugotovitvah, katerega bi po potrebi, spremljali predlogi.

| (64) | Na ravni Unije je pomembno, da se tehnični standardi dopolnijo z ustreznim pravnim okvirom za varnost proizvodov, in da ti standardi veljajo za vse naprave na morju v morskih vodah držav članic in ne samo za nemobilne proizvodne naprave. Komisija bi morala zato poskrbeti za nadaljnjo analizo takšnih varnostnih standardov za proizvode, ki se uporabljajo za naftne in plinske dejavnosti na morju. |
| --- | --- |

(64)

Na ravni Unije je pomembno, da se tehnični standardi dopolnijo z ustreznim pravnim okvirom za varnost proizvodov, in da ti standardi veljajo za vse naprave na morju v morskih vodah držav članic in ne samo za nemobilne proizvodne naprave. Komisija bi morala zato poskrbeti za nadaljnjo analizo takšnih varnostnih standardov za proizvode, ki se uporabljajo za naftne in plinske dejavnosti na morju.

| (65) | Ker cilja te direktive, in sicer ustanovitve minimalnih zahtev za preprečevanje večjih nesreč zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju in omejitve posledic takšnih nesreč, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinka predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(65)

Ker cilja te direktive, in sicer ustanovitve minimalnih zahtev za preprečevanje večjih nesreč zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju in omejitve posledic takšnih nesreč, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinka predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA TO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

UVODNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa minimalne zahteve za preprečevanje večjih nesreč pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju in omejitve posledic takih nesreč.

2.   Ta direktiva ne posega v pravo Unije o varnosti in zdravju delavcev pri delu, zlasti direktivi 89/391/EGS in 92/91/EGS.

3.   Ta direktiva ne posega v direktive 94/22/ES, 2001/42/ES, 2003/4/ES (19), 2003/35/ES, 2010/75/EU (20) in 2011/92/EU.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi:

| 1. | „večja nesreča“ v povezavi z napravo ali povezano infrastrukturo pomeni:






  (a) | incident, ki vključuje eksplozijo, požar, izgubo nadzora nad vrtino ali uhajanje nafte, plina ali nevarnih snovi, pri čemer pride ali bi zelo verjetno lahko prišlo do smrtnih žrtev ali hudih telesnih poškodb; |
| --- | --- | --- |

1.

„večja nesreča“ v povezavi z napravo ali povezano infrastrukturo pomeni:

(a)

incident, ki vključuje eksplozijo, požar, izgubo nadzora nad vrtino ali uhajanje nafte, plina ali nevarnih snovi, pri čemer pride ali bi zelo verjetno lahko prišlo do smrtnih žrtev ali hudih telesnih poškodb;

| (b) | incident, ki povzroči hudo škodo na napravi ali povezani infrastrukturi, pri čemer pride ali bi zelo verjetno lahko prišlo do smrtnih žrtev ali hudih telesnih poškodb; |
| --- | --- |

(b)

incident, ki povzroči hudo škodo na napravi ali povezani infrastrukturi, pri čemer pride ali bi zelo verjetno lahko prišlo do smrtnih žrtev ali hudih telesnih poškodb;

| (c) | vsak drug incident, ki vodi do smrtnih žrtev ali hudih telesnih poškodb petih ali več oseb, ki so na napravi na morju, ki je vir nevarnosti, ali ki opravljajo naftno in plinsko dejavnost na morju v zvezi z napravo ali povezano infrastrukturo, ali |
| --- | --- |

(c)

vsak drug incident, ki vodi do smrtnih žrtev ali hudih telesnih poškodb petih ali več oseb, ki so na napravi na morju, ki je vir nevarnosti, ali ki opravljajo naftno in plinsko dejavnost na morju v zvezi z napravo ali povezano infrastrukturo, ali

| (d) | vsako drugo večjo okoljsko nesrečo, ki je posledica incidentov iz točk (a), (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

vsako drugo večjo okoljsko nesrečo, ki je posledica incidentov iz točk (a), (b) in (c).

Za določitev ali nek incident predstavlja večjo nesrečo v skladu s točkami (a), (b) ali (d) se naprava na kateri navadno ni stalne posadke, smatra kot da ima stalno posadko;

| 2. | „na morju“ pomeni v teritorialnih vodah, izključni ekonomski coni ali epikontinentalnem pasu države članice v smislu Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

2.

„na morju“ pomeni v teritorialnih vodah, izključni ekonomski coni ali epikontinentalnem pasu države članice v smislu Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu;

| 3. | „naftne in plinske dejavnosti na morju“ pomenijo vse dejavnosti, povezane z napravo ali povezano infrastrukturo, vključno z njeno zasnovo, načrtovanjem, izgradnjo, delovanjem in razgradnjo, povezano z raziskovanjem in proizvodnjo nafte ali plina, kar pa ne vključuje prenosa nafte in plina z ene obale na drugo; |
| --- | --- |

3.

„naftne in plinske dejavnosti na morju“ pomenijo vse dejavnosti, povezane z napravo ali povezano infrastrukturo, vključno z njeno zasnovo, načrtovanjem, izgradnjo, delovanjem in razgradnjo, povezano z raziskovanjem in proizvodnjo nafte ali plina, kar pa ne vključuje prenosa nafte in plina z ene obale na drugo;

| 4. | „tveganje“ pomeni kombinacijo verjetnosti dogodka in njegovih posledic; |
| --- | --- |

4.

„tveganje“ pomeni kombinacijo verjetnosti dogodka in njegovih posledic;

| 5. | „izvajalec“ pomeni subjekt, ki ga imenuje imetnik dovoljenja ali organ, pristojen za izdajo dovoljenja, da bi opravljal naftne in plinske dejavnosti na morju, vključno z načrtovanjem in izvajanjem del na vrtini ter vodenjem in nadzorom glavnih funkcij proizvodne naprave; |
| --- | --- |

5.

„izvajalec“ pomeni subjekt, ki ga imenuje imetnik dovoljenja ali organ, pristojen za izdajo dovoljenja, da bi opravljal naftne in plinske dejavnosti na morju, vključno z načrtovanjem in izvajanjem del na vrtini ter vodenjem in nadzorom glavnih funkcij proizvodne naprave;

| 6. | „ustrezen“ pomeni pravilen ali popolnoma ustrezen, tudi ob upoštevanju sorazmernega truda in stroškov, za določeno zahtevo ali okoliščino, utemeljen na objektivnih dokazih in dokazan z analizo, primerjavo z ustreznimi standardi ali drugimi rešitvami, ki jih v podobnih okoliščinah uporabljajo drugi organi ali industrija; |
| --- | --- |

6.

„ustrezen“ pomeni pravilen ali popolnoma ustrezen, tudi ob upoštevanju sorazmernega truda in stroškov, za določeno zahtevo ali okoliščino, utemeljen na objektivnih dokazih in dokazan z analizo, primerjavo z ustreznimi standardi ali drugimi rešitvami, ki jih v podobnih okoliščinah uporabljajo drugi organi ali industrija;

| 7. | „subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali vsako skupino takih oseb; |
| --- | --- |

7.

„subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali vsako skupino takih oseb;

| 8. | „sprejemljivo“ v povezavi s tveganjem pomeni raven tveganja, pri kateri bi bili čas, stroški ali trud, potrebni za njegovo nadaljnje zmanjšanje, preveč nesorazmerni s prednostmi takega zmanjšanja. Pri ocenjevanju, ali bi bili čas, stroški ali trud preveč nesorazmerni s prednostmi nadaljnjega zmanjševanja tveganja, se upoštevajo ravni tveganja iz najboljše prakse, ki ustrezajo dejavnosti; |
| --- | --- |

8.

„sprejemljivo“ v povezavi s tveganjem pomeni raven tveganja, pri kateri bi bili čas, stroški ali trud, potrebni za njegovo nadaljnje zmanjšanje, preveč nesorazmerni s prednostmi takega zmanjšanja. Pri ocenjevanju, ali bi bili čas, stroški ali trud preveč nesorazmerni s prednostmi nadaljnjega zmanjševanja tveganja, se upoštevajo ravni tveganja iz najboljše prakse, ki ustrezajo dejavnosti;

| 9. | „dovoljenje“ pomeni dovoljenje za izvajanje naftnih in plinskih dejavnosti na morju v skladu z Direktivo 94/22/ES; |
| --- | --- |

9.

„dovoljenje“ pomeni dovoljenje za izvajanje naftnih in plinskih dejavnosti na morju v skladu z Direktivo 94/22/ES;

| 10. | „območje, za katero je bilo izdano dovoljenje“ pomeni geografsko območje, za katero velja dovoljenje; |
| --- | --- |

10.

„območje, za katero je bilo izdano dovoljenje“ pomeni geografsko območje, za katero velja dovoljenje;

| 11. | „imetnik dovoljenja“ pomeni osebo ali skupino oseb, ki ima dovoljenje; |
| --- | --- |

11.

„imetnik dovoljenja“ pomeni osebo ali skupino oseb, ki ima dovoljenje;

| 12. | „pogodbeni izvajalec“ pomeni vsak subjekt, ki ga izvajalec ali lastnik najame, da v njegovem imenu opravi določene naloge; |
| --- | --- |

12.

„pogodbeni izvajalec“ pomeni vsak subjekt, ki ga izvajalec ali lastnik najame, da v njegovem imenu opravi določene naloge;

| 13. | „organ, pristojen za izdajo dovoljenj“ pomeni javni organ, ki je odgovoren za izdajanje dovoljenj ali spremljanje njihove uporabe, kot je določeno v Direktivi 94/22/ES; |
| --- | --- |

13.

„organ, pristojen za izdajo dovoljenj“ pomeni javni organ, ki je odgovoren za izdajanje dovoljenj ali spremljanje njihove uporabe, kot je določeno v Direktivi 94/22/ES;

| 14. | „pristojni organ“ pomeni javni organ, imenovan v skladu s to direktivo in odgovoren za naloge, dodeljene s to direktivo. Pristojni organ je lahko sestavljen iz enega ali več javnih organov; |
| --- | --- |

14.

„pristojni organ“ pomeni javni organ, imenovan v skladu s to direktivo in odgovoren za naloge, dodeljene s to direktivo. Pristojni organ je lahko sestavljen iz enega ali več javnih organov;

| 15. | „raziskovanje“ pomeni vrtanje v morebitno nahajališče in vse povezane naftne in plinske dejavnosti na morju, ki so potrebne pred dejavnostmi, povezanimi s proizvodnjo; |
| --- | --- |

15.

„raziskovanje“ pomeni vrtanje v morebitno nahajališče in vse povezane naftne in plinske dejavnosti na morju, ki so potrebne pred dejavnostmi, povezanimi s proizvodnjo;

| 16. | „proizvodnja“ pomeni črpanje nafte in zemeljskega plina iz podzemeljskih plasti območja na morju, za katero je bilo izdano dovoljenje, vključno s predelavo nafte in plina na morju ter njunim prenosom po povezani infrastrukturi, |
| --- | --- |

16.

„proizvodnja“ pomeni črpanje nafte in zemeljskega plina iz podzemeljskih plasti območja na morju, za katero je bilo izdano dovoljenje, vključno s predelavo nafte in plina na morju ter njunim prenosom po povezani infrastrukturi,

| 17. | „neproizvodna naprava“ pomeni napravo, ki se ne uporablja za proizvodnjo nafte in plina; |
| --- | --- |

17.

„neproizvodna naprava“ pomeni napravo, ki se ne uporablja za proizvodnjo nafte in plina;

| 18. | „javnost“ pomeni enega ali več subjektov in – v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso – njihova združenja, organizacije ali skupine; |
| --- | --- |

18.

„javnost“ pomeni enega ali več subjektov in – v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso – njihova združenja, organizacije ali skupine;

| 19. | „naprava“ pomeni stacionarni, fiksni ali mobilni objekt ali skupino objektov, ki so med seboj stalno povezani z mostovi ali drugimi konstrukcijami ter se uporabljajo za naftne in plinske dejavnosti na morju ali v povezavi s takimi dejavnostmi. Naprave vključujejo mobilne enote na morju, če so zasidrane na odrtem morju zaradi vrtanja, proizvodnje ali drugih dejavnosti, povezanimi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju; |
| --- | --- |

19.

„naprava“ pomeni stacionarni, fiksni ali mobilni objekt ali skupino objektov, ki so med seboj stalno povezani z mostovi ali drugimi konstrukcijami ter se uporabljajo za naftne in plinske dejavnosti na morju ali v povezavi s takimi dejavnostmi. Naprave vključujejo mobilne enote na morju, če so zasidrane na odrtem morju zaradi vrtanja, proizvodnje ali drugih dejavnosti, povezanimi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju;

| 20. | „proizvodna naprava“ pomeni napravo, ki se uporablja za proizvodnjo; |
| --- | --- |

20.

„proizvodna naprava“ pomeni napravo, ki se uporablja za proizvodnjo;

| 21. | „povezana infrastruktura“ v varnostnem območju ali v bližnjem območju, ki je bolj oddaljeno od naprave, če tako določi država članica, pomeni:






  (a) | vsako vrtino in z njo povezane konstrukcije, dopolnilne enote in instrumente, povezane z napravo; |
| --- | --- | --- |

21.

„povezana infrastruktura“ v varnostnem območju ali v bližnjem območju, ki je bolj oddaljeno od naprave, če tako določi država članica, pomeni:

(a)

vsako vrtino in z njo povezane konstrukcije, dopolnilne enote in instrumente, povezane z napravo;

| (b) | vsak aparat ali obrat, ki je na glavni konstrukciji naprave ali je na njej pritrjen; |
| --- | --- |

(b)

vsak aparat ali obrat, ki je na glavni konstrukciji naprave ali je na njej pritrjen;

| (c) | vsak aparat ali obrat, ki je priključen na cevovod; |
| --- | --- |

(c)

vsak aparat ali obrat, ki je priključen na cevovod;

| 22. | „sprejetje“ v povezavi s poročilom o nevarnosti večjih nesreč pomeni pisno obvestilo pristojnega organa izvajalcu ali lastniku, da poročilo, če se izvaja, kot je v njem opisano, izpolnjuje zahteve iz te direktive. Sprejetje ne pomeni nobenega prenosa odgovornosti za nadzor nevarnosti večjih nesreč na pristojni organ; |
| --- | --- |

22.

„sprejetje“ v povezavi s poročilom o nevarnosti večjih nesreč pomeni pisno obvestilo pristojnega organa izvajalcu ali lastniku, da poročilo, če se izvaja, kot je v njem opisano, izpolnjuje zahteve iz te direktive. Sprejetje ne pomeni nobenega prenosa odgovornosti za nadzor nevarnosti večjih nesreč na pristojni organ;

| 23. | „nevarnost večjih nesreč“ pomeni stanje, ki bi se lahko končalo z večjo nesrečo; |
| --- | --- |

23.

„nevarnost večjih nesreč“ pomeni stanje, ki bi se lahko končalo z večjo nesrečo;

| 24. | „delo na vrtini“ pomeni vsako dejavnost na vrtini, ki bi lahko povzročila nenamerno uhajanje snovi, zaradi katerega bi lahko prišlo do večje nesreče, vključno z vrtanjem vrtine, popravilom ali spremembami na vrtini, začasno zaustavitvijo del na vrtini ali trajno opustitvijo vrtine; |
| --- | --- |

24.

„delo na vrtini“ pomeni vsako dejavnost na vrtini, ki bi lahko povzročila nenamerno uhajanje snovi, zaradi katerega bi lahko prišlo do večje nesreče, vključno z vrtanjem vrtine, popravilom ali spremembami na vrtini, začasno zaustavitvijo del na vrtini ali trajno opustitvijo vrtine;

| 25. | „skupna dejavnost“ pomeni dejavnost, ki se opravlja z ene naprave skupaj z drugo napravo ali napravami za namene, povezane z drugo napravo ali napravami, zaradi česar bistveno vpliva na tveganje za varnost oseb ali varstvo okolja na eni od teh naprav ali na vseh napravah; |
| --- | --- |

25.

„skupna dejavnost“ pomeni dejavnost, ki se opravlja z ene naprave skupaj z drugo napravo ali napravami za namene, povezane z drugo napravo ali napravami, zaradi česar bistveno vpliva na tveganje za varnost oseb ali varstvo okolja na eni od teh naprav ali na vseh napravah;

| 26. | „varnostno območje“ pomeni območje v razdalji 500 metrov od katerega koli dela naprave, ki ga določi država članica; |
| --- | --- |

26.

„varnostno območje“ pomeni območje v razdalji 500 metrov od katerega koli dela naprave, ki ga določi država članica;

| 27. | „lastnik“ pomeni subjekt, ki ima zakonito pravico, da nadzira dejavnosti na neproizvodni napravi; |
| --- | --- |

27.

„lastnik“ pomeni subjekt, ki ima zakonito pravico, da nadzira dejavnosti na neproizvodni napravi;

| 28. | „notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah“ pomeni načrt, ki ga pripravi izvajalec ali lastnik v skladu z zahtevami iz te direktive glede ukrepov za preprečitev stopnjevanja ali omejitev posledic večje nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju; |
| --- | --- |

28.

„notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah“ pomeni načrt, ki ga pripravi izvajalec ali lastnik v skladu z zahtevami iz te direktive glede ukrepov za preprečitev stopnjevanja ali omejitev posledic večje nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju;

| 29. | „neodvisno preverjanje“ pomeni oceno in potrditev veljavnosti določenih pisnih izjav, ki ju opravi subjekt ali organizacijski oddelek izvajalca ali lastnika, ki ni pod nadzorom ali vplivom subjekta ali organizacijskega oddelka, ki daje take izjave; |
| --- | --- |

29.

„neodvisno preverjanje“ pomeni oceno in potrditev veljavnosti določenih pisnih izjav, ki ju opravi subjekt ali organizacijski oddelek izvajalca ali lastnika, ki ni pod nadzorom ali vplivom subjekta ali organizacijskega oddelka, ki daje take izjave;

| 30. | „bistvena sprememba“ pomeni:






  (a) | v primeru poročila o nevarnosti večje nesreče, spremembo osnove, na podlagi katere je bilo sprejeto prvotno poročilo, kar med drugim vključuje fizične spremembe, razpoložljivost novega znanja ali tehnologije in spremembe v operativnem upravljanju; |
| --- | --- | --- |

30.

„bistvena sprememba“ pomeni:

(a)

v primeru poročila o nevarnosti večje nesreče, spremembo osnove, na podlagi katere je bilo sprejeto prvotno poročilo, kar med drugim vključuje fizične spremembe, razpoložljivost novega znanja ali tehnologije in spremembe v operativnem upravljanju;

| (b) | v primeru obvestila o delih na vrtini ali skupnih dejavnostih, spremembo osnove, na podlagi katere je bilo predloženo prvotno obvestilo, kar med drugim vključuje fizične spremembe, zamenjavo ene naprave z drugo, razpoložljivost novega znanja ali tehnologije in spremembe v operativnem upravljanju; |
| --- | --- |

(b)

v primeru obvestila o delih na vrtini ali skupnih dejavnostih, spremembo osnove, na podlagi katere je bilo predloženo prvotno obvestilo, kar med drugim vključuje fizične spremembe, zamenjavo ene naprave z drugo, razpoložljivost novega znanja ali tehnologije in spremembe v operativnem upravljanju;

| 31. | „začetek dejavnosti“ pomeni čas, ko se naprava ali povezana infrastruktura prvič uporabita za dejavnosti, za katere sta bili zasnovani; |
| --- | --- |

31.

„začetek dejavnosti“ pomeni čas, ko se naprava ali povezana infrastruktura prvič uporabita za dejavnosti, za katere sta bili zasnovani;

| 32. | „učinkovitost ukrepanja ob razlitju nafte“ pomeni učinkovitost sistemov za ukrepanje ob razlitju in temelji na analizi pogostosti, trajanja in časovnega pojavljanja okoljskih razmer, v katerih bi bilo ukrepanje onemogočeno. Ocena učinkovitosti ukrepanja ob razlitju se izrazi kot odstotek časa, v katerem ni takšnih razmer, in vključuje opis obratovalnih omejitev, ki veljajo za zadevne naprave zaradi te ocene; |
| --- | --- |

32.

„učinkovitost ukrepanja ob razlitju nafte“ pomeni učinkovitost sistemov za ukrepanje ob razlitju in temelji na analizi pogostosti, trajanja in časovnega pojavljanja okoljskih razmer, v katerih bi bilo ukrepanje onemogočeno. Ocena učinkovitosti ukrepanja ob razlitju se izrazi kot odstotek časa, v katerem ni takšnih razmer, in vključuje opis obratovalnih omejitev, ki veljajo za zadevne naprave zaradi te ocene;

| 33. | „varnostni in okoljski kritični elementi“ pomeni dele naprave, vključno z računalniškimi programi, katerih namen je preprečiti ali omejiti posledice večje nesreče oziroma katerih okvara bi lahko povzročila večjo nesrečo ali k njej pomembno prispevala; |
| --- | --- |

33.

„varnostni in okoljski kritični elementi“ pomeni dele naprave, vključno z računalniškimi programi, katerih namen je preprečiti ali omejiti posledice večje nesreče oziroma katerih okvara bi lahko povzročila večjo nesrečo ali k njej pomembno prispevala;

| 34. | „tristransko posvetovanje“ pomeni formalno ureditev, ki omogoča dialog in sodelovanje med pristojnim organom, izvajalci in lastniki ter predstavniki delavcev; |
| --- | --- |

34.

„tristransko posvetovanje“ pomeni formalno ureditev, ki omogoča dialog in sodelovanje med pristojnim organom, izvajalci in lastniki ter predstavniki delavcev;

| 35. | „industrija“ pomeni subjekte, ki so neposredno udeleženi pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju, za katere velja ta direktiva ali katerih poslovanje je s temi dejavnostmi tesno povezano; |
| --- | --- |

35.

„industrija“ pomeni subjekte, ki so neposredno udeleženi pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju, za katere velja ta direktiva ali katerih poslovanje je s temi dejavnostmi tesno povezano;

| 36. | „zunanji načrt za ukrepanje ob nesrečah“ pomeni lokalno, nacionalno ali regionalno strategijo za preprečevanje stopnjevanja ali omejitev posledic večje nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, pri čemer se uporabijo vse zmogljivosti, ki so na voljo izvajalcu, kot je opisano v ustreznem notranjem načrtu za ukrepanje ob nesrečah, in vse dodatne zmogljivosti, ki jih dajo na voljo države članice; |
| --- | --- |

36.

„zunanji načrt za ukrepanje ob nesrečah“ pomeni lokalno, nacionalno ali regionalno strategijo za preprečevanje stopnjevanja ali omejitev posledic večje nesreče, povezane z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, pri čemer se uporabijo vse zmogljivosti, ki so na voljo izvajalcu, kot je opisano v ustreznem notranjem načrtu za ukrepanje ob nesrečah, in vse dodatne zmogljivosti, ki jih dajo na voljo države članice;

| 37. | „večja okoljska nesreča“ pomeni nesrečo, ki povzroči ali bi lahko povzročila pomembne negativne spremembe v okolju v skladu z Direktivo 2004/35/ES. |
| --- | --- |

37.

„večja okoljska nesreča“ pomeni nesrečo, ki povzroči ali bi lahko povzročila pomembne negativne spremembe v okolju v skladu z Direktivo 2004/35/ES.

POGLAVJE II

PREPREČEVANJE VEČJIH NESREČ, POVEZANIH Z NAFTNIMI IN PLINSKIMI DEJAVNOSTMI NA MORJU

Člen 3

Splošna načela obvladovanja tveganja pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju

1.   Države članice od izvajalcev zahtevajo, da poskrbijo, da se sprejmejo vsi ustrezni ukrepi za preprečitev večjih nesreč pri naftnih in plinskih dejavnosti na morju.

2.   Države članice zagotovijo, da izvajalci niso razrešeni nalog po tej direktivi, če so dejanja ali opustitve dejanj, ki so privedli do večjih nesreč ali k njim prispevali, izvršili pogodbeni izvajalci.

3.   V primeru večje nesreče države članice zagotovijo, da izvajalci sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da bi omejili njene posledice za zdravje ljudi in za okolje.

4.   Države članice od izvajalcev zahtevajo, da poskrbijo, da se naftne in plinske dejavnosti na morju opravljajo na podlagi sistematičnega obvladovanja tveganja, zato da bi bila preostala tveganja večjih nesreč za ljudi, okolje in naprave na morju sprejemljiva.

Člen 4

Varnostni in okoljski vidiki, povezani z dovoljenji

1.   Države članice zagotovijo, da se pri odločitvah o izdaji ali prenosu dovoljenj za opravljanje naftnih in plinskih dejavnosti na morju upošteva sposobnost prosilca za tako dovoljenje, da izpolnjuje zahteve glede dejavnosti v okviru dovoljenja, kot so določene v ustreznih določbah prava Unije, zlasti v tej direktivi.

2.   Pri ocenjevanju tehnične in finančne sposobnosti prosilcev za dovoljenje se zlasti upošteva naslednje:

| (a) | tveganje, nevarnosti in vse druge pomembne informacije, povezane z območjem, za katero je bilo izdano dovoljenje, po potrebi tudi stroški poslabšanja morskega okolja iz točke (c) člena 8(1) Direktive 2008/56/ES; |
| --- | --- |

(a)

tveganje, nevarnosti in vse druge pomembne informacije, povezane z območjem, za katero je bilo izdano dovoljenje, po potrebi tudi stroški poslabšanja morskega okolja iz točke (c) člena 8(1) Direktive 2008/56/ES;

| (b) | posamezna faza naftnih in plinskih dejavnosti na morju; |
| --- | --- |

(b)

posamezna faza naftnih in plinskih dejavnosti na morju;

| (c) | finančna sposobnost prosilca, vključno s finančnimi jamstvi, da krije odgovornost, ki bi lahko nastala zaradi zadevnih naftnih in plinskih dejavnosti na morju, kar vključuje odgovornost za morebitno gospodarsko škodo, če je taka odgovornost določena v nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

(c)

finančna sposobnost prosilca, vključno s finančnimi jamstvi, da krije odgovornost, ki bi lahko nastala zaradi zadevnih naftnih in plinskih dejavnosti na morju, kar vključuje odgovornost za morebitno gospodarsko škodo, če je taka odgovornost določena v nacionalnem pravu;

| (d) | razpoložljive informacije o varnostni in okoljski uspešnosti prosilca, tudi informacije v zvezi z večjimi nesrečami, ki ustrezajo dejavnostim, za katere je bilo zaprošeno dovoljenje. |
| --- | --- |

(d)

razpoložljive informacije o varnostni in okoljski uspešnosti prosilca, tudi informacije v zvezi z večjimi nesrečami, ki ustrezajo dejavnostim, za katere je bilo zaprošeno dovoljenje.

Organ, pristojen za izdajo dovoljenja, se pred odobritvijo ali prenosom dovoljenja za opravljanje naftnih in plinskih dejavnosti na morju po potrebi posvetuje s pristojnim organom.

3.   Države članice zagotovijo, da organ, pristojen za izdajo dovoljenj, ne izda dovoljenja, dokler ni zadovoljen z dokazi prosilca, da je ali bo na podlagi ureditve, ki jo določijo države članice, sprejel ustrezne ukrepe za kritje odgovornosti, ki bi lahko nastala zaradi njegovih naftnih in plinskih dejavnosti na morju. Taki ukrepi so veljavni in učinkujejo od začetka naftnih in plinskih dejavnosti na morju. Države članice od prosilcev, zahtevajo, da na ustrezen način predložijo dokaze o tehnični in finančni sposobnosti ter vse druge ustrezne informacije, povezane z območjem, za katero se izda dovoljenje, in posamezno fazo naftnih in plinskih dejavnosti na morju.

Države članice ocenijo ustreznost ukrepov iz prvega pododstavka, da bi ugotovile ali ima prosilec dovolj finančnih sredstev za takojšen začetek ali nemoteno nadaljevanje izvajanja vseh ukrepov, potrebnih za učinkovito ukrepanje ob nesreči in poznejšo sanacijo.

Države članice omogočijo uporabo vzdržnih finančnih instrumentov in drugih ureditev, s katerimi lahko prosilci za dovoljenje dokažejo finančno sposobnost v skladu s prvim pododstavkom.

Države članice določijo vsaj postopke za zagotovitev hitre in ustrezne obravnave odškodninskih zahtevkov, tudi za plačila odškodnin zaradi čezmejnih incidentov.

Države članice od imetnika dovoljenja zahtevajo, da vzdržuje zadostno sposobnost, da lahko poravna svoje finančne obveznosti zaradi odgovornosti za naftne in plinske dejavnosti na morju.

4.   Organ, pristojen za izdajo dovoljenj, ali imetnik dovoljenja imenuje izvajalca. Kadar izvajalca imenuje imetnik dovoljenja, se organ, pristojen za izdajo dovoljenj, vnaprej uradno obvesti o imenovanju. V takih primerih lahko organ, pristojen za izdajo dovoljenj, po potrebi po posvetovanju s pristojnim organom, nasprotuje imenovanju izvajalca. V primeru takega nasprotovanja država članica od imetnika dovoljenja zahteva, da imenuje ustreznega nadomestnega izvajalca ali prevzame odgovornosti izvajalca po tej direktivi.

5.   Postopki za izdajo dovoljenja za naftne in plinske dejavnosti na morju v zvezi z danim območjem, za katero je bilo izdano dovoljenje, se uredijo tako, da lahko država članica informacije, zbrane po fazi raziskovanja, preuči pred začetkom proizvodnje.

6.   Pri oceni tehnične in finančne sposobnosti prosilca za dovoljenje se posebna pozornost nameni vsem okoljsko občutljivim morskim in obalnim okoljem, zlasti ekosistemom, ki so pomembni za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, kot so slana močvirja in morsko rastlinje, ter zavarovanim morskim območjem, kot so posebna ohranitvena območja iz Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (21), posebna območja varstva iz Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (22) in zavarovana morska območja, kot jih določijo Unija ali zadevne države članice v okviru katerega koli mednarodnega ali regionalnega sporazuma, katerega pogodbenice so.

Člen 5

Javno posvetovanje o okoljskih vplivih načrtovanih naftnih in plinskih raziskovalnih dejavnosti

1.   Vrtanje vrtine v raziskovalne namene z neproizvodne naprave se ne začne, če ustrezni organi držav članic pred tem niso zagotovili zgodnjega in učinkovitega javnega posvetovanja o mogočih okoljskih vplivih načrtovanih naftnih in plinskih dejavnosti na morju v skladu z drugimi pravnimi akti Unije, zlasti Direktivo 2001/42/ES ali 2011/92/EU, kar je ustrezno.

2.   Kadar javno posvetovanje v skladu z odstavkom 1 ni opravljeno, države članice zagotovijo naslednje:

| (a) | javnost se z javnimi obvestili ali na drug primeren način, npr. po elektronskih medijih, obvesti, kje naj bi se dovolile dejavnosti raziskovanja; |
| --- | --- |

(a)

javnost se z javnimi obvestili ali na drug primeren način, npr. po elektronskih medijih, obvesti, kje naj bi se dovolile dejavnosti raziskovanja;

| (b) | opredeli se zainteresirana javnost, vključno z javnostjo, ki jo zadeva ali bi jo lahko zadevala ali ki jo zanima odločitev, da se dovolijo dejavnosti raziskovanja, vključno z ustreznimi nevladnimi organizacijami, kot so tiste, ki se zavzemajo za varovanje okolja in druge ustrezne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

opredeli se zainteresirana javnost, vključno z javnostjo, ki jo zadeva ali bi jo lahko zadevala ali ki jo zanima odločitev, da se dovolijo dejavnosti raziskovanja, vključno z ustreznimi nevladnimi organizacijami, kot so tiste, ki se zavzemajo za varovanje okolja in druge ustrezne organizacije;

| (c) | objavijo se ustrezne informacije o takih načrtovanih dejavnostih, med drugim informacije o pravici do udeležbe pri odločanju ter o tem, komu se lahko pošljejo pripombe in vprašanja; |
| --- | --- |

(c)

objavijo se ustrezne informacije o takih načrtovanih dejavnostih, med drugim informacije o pravici do udeležbe pri odločanju ter o tem, komu se lahko pošljejo pripombe in vprašanja;

| (d) | javnost ima pravico izraziti pripombe in mnenja pred sprejetjem odločitve, ko so o prošnji za izdajo dovoljenja za dejavnosti raziskovanja odprte še vse možnosti; |
| --- | --- |

(d)

javnost ima pravico izraziti pripombe in mnenja pred sprejetjem odločitve, ko so o prošnji za izdajo dovoljenja za dejavnosti raziskovanja odprte še vse možnosti;

| (e) | pri sprejemanju odločitev iz točke (d) se upoštevajo rezultati javnega posvetovanja, in |
| --- | --- |

(e)

pri sprejemanju odločitev iz točke (d) se upoštevajo rezultati javnega posvetovanja, in

| (f) | zadevna država članica po pregledu pripomb in mnenj javnosti takoj obvesti javnost o sprejetih odločitvah in razlogih ter pomislekih, na katerih te odločitve temeljijo, vključno z informacijami o postopku javnega posvetovanja. |
| --- | --- |

(f)

zadevna država članica po pregledu pripomb in mnenj javnosti takoj obvesti javnost o sprejetih odločitvah in razlogih ter pomislekih, na katerih te odločitve temeljijo, vključno z informacijami o postopku javnega posvetovanja.

Določijo se razumni roki, ki omogočajo dovolj časa za vsako fazo javnega posvetovanja.

3.   Ta člen se ne uporablja za območja, za katera je bilo izdano dovoljenje pred 18. julijem 2013.

Člen 6

Naftne in plinske dejavnosti na morju na območjih, za katera je bilo izdano dovoljenje

1.   Države članice zagotovijo, da se dela na proizvodnih napravah in povezani infrastrukturi izvajajo le na območjih, za katera je bilo izdano dovoljenje, in jih izvajajo le izvajalci, ki so bili imenovani v ta namen v skladu s členom 4(4).

2.   Države članice od imetnika dovoljenja zahtevajo, da poskrbi, da je vsak izvajalec sposoben izpolniti zahteve glede točno določenih dejavnosti, ki so zajete v dovoljenju.

3.   Države članice od imetnika dovoljenja zahtevajo, da med opravljanjem naftnih in plinskih dejavnosti na morju sprejme vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da izvajalec izpolnjuje zahteve ter opravlja funkcije in naloge po tej direktivi.

4.   Kadar pristojni organ ugotovi, da izvajalec ni več sposoben izpolnjevati ustreznih zahtev po tej direktivi, se o tem obvesti organ, pristojen za izdajo dovoljenj. Nato organ, pristojen za izdajo dovoljenj, o tem obvesti imetnika dovoljenja, ki prevzame odgovornost za opravljanje zadevnih nalog in organu, pristojnemu za izdajo dovoljenja, brez odlašanja predlaga nadomestnega izvajalca.

5.   Države članice zagotovijo, da se dejavnosti, povezane s proizvodnimi in neproizvodnimi napravami, ne začnejo ali nadaljujejo, dokler pristojni organ ne sprejme poročila o nevarnosti večjih nesreč v skladu s to direktivo.

6.   Države članice zagotovijo, da se dela na vrtini ali skupne dejavnosti ne začnejo ali nadaljujejo, dokler poročilo o nevarnosti večjih nesreč za zadevne naprave ni bilo sprejeto v skladu s to direktivo. Poleg tega se takšne dejavnosti ne začnejo ali nadaljujejo, če pristojnemu organu ni bilo predloženo obvestilo o delih na vrtini ali obvestilo o skupnih dejavnostih v skladu s točko (h) oziroma točko (i) člena 11(1) ali če pristojni organ izrazi zadržke glede vsebine obvestila.

7.   Države članice zagotovijo, da se določi varnostno območje okoli naprave in da je plovilom prepovedano vstopiti na varnostno območje ali se na njem zadrževati.

Vendar pa ta prepoved ne velja za plovila, ki vstopijo v varnostno območje ali se tam zadržujejo:

| (a) | zaradi položitve, inšpekcijskega pregleda, testiranja, popravila, vzdrževanja, spremembe, obnove ali odstranitve kakršnega koli podmorskega kabla ali cevovoda na tem varnostnem območju ali v njegovi bližini; |
| --- | --- |

(a)

zaradi položitve, inšpekcijskega pregleda, testiranja, popravila, vzdrževanja, spremembe, obnove ali odstranitve kakršnega koli podmorskega kabla ali cevovoda na tem varnostnem območju ali v njegovi bližini;

| (b) | zaradi opravljanja storitev na kateri koli napravi na tem varnostnem območju ali prevoza oseb ali blaga do naprave ali z nje; |
| --- | --- |

(b)

zaradi opravljanja storitev na kateri koli napravi na tem varnostnem območju ali prevoza oseb ali blaga do naprave ali z nje;

| (c) | zaradi inšpekcijskega pregleda naprave ali povezane infrastrukture na tem varnostnem območju, ki je v pristojnosti države članice; |
| --- | --- |

(c)

zaradi inšpekcijskega pregleda naprave ali povezane infrastrukture na tem varnostnem območju, ki je v pristojnosti države članice;

| (d) | zaradi reševanja ali poskusa reševanja življenj ali premoženja; |
| --- | --- |

(d)

zaradi reševanja ali poskusa reševanja življenj ali premoženja;

| (e) | zaradi slabega vremena; |
| --- | --- |

(e)

zaradi slabega vremena;

| (f) | zaradi stiske, ali, |
| --- | --- |

(f)

zaradi stiske, ali,

| (g) | če s tem soglašajo izvajalec, lastnik ali država članica, v kateri se nahaja varnostno območje. |
| --- | --- |

(g)

če s tem soglašajo izvajalec, lastnik ali država članica, v kateri se nahaja varnostno območje.

8.   Države članice vzpostavijo mehanizem za učinkovito sodelovanje v tristranskem posvetovanju med pristojnim organom, izvajalci in lastniki ter predstavniki delavcev pri oblikovanju standardov in politik glede preprečevanja večjih nesreč.

Člen 7

Odgovornost za okoljsko škodo

Države članice brez poseganja v obseg odgovornosti, povezane s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode v skladu z Direktivo 2004/35/ES, zagotovijo, da je imetnik dovoljenja finančno odgovoren za preprečevanje in sanacijo okoljske škode, kot je opredeljena v navedeni direktivi in je nastala zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju, ki jih opravlja imetnik dovoljenja ali izvajalec ali jih nekdo opravlja v njunem imenu.

Člen 8

Imenovanje pristojnega organa

1.   Države članice imenujejo organ, ki je pristojen za naslednje regulativne funkcije:

| (a) | ocenjevanje in sprejemanje poročil o nevarnosti večjih nesreč, ocenjevanje obvestil o zasnovi in ocenjevanje obvestil o delih na vrtini ali skupnih dejavnostih ter drugih podobnih dokumentov, ki so mu predloženi; |
| --- | --- |

(a)

ocenjevanje in sprejemanje poročil o nevarnosti večjih nesreč, ocenjevanje obvestil o zasnovi in ocenjevanje obvestil o delih na vrtini ali skupnih dejavnostih ter drugih podobnih dokumentov, ki so mu predloženi;

| (b) | nadzor usklajenosti izvajalcev in lastnikov s to direktivo, vključno z inšpekcijskimi pregledi, preiskavami in izvršilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

nadzor usklajenosti izvajalcev in lastnikov s to direktivo, vključno z inšpekcijskimi pregledi, preiskavami in izvršilnimi ukrepi;

| (c) | svetovanje drugim organom ali telesom, tudi organu, pristojnemu za izdajo dovoljenj; |
| --- | --- |

(c)

svetovanje drugim organom ali telesom, tudi organu, pristojnemu za izdajo dovoljenj;

| (d) | pripravo letnih načrtov v skladu s členom 21; |
| --- | --- |

(d)

pripravo letnih načrtov v skladu s členom 21;

| (e) | pripravo poročil; |
| --- | --- |

(e)

pripravo poročil;

| (f) | sodelovanje s pristojnimi organi ali kontaktnimi točkami v skladu s členom 27. |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s pristojnimi organi ali kontaktnimi točkami v skladu s členom 27.

2.   Države članice ves čas zagotavljajo, da je pristojni organ neodvisen in nepristranski pri opravljanju svojih regulativnih funkcij, zlasti v zvezi s točkami (a), (b) in (c) odstavka 1. V skladu s tem se preprečijo navzkrižja interesov med na eni strani regulativnimi funkcijami pristojnega organa po tej direktivi in na drugi strani regulativnimi funkcijami, povezanimi z gospodarskim razvojem naravnih virov ter izdajo dovoljenj za naftne in plinske dejavnosti na morju v državi članici, vključno s pobiranjem in upravljanjem prihodkov od teh dejavnosti.

3.   Države članice zaradi izpolnitve ciljev iz odstavka 2 zahtevajo, da se regulativne funkcije pristojnega organa opravljajo v okviru organa, ki je neodvisen od vseh funkcij države članice, povezanih z gospodarskim razvojem naravnih virov ter izdajo dovoljenj za naftne in plinske dejavnosti na morju v državi članici, vključno s pobiranjem in upravljanjem prihodkov od teh dejavnosti.

Kadar je skupaj manj kot šest naprav s stalno posadko, se zadevna država članica lahko odloči, da ne bo uporabljala prvega pododstavka. Takšna odločitev ne posega v njene obveznosti iz odstavka 2.

4.   Države članice objavijo opis organizacije pristojnega organa, vključno z razlogi za takšno organizacijo, ter kako so zagotovile, da se regulativne funkcije iz odstavka 1 opravljajo ter kako so zagotovile usklajenost z obveznostmi iz odstavka 2.

5.   Države članice zagotovijo, da ima pristojni organ ustrezne človeške in finančne vire za opravljanje svojih nalog v skladu s to direktivo. Ti viri ustrezajo obsegu naftnih in plinskih dejavnosti na morju držav članic.

6.   Države članice lahko sklenejo formalne dogovore z ustreznimi agencijami Unije ali drugimi ustreznimi organi, če ti obstajajo, o strokovni pomoči pristojnemu organu pri opravljanju njegovih regulativnih funkcij. Za namene tega odstavka organ velja za neprimernega, če je zaradi navzkrižja interesov ogrožena njegova nepristranskost.

7.   Države članice lahko vzpostavijo mehanizme, v skladu s katerimi lahko finančne stroške pristojnega organa, nastale pri opravljanju njegovih nalog v skladu s to direktivo, krijejo imetniki dovoljenj, izvajalci ali lastniki.

8.   Če je pristojni organ sestavljen iz več organov, si države članice po najboljših močeh prizadevajo, da se regulativne funkcije med organi ne podvajajo. Države članice lahko določijo enega od sestavnih organov za glavni organ, ki je odgovoren za usklajevanje regulativnih funkcij v skladu s to direktivo, in za poročanje Komisiji.

9.   Države članice pregledajo dejavnosti pristojnega organa in sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje njegove učinkovitosti pri opravljanju regulativnih funkcij iz odstavka 1.

Člen 9

Delovanje pristojnega organa

Države članice zagotovijo, da pristojni organ:

| (a) | deluje neodvisno od politik, regulativnih odločitev in drugih vidikov, ki niso povezani z njegovimi nalogami v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(a)

deluje neodvisno od politik, regulativnih odločitev in drugih vidikov, ki niso povezani z njegovimi nalogami v skladu s to direktivo;

| (b) | jasno določi obseg svojih odgovornosti ter odgovornosti izvajalca in lastnika za nadzor tveganj večjih nesreč v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(b)

jasno določi obseg svojih odgovornosti ter odgovornosti izvajalca in lastnika za nadzor tveganj večjih nesreč v skladu s to direktivo;

| (c) | določi politiko, proces in postopke za temeljito oceno poročil o nevarnosti večjih nesreč in obvestil, predloženih v skladu s členom 11 ter za nadzor usklajenosti s to direktivo v okviru jurisdikcije države članice, vključno inšpekcijskimi pregledi, preiskavami in izvršilnimi ukrepi |
| --- | --- |

(c)

določi politiko, proces in postopke za temeljito oceno poročil o nevarnosti večjih nesreč in obvestil, predloženih v skladu s členom 11 ter za nadzor usklajenosti s to direktivo v okviru jurisdikcije države članice, vključno inšpekcijskimi pregledi, preiskavami in izvršilnimi ukrepi

| (d) | o politiki, procesu in postopkih iz točke (c) obvesti izvajalce in lastnike ter njihov povzetek objavi; |
| --- | --- |

(d)

o politiki, procesu in postopkih iz točke (c) obvesti izvajalce in lastnike ter njihov povzetek objavi;

| (e) | po potrebi pripravi in izvaja usklajene ali skupne postopke z drugimi organi v državah članicah za opravljanje nalog v skladu s to direktivo, ter |
| --- | --- |

(e)

po potrebi pripravi in izvaja usklajene ali skupne postopke z drugimi organi v državah članicah za opravljanje nalog v skladu s to direktivo, ter

| (f) | pri politiki, organizaciji in operativnih postopkih upošteva načela iz Priloge III. |
| --- | --- |

(f)

pri politiki, organizaciji in operativnih postopkih upošteva načela iz Priloge III.

Člen 10

Naloge Evropske agencije za pomorsko varnost

1.   Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: agencija) v skladu s svojimi nalogami po Uredbi (ES) št. 1406/2002 zagotavlja državam članicam in Komisiji tehnično in znanstveno podporo.

2.   V tem okviru svojih nalog agencija:

| (a) | pomaga Komisiji in državi članici, ki jo je prizadela nesreča, če ta to zahteva, pri odkrivanju in spremljanju obsega uhajanja nafte ali plina; |
| --- | --- |

(a)

pomaga Komisiji in državi članici, ki jo je prizadela nesreča, če ta to zahteva, pri odkrivanju in spremljanju obsega uhajanja nafte ali plina;

| (b) | pomaga državam članicam, če to zahtevajo, pri pripravi in izvajanju zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah, zlasti v primeru čezmejnih vplivov v morskih vodah držav članic in zunaj njih; |
| --- | --- |

(b)

pomaga državam članicam, če to zahtevajo, pri pripravi in izvajanju zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah, zlasti v primeru čezmejnih vplivov v morskih vodah držav članic in zunaj njih;

| (c) | na podlagi zunanjih in notranjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah držav članic z državami članicami in izvajalci oblikuje katalog opreme in storitev za ukrepanje ob nesrečah, ki so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

na podlagi zunanjih in notranjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah držav članic z državami članicami in izvajalci oblikuje katalog opreme in storitev za ukrepanje ob nesrečah, ki so na voljo.

3.   Agencija lahko na zahtevo:

| (a) | pomaga Komisiji pri ocenjevanju zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah držav članic, s katerim se preveri, ali so ti načrti v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(a)

pomaga Komisiji pri ocenjevanju zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah držav članic, s katerim se preveri, ali so ti načrti v skladu s to direktivo;

| (b) | pregleduje vaje, s katerimi se preskušajo čezmejni mehanizmi in mehanizmi Unije za ukrepanje ob nesrečah. |
| --- | --- |

(b)

pregleduje vaje, s katerimi se preskušajo čezmejni mehanizmi in mehanizmi Unije za ukrepanje ob nesrečah.

POGLAVJE III

PRIPRAVA IN OPRAVLJANJE NAFTNIH IN PLINSKIH DEJAVNOSTI NA MORJU

Člen 11

Dokumenti, ki jih je treba predložiti za opravljanje naftnih in plinskih dejavnosti na morju

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalec ali lastnik pristojnemu organu predloži naslednje dokumente:

| (a) | politiko podjetja za preprečevanje večjih nesreč v skladu s členom 19(1) in (5) ali ustrezen opis takšne politike; |
| --- | --- |

(a)

politiko podjetja za preprečevanje večjih nesreč v skladu s členom 19(1) in (5) ali ustrezen opis takšne politike;

| (b) | sistem za upravljanje varnosti in okolja, ki se uporablja za napravo, v skladu s členom 19(3) in (5), ali ustrezen opis takšnega sistema; |
| --- | --- |

(b)

sistem za upravljanje varnosti in okolja, ki se uporablja za napravo, v skladu s členom 19(3) in (5), ali ustrezen opis takšnega sistema;

| (c) | v primeru načrtovane proizvodne naprave: obvestilo o zasnovi v skladu z zahtevami iz dela 1 Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

v primeru načrtovane proizvodne naprave: obvestilo o zasnovi v skladu z zahtevami iz dela 1 Priloge I;

| (d) | opis sistema za neodvisno preverjanje v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(d)

opis sistema za neodvisno preverjanje v skladu s členom 17;

| (e) | poročilo o nevarnosti večjih nesreč v skladu s členoma 12 in 13; |
| --- | --- |

(e)

poročilo o nevarnosti večjih nesreč v skladu s členoma 12 in 13;

| (f) | v primeru bistvene spremembe ali odstranitve naprave, spremenjeno poročilo o nevarnosti večjih nesreč v skladu s členoma 12 in 13; |
| --- | --- |

(f)

v primeru bistvene spremembe ali odstranitve naprave, spremenjeno poročilo o nevarnosti večjih nesreč v skladu s členoma 12 in 13;

| (g) | notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah v skladu s členoma 14 in 28 ali ustrezen opis takšnega načrta; |
| --- | --- |

(g)

notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah v skladu s členoma 14 in 28 ali ustrezen opis takšnega načrta;

| (h) | v primeru del na vrtini obvestilo o teh delih na vrtini in informacije o teh delih na vrtini v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(h)

v primeru del na vrtini obvestilo o teh delih na vrtini in informacije o teh delih na vrtini v skladu s členom 15;

| (i) | v primeru skupne dejavnosti obvestilo o skupnih dejavnostih v skladu s členom 16; |
| --- | --- |

(i)

v primeru skupne dejavnosti obvestilo o skupnih dejavnostih v skladu s členom 16;

| (j) | v primeru obstoječe proizvodne naprave, ki naj bi se premestila na novo lokacijo, na kateri naj bi se opravljale dejavnosti, obvestilo o premestitvi v skladu z delom 1 Priloge I; |
| --- | --- |

(j)

v primeru obstoječe proizvodne naprave, ki naj bi se premestila na novo lokacijo, na kateri naj bi se opravljale dejavnosti, obvestilo o premestitvi v skladu z delom 1 Priloge I;

| (k) | vsak drug ustrezen dokument, ki ga zahteva pristojni organ. |
| --- | --- |

(k)

vsak drug ustrezen dokument, ki ga zahteva pristojni organ.

2.   Dokumenti, ki se predložijo v skladu s točkami (a), (b), (d) in (g) odstavka 1, se vključijo v poročilo o nevarnosti večjih nesreč iz točke (e) odstavka 1. Politika podjetja za preprečevanje večjih nesreč izvajalca del na vrtini, ki ni bila predložena prej, se vključi v obvestilo o delih na vrtini, ki se predloži v skladu s točko (h) odstavka 1.

3.   Obvestilo o zasnovi, zahtevano v skladu s točko (c) odstavka 1, se pristojnemu organu predloži pred nameravano predložitvijo poročila o nevarnosti večjih nesreč za načrtovano dejavnost, v roku, ki ga določi pristojni organ. Pristojni organ odgovori na obvestilo o zasnovi s pripombami, ki jih je treba upoštevati v poročilu o nevarnosti večjih nesreč.

4.   Kadar naj bi obstoječa proizvodna naprava vstopila v morske vode države članice ali jih zapustila, izvajalec pisno obvesti pristojni organ pred datumom, ko naj bi proizvodna naprava vstopila v morske vode države članice ali jih zapustila.

5.   Obvestilo o premestitvi, zahtevano v skladu s točko (j) odstavka 1, se predloži pristojnemu organu v fazi predlaganega razvoja, ki je dovolj zgodaj, da lahko izvajalec pri pripravi poročila o nevarnosti večjih nesreč upošteva vse vidike, ki jih izpostavi pristojni organ.

6.   Kadar pride do bistvene spremembe, ki vpliva na obvestilo o zasnovi ali premestitvi pred predložitvijo poročila o nevarnosti večjih nesreč, se pristojni organ obvesti o spremembi, takoj, ko je to mogoče.

7.   Poročilo o nevarnosti večjih nesreč, zahtevano v skladu s točko (e) odstavka 1 se predloži pristojnemu organu pred predvidenim začetkom dejavnosti, v roku, ki ga določi pristojni organ.

Člen 12

Poročilo o nevarnosti večjih nesreč za proizvodno napravo

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalec pripravi poročilo o nevarnosti večjih nesreč za proizvodno napravo, ki se predloži v skladu s točko (e) člena 11(1). To poročilo vsebuje informacije iz delov 2 in 5 Priloge I in se posodobi, kadar koli je to potrebno ali kadar to zahteva pristojni organ.

2.   Države članice zagotovijo, da se v ustreznih fazah priprave poročila o nevarnosti večjih nesreč za proizvodno napravo opravi posvetovanje s predstavniki delavcev in da se v ta namen predložijo dokazi v skladu s točko 3 dela 2 Priloge I.

3.   Poročilo o nevarnosti večjih nesreč za proizvodno napravo se lahko pripravi tudi za skupino naprav, če se s tem strinja pristojni organ.

4.   Kadar so potrebne dodatne informacije, preden se lahko sprejme poročilo o nevarnosti večjih nesreč, države članice zagotovijo, da izvajalec na zahtevo pristojnega organa predloži takšne informacije in vse potrebne spremembe vnese v predloženo poročilo o nevarnosti večjih nesreč.

5.   V primeru načrtovane spremembe proizvodne naprave, ki pomeni bistveno spremembo, ali je namenjena odstranitvi fiksne proizvodne naprave, izvajalec pripravi spremenjeno poročilo o nevarnosti večjih nesreč, ki se predloži v skladu s točko (f) člena 11(1) v roku, ki ga določi pristojni organ, v skladu z delom 6 Priloge I.

6.   Države članice zagotovijo, da se načrtovane spremembe ne uresničijo ali, da se odstranitev ne začne, dokler pristojni organ ne sprejme spremenjenega poročila o nevarnosti večjih nesreč za proizvodno napravo.

7.   Izvajalec redno temeljito pregleduje poročilo o nevarnosti večjih nesreč za proizvodno napravo vsaj vsakih pet let ali prej, če to zahteva pristojni organ. Izvajalec o rezultatih pregleda obvesti pristojni organ.

Člen 13

Poročilo o nevarnosti večjih nesreč za neproizvodno napravo

1.   Države članice zagotovijo, da lastnik pripravi poročilo o nevarnosti večjih nesreč za neproizvodno napravo, ki se predloži v skladu s točko (e) člena 11(1). To poročilo vsebuje informacije iz delov 3 in 5 Priloge I in se posodobi, kadar koli je to potrebno ali kadar to zahteva pristojni organ.

2.   Države članice zagotovijo, da se v ustreznih fazah priprave poročila o nevarnosti večjih nesreč za neproizvodno napravo opravi posvetovanje s predstavniki delavcev in da se v ta namen predložijo dokazi v skladu s točko 2 dela 3 Priloge I.

3.   Kadar so potrebne dodatne informacije, preden se lahko sprejme poročilo o nevarnosti večjih nesreč za neproizvodno napravo, države članice od lastnika zahtevajo, da na zahtevo pristojnega organa predloži takšne informacije in vse potrebne spremembe vnese v predloženo poročilo o nevarnosti večjih nesreč.

4.   Kadar so načrtovane spremembe neproizvodne naprave, ki pomenijo bistveno spremembo, ali so namenjene odstranitvi fiksne neproizvodne naprave, lastnik pripravi spremenjeno poročilo o nevarnosti večjih nesreč, ki se predloži v skladu s točko (f) člena 11(1) v roku, ki ga določi pristojni organ v skladu s točkami 1, 2 in 3 dela 6 Priloge I

5.   Za fiksno neproizvodno napravo države članice zagotovijo, da se načrtovane spremembe ne uresničijo niti se odstranitev ne začne, dokler pristojni organ ne sprejme spremenjenega poročila o nevarnosti večjih nesreč za fiksno neproizvodno napravo.

6.   Za mobilno neproizvodno napravo države članice zagotovijo, da se načrtovane spremembe ne uresničijo, dokler pristojni organ ne sprejme spremenjenega poročila o nevarnosti večjih nesreč za mobilno neproizvodno napravo.

7.   Lastnik redno temeljito pregleduje poročilo o nevarnosti večjih nesreč za neproizvodno napravo vsaj vsakih pet let ali prej, če to zahteva pristojni organ. O rezultatih pregleda se obvesti pristojni organ.

Člen 14

Notranji načrti za ukrepanje ob nesrečah

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalci ali, če je to primerno, lastniki, pripravijo notranje načrte za ukrepanje ob nesrečah, ki se predložijo v skladu s točko (g) člena 11(1). Načrti se pripravijo v skladu s členom 28, pri čemer se upošteva ocena tveganja večjih nesreč, ki je bila opravljena med pripravo zadnjega poročila o nevarnosti večjih nesreč. Ta načrt vključuje analizo učinkovitosti ukrepanja ob razlitju nafte.

2.   V primeru, da se na mobilni neproizvodni napravi opravljajo dela na vrtini, se v notranjem načrtu za ukrepanje ob nesrečah upošteva ocena tveganja, opravljena med pripravo obvestila o delih na vrtini, ki se predloži v skladu s točko (h) člena 11(1). Kadar je treba zaradi posebnosti ali lokacije vrtine spremeniti notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah, države članice zagotovijo, da izvajalec predloži pristojnemu organu spremenjen notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah, ali njegov ustrezen opis, s čimer se dopolni ustrezno obvestilo o delih na vrtini.

3.   V primeru, da se na neproizvodni napravi opravljajo skupne dejavnosti, se notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah spremeni, tako da vključuje skupne dejavnosti, in predloži pristojnemu organu, s čimer se dopolni ustrezno obvestilo o skupnih dejavnostih.

Člen 15

Obvestilo in informacije o delih na vrtini

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalec del na vrtini pripravi obvestilo, ki se predloži pristojnemu organu v skladu s točko (h) člena 11(1). Predloži se pred začetkom del na vrtini v roku, ki ga določi pristojni organ. Obvestilo o delih na vrtini vsebuje podrobnosti o zasnovi vrtine in predlaganih delih na vrtini v skladu z delom 4 Priloge I. To vključuje analizo učinkovitosti ukrepanja ob razlitju nafte.

2.   Pristojni organ preuči obvestilo in po potrebi še pred začetkom del na vrtini sprejme vse potrebne ukrepe, ki lahko vključujejo prepoved začetka del.

3.   Države članice zagotovijo, da izvajalec del na vrtini vključi neodvisnega preveritelja v načrtovanje in pripravo bistvene spremembe obvestila o delih na vrtini v skladu s točko (b) člena 17(4) in takoj obvesti pristojni organ o vseh bistvenih spremembah predloženega obvestila o delih na vrtini. Pristojni organ preuči te spremembe in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe.

4.   Države članice zagotovijo, da izvajalec del na vrtini predloži poročila o delih na vrtini pristojnemu organu v skladu z zahtevami iz Priloge II. Poročila se predložijo vsak teden, prvič na dan začetka del na vrtini, ali v presledkih, ki jih določi pristojni organ.

Člen 16

Obvestilo o skupnih dejavnostih

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki, ki so vključeni v skupne dejavnosti, skupaj pripravijo obvestilo, ki se ga predloži v skladu s točko (i) člena 11(1). Obvestilo vsebuje informacije, določene v delu 7 Priloge I. Države članice zagotovijo, da eden od izvajalcev predloži obvestilo o skupnih dejavnostih pristojnemu organu. Obvestilo se predloži pred začetkom skupnih dejavnosti v roku, ki ga določi pristojni organ.

2.   Pristojni organ preuči obvestilo in po potrebi še pred začetkom del na vrtini sprejme vse potrebne ukrepe, ki lahko vključujejo prepoved začetka del.

3.   Države članice zagotovijo, da izvajalec, ki je predložil obvestilo, pristojni organ nemudoma obvesti o vseh bistvenih spremembah predloženega obvestila. Pristojni organ preuči te spremembe in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 17

Neodvisno preverjanje

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki vzpostavijo sisteme za neodvisno preverjanje in pripravijo opis takih sistemov, ki ga predložijo v skladu s točko (d) člena 11(1) in ki je vključen v sistem za upravljanje varnosti in okolja, ki se predloži v skladu s točko (b) člena 11(1). Opis vključuje informacije, določene v delu 5 Priloge I.

2.   Rezultati neodvisnega preverjanja ne posegajo v odgovornost izvajalca ali lastnika za pravilno in varno delovanje opreme in sistemov, ki se preverjajo.

3.   Pri izbiri neodvisnega preveritelja in oblikovanju sistemov za neodvisno preverjanje se upoštevajo merila iz Priloge V.

4.   Sistem za neodvisno preverjanje se pripravi:

| (a) | za naprave: da se dobi neodvisno zagotovilo, da so varnostni in okoljski kritični elementi iz ocene tveganja za napravo, opisani v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ustrezni in da je tudi urnik pregledovanja in testiranja varnostnih in okoljskih kritičnih elementov, posodobljen, ustrezen, in da se uporablja kot predvideno; |
| --- | --- |

(a)

za naprave: da se dobi neodvisno zagotovilo, da so varnostni in okoljski kritični elementi iz ocene tveganja za napravo, opisani v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ustrezni in da je tudi urnik pregledovanja in testiranja varnostnih in okoljskih kritičnih elementov, posodobljen, ustrezen, in da se uporablja kot predvideno;

| (b) | za obvestilo o delih na vrtini: da se dobi neodvisno zagotovilo, da zasnova vrtine in ukrepi za nadzorovanje vrtine ves čas ustrezajo predvidenim razmeram na vrtini. |
| --- | --- |

(b)

za obvestilo o delih na vrtini: da se dobi neodvisno zagotovilo, da zasnova vrtine in ukrepi za nadzorovanje vrtine ves čas ustrezajo predvidenim razmeram na vrtini.

5.   Države članice zagotovijo, da se izvajalci in lastniki odzovejo na nasvete neodvisnega preveritelja in v skladu z njimi sprejmejo ustrezne ukrepe.

6.   Države članice zahtevajo, da izvajalci in lastniki poskrbijo, da je pristojni organ seznanjen z nasveti, ki jih dobijo od neodvisnega preveritelja v skladu točko (a) odstavka 4, in ukrepi, ki jih sprejmejo na podlagi teh nasvetov, ter da jih izvajalec ali lastnik hrani šest mesecev po končanju naftnih in plinskih dejavnosti, na katere se nanašajo.

7.   Države članice od izvajalcev del na vrtini zahtevajo, da poskrbijo, da se ugotovitve in pripombe neodvisnega preveritelja v skladu s točko (b) odstavka 4 tega člena ter njihovi ukrepi v odziv na te ugotovitve in pripombe opišejo v obvestilu o delih na vrtini, pripravljenem v skladu s členom 15.

8.   Sistem za preverjanje proizvodnih naprav se vzpostavi še pred končanjem zasnove. Za neproizvodne naprave se sistem vzpostavi pred začetkom dejavnosti v morskih vodah držav članic.

Člen 18

Pooblastila pristojnega organa glede dejavnosti na napravah

Države članice zagotovijo, da pristojni organ:

| (a) | prepove dejavnost ali začetek dejavnosti na kateri koli napravi ali kateri koli povezani infrastrukturi, če ugotovi, da so ukrepi, ki jih izvajalec predlaga v poročilu o nevarnosti večjih nesreč za preprečevanje ali omejitve posledic večjih nesreč ali da obvestilo o delih na vrtini ali obvestilo o skupnih dejavnostih, predložena v skladu s točkama (h) oziroma (i) člena 11(1), nezadostni, da bi izpolnjevali zahteve iz te direktive; |
| --- | --- |

(a)

prepove dejavnost ali začetek dejavnosti na kateri koli napravi ali kateri koli povezani infrastrukturi, če ugotovi, da so ukrepi, ki jih izvajalec predlaga v poročilu o nevarnosti večjih nesreč za preprečevanje ali omejitve posledic večjih nesreč ali da obvestilo o delih na vrtini ali obvestilo o skupnih dejavnostih, predložena v skladu s točkama (h) oziroma (i) člena 11(1), nezadostni, da bi izpolnjevali zahteve iz te direktive;

| (b) | v izjemnih okoliščinah in, če meni, da varnost in varstvo okolja nista ogrožena, skrajša rok med predložitvijo poročila o nevarnosti večjih nesreč ali drugih dokumentov, ki se predložijo v skladu s členom 11, in začetkom dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

v izjemnih okoliščinah in, če meni, da varnost in varstvo okolja nista ogrožena, skrajša rok med predložitvijo poročila o nevarnosti večjih nesreč ali drugih dokumentov, ki se predložijo v skladu s členom 11, in začetkom dejavnosti;

| (c) | od izvajalca zahteva, da sprejme vse ustrezne sorazmerne ukrepe, ki so po mnenju pristojnega organa potrebni za uskladitev s členom 3(1); |
| --- | --- |

(c)

od izvajalca zahteva, da sprejme vse ustrezne sorazmerne ukrepe, ki so po mnenju pristojnega organa potrebni za uskladitev s členom 3(1);

| (d) | če se uporablja člen 6(4), sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev nadaljnje varnosti dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

če se uporablja člen 6(4), sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev nadaljnje varnosti dejavnosti;

| (e) | je pooblaščen, da zahteva izboljšave in po potrebi prepove nadaljnje delovanje katere koli naprave ali katerega koli dela naprave ali katere koli povezane infrastrukture, kadar rezultati inšpekcijskega pregleda, ugotovitev v skladu s členom 6(4), redni pregled poročila o nevarnosti večjih nesreč, predložen v skladu s točko (e) člena 11(1) ali spremembe obvestil, predložene v skladu s členom 11 pokažejo, da zahteve iz te direktive niso izpolnjene in da obstajajo utemeljeni pomisleki glede varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju ali naprav. |
| --- | --- |

(e)

je pooblaščen, da zahteva izboljšave in po potrebi prepove nadaljnje delovanje katere koli naprave ali katerega koli dela naprave ali katere koli povezane infrastrukture, kadar rezultati inšpekcijskega pregleda, ugotovitev v skladu s členom 6(4), redni pregled poročila o nevarnosti večjih nesreč, predložen v skladu s točko (e) člena 11(1) ali spremembe obvestil, predložene v skladu s členom 11 pokažejo, da zahteve iz te direktive niso izpolnjene in da obstajajo utemeljeni pomisleki glede varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju ali naprav.

POGLAVJE IV

POLITIKA PREPREČEVANJA

Člen 19

Preprečevanje večjih nesreč s strani izvajalcev in lastnikov

1.   Države članice od izvajalcev in lastnikov zahtevajo, da pripravijo dokument, v katerem opredelijo svojo politiko podjetja za preprečevanje večjih nesreč, ki se predloži v skladu s točko (a) člena 11(1) in da zagotovijo, da se ta izvaja med celotnim trajanjem njihovih naftnih in plinskih dejavnosti na morju, pri čemer določijo tudi ustrezno ureditev spremljanja, da bi zagotovili učinkovitost te politike. Ta dokument vsebuje informacije, določene v delu 8 Priloge I.

2.   Pri politiki podjetja za preprečevanje večjih nesreč se upošteva glavna odgovornost izvajalca, med drugim za nadzor tveganj večjih nesreč, ki nastanejo zaradi njegovih dejavnosti, in za nenehno izboljševanje nadzora omenjenih tveganj, da je ves čas zagotovljena visoka raven zaščite.

3.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki pripravijo dokument, ki določa njihov sistem za upravljanje varnosti in okolja, ki ga predložijo v skladu s točko (b) člena 11(1). Ta dokument vključuje opis:

| (a) | organizacijske ureditve za nadzor nevarnosti večjih nesreč; |
| --- | --- |

(a)

organizacijske ureditve za nadzor nevarnosti večjih nesreč;

| (b) | ureditev za pripravo in predložitev poročil o nevarnosti večjih nesreč ter po potrebi drugih dokumentov, v skladu s to direktivo, in |
| --- | --- |

(b)

ureditev za pripravo in predložitev poročil o nevarnosti večjih nesreč ter po potrebi drugih dokumentov, v skladu s to direktivo, in

| (c) | sisteme za neodvisno preverjanje vzpostavljen v skladu s členom 17. |
| --- | --- |

(c)

sisteme za neodvisno preverjanje vzpostavljen v skladu s členom 17.

4.   Države članice izvajalcem in lastnikom omogočijo, da prispevajo k mehanizmom za učinkovito tristransko posvetovanje, vzpostavljeno v skladu s členom 6(8). Zavezanost izvajalca takšnim mehanizmom se lahko po potrebi opiše v politiki podjetja za preprečevanje večjih nesreč.

5.   Politika podjetja za preprečevanje večjih nesreč ter sistem za upravljanje varnosti in okolja se pripravita v skladu z deloma 8 in 9 Priloge I ter Prilogo IV. Veljajo naslednji pogoji:

| (a) | politika podjetja za preprečevanje večjih nesreč se pripravi v pisni obliki in določa splošne cilje in ureditve za nadzor tveganja večjih nesreč ter kako se ti cilji dosežejo in ureditve izvajajo na ravni podjetja; |
| --- | --- |

(a)

politika podjetja za preprečevanje večjih nesreč se pripravi v pisni obliki in določa splošne cilje in ureditve za nadzor tveganja večjih nesreč ter kako se ti cilji dosežejo in ureditve izvajajo na ravni podjetja;

| (b) | sistem za upravljanje varnosti in okolja je del splošnega sistema za upravljanje izvajalca ali lastnika, ter zajema organizacijsko strukturo, odgovornosti, prakso, postopke, procese in sredstva za določanje in izvajanje politike podjetja za preprečevanje večjih nesreč. |
| --- | --- |

(b)

sistem za upravljanje varnosti in okolja je del splošnega sistema za upravljanje izvajalca ali lastnika, ter zajema organizacijsko strukturo, odgovornosti, prakso, postopke, procese in sredstva za določanje in izvajanje politike podjetja za preprečevanje večjih nesreč.

6.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki pripravijo in posodabljajo popoln popis opreme za ukrepanje ob nesrečah, ki ustreza njihovim naftnim in plinskim dejavnostim na morju.

7.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki v posvetovanju s pristojnim organom ter na podlagi izmenjave znanja, informacij in izkušenj v skladu s členom 27(1), pripravijo in pregledajo standarde in smernice glede najboljše prakse glede nadzora nevarnosti večjih nesreč v celotni fazi zasnove in opravljanja naftnih in plinskih dejavnosti na morju, pri čemer upoštevajo vsaj elemente iz Priloge VI.

8.   Države članice od izvajalcev in lastnikov zahtevajo, da so v njihovem dokumentu o politiki podjetja za preprečevanje večjih nesreč iz odstavka 1 vključene tudi proizvodne in neproizvodne naprave zunaj Unije.

9.   Kadar dejavnost, ki jo opravlja izvajalec ali lastnik, predstavlja neposredno nevarnost za zdravje ljudi ali pomembno poveča tveganje za večjo nesrečo, države članice zagotovijo, da izvajalec ali lastnik sprejme ustrezne ukrepe, ki lahko po potrebi vključujejo začasno prekinitev ustrezne dejavnosti, dokler nevarnost ali tveganje ni pod ustreznim nadzorom. Države članice zagotovijo, da izvajalec ali lastnik v primeru, da so taki ukrepi sprejeti o tem nemudoma in najpozneje v roku 24 ur obvesti pristojni organ.

10.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe za uporabo ustreznih tehničnih sredstev ali postopkov, da se spodbuja zanesljivejše zbiranje in beleženje ustreznih podatkov in da se prepreči njihova morebitna manipulacija.

Člen 20

Naftne in plinske dejavnosti na morju zunaj Unije

1.   Države članice od podjetij, ki so registrirana na njihovem ozemlju ter sama ali prek podružnic kot imetniki dovoljenja ali izvajalci opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju zunaj Unije, zahtevajo, da jim na zahtevo poročajo o okoliščinah večje nesreče, v katero so bili vpleteni.

2.   Zadevna država članica v zahtevi za poročilo v skladu z odstavkom 1 tega člena določi podrobnosti zahtevanih informacij. Taka poročila se izmenjajo v skladu s členom 27(1). Države članice, ki nimajo niti pristojnega organa niti kontaktne točke, sprejeta poročila predložijo Komisiji.

Člen 21

Zagotavljanje skladnosti z regulativnim okvirom za preprečevanje večjih nesreč

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki ravnajo v skladu z ukrepi, določenimi v poročilu o nevarnosti večjih nesreč ter v načrtih iz obvestil o delih na vrtini in obvestil o skupnih dejavnostih, predloženih v skladu s točkami (e), (h) oziroma (i) člena 11(1).

2.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki pristojnemu organu ali katerim koli drugim osebam, ki delujejo pod vodstvom pristojnega organa, zagotovijo prevoz do naprave ali plovila, povezanega z naftnimi in plinskimi dejavnostmi, ali nazaj, vključno s prenosom njihove opreme, ob katerem koli razumnem času ter namestitev, obroke in druge stroške bivanja v zvezi z obiski naprav, da bi omogočili nadzor pristojnih organov, vključno z inšpekcijskimi pregledi, preiskavami in uveljavljanjem skladnosti s to direktivo.

3.   Države članice zagotovijo, da pristojni organ pripravi letne načrte za učinkovit nadzor nad nevarnostmi večjih nesreč, vključno z inšpekcijskimi pregledi, pri čemer ta nadzor temelji na obvladovanju tveganja ter se posebej upošteva skladnost s poročilom o nevarnosti večjih nesreč in drugimi dokumenti, predloženimi v skladu s členom 11. Učinkovitost načrtov se redno pregleduje in pristojni organ sprejme vse potrebne ukrepe za njihovo izboljšanje.

Člen 22

Zaupno poročanje o varnostnih pomislekih

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organ vzpostavi mehanizme za:

| (a) | zaupno poročanje katerega koli vira o varnostnih in okoljskih pomislekih v zvezi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju ter |
| --- | --- |

(a)

zaupno poročanje katerega koli vira o varnostnih in okoljskih pomislekih v zvezi z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju ter

| (b) | preiskavo teh poročil, pri čemer se ohranja anonimnost zadevnih posameznikov. |
| --- | --- |

(b)

preiskavo teh poročil, pri čemer se ohranja anonimnost zadevnih posameznikov.

2.   Države članice od izvajalcev in lastnikov zahtevajo, da svoje zaposlene in pogodbene izvajalce, vključene v dejavnost, ter njihove zaposlene, obvestijo o podrobnostih nacionalne ureditve za mehanizme iz odstavka 1 ter zagotovijo sklicevanje na zaupno poročanje v ustreznih usposabljanjih in obvestilih.

POGLAVJE V

PREGLEDNOST IN IZMENJAVA INFORMACIJ

Člen 23

Izmenjava informacij

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki pristojnemu organu zagotovijo vsaj informacije, navedene v Prilogi IX.

2.   Komisija z izvedbenim aktom določi enotno obliko za podatkovno poročanje ter podrobnosti o informacijah, ki jih je treba izmenjati. Ta izvedbeni akt se sprejme po svetovalnem postopku iz člena 37(2).

Člen 24

Preglednost

1.   Države članice informacije iz Priloge IX objavijo.

2.   Komisija z izvedbenim aktom določi enotno obliko objave, kar omogoča enostavno čezmejno primerjavo podatkov. Ta izvedbeni akt se sprejme po svetovalnem postopku iz člena 37(2). Enotna oblika objave omogoča zanesljivo primerjavo nacionalnih praks na podlagi tega člena in člena 25.

Člen 25

Poročanje o vplivu na varnost in okolje

1.   Države članice Komisiji predložijo letno poročilo z informacijami, navedenimi v točki 3 Priloge IX.

2.   Države članice imenujejo organ, odgovoren za izmenjavo informacij v skladu s členom 23 in objavo teh informacij v skladu s členom 24.

3.   Komisija objavi letno poročilo na podlagi informacij, ki so ji jih države članice sporočile v skladu z odstavkom 1.

Člen 26

Preiskava po večji nesreči

1.   Države članice izvedejo temeljite preiskave večjih nesreč, ki se zgodijo v njihovi jurisdikciji.

2.   Povzetek ugotovitev iz odstavka 1 je Komisiji dostopen bodisi ob koncu preiskave ali po zaključku sodnega postopka, kar je primerneje. Države članice objavijo nezaupno različico ugotovitev.

3.   Države članice zagotovijo, da pristojni organ po preiskavah v skladu z odstavkom 1 izvede vsa priporočila, izdana na podlagi preiskave, za katera je pristojen.

POGLAVJE VI

SODELOVANJE

Člen 27

Sodelovanje med državami članicami

1.   Vsaka država članica zagotovi, da njihov pristojni organ redno izmenjuje znanje, informacije in izkušnje z drugimi pristojnimi organi, med drugim v okviru skupine organov Evropske unije, pristojnih za naftne in plinske dejavnosti na morju, ter sodeluje z industrijo, drugimi interesnimi skupinami in Komisijo v posvetovanjih o uporabi ustreznega nacionalnega pravnega okvira in pravnega okvira Unije.

Za države članice, ki v svoji jurisdikciji nimajo naftnih in plinskih dejavnosti na morju, informacije iz prvega pododstavka prejme kontaktna točka, določena v skladu s členom 32(1).

2.   Znanje, informacije in izkušnje, ki se izmenjajo v skladu z odstavkom 1, se nanašajo zlasti na učinek ukrepov za obvladovanje tveganja, preprečevanje večjih nesreč, preverjanje skladnosti in ukrepanje ob nesrečah pri opravljanju naftnih in plinskih dejavnosti na morju v Uniji in po potrebi zunaj Unije.

3.   Vsaka država članica zagotovi, da njihov pristojni organ sodeluje pri določanju jasnih skupnih prednostnih nalog za pripravo in posodabljanje smernic in standardov, da bi opredelil najboljše prakse pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju ter poenostavil njihovo izvajanje in dosledno uporabo.

4.   Komisija do 19. julija 2014 državam članicam predstavi poročilo o ustreznosti nacionalnih strokovnih virov za uskladitev z regulativnimi funkcijami iz te direktive, ki po potrebi vključuje predloge, s katerimi se državam članicam zagotovi dostop do ustreznega strokovnega znanja.

5.   Države članice do 19. julija 2016 obvestijo Komisijo o nacionalnih ukrepih, ki so jih sprejele v zvezi z dostopom do znanja, sredstev in strokovnih virov, med drugim tudi na podlagi formalnih dogovorov iz člena 8(6).

POGLAVJE VII

PRIPRAVLJENOST IN UKREPANJE OB NESREČAH

Člen 28

Zahteve za notranje načrte za ukrepanje ob nesrečah

1.   Države članice zagotovijo, da se notranji načrti za ukrepanje ob nesrečah, ki jih pripravi izvajalec ali lastnik v skladu s členom 14 in ki se predložijo v skladu s točko (g) člena 11(1):

| (a) | začnejo izvajati nemudoma kot odziv na večjo nesrečo ali situacijo, ki predstavlja neposredno tveganje za večjo nesrečo, ter |
| --- | --- |

(a)

začnejo izvajati nemudoma kot odziv na večjo nesrečo ali situacijo, ki predstavlja neposredno tveganje za večjo nesrečo, ter

| (b) | so skladni z zunanjim načrtom za ukrepanje ob nesrečah iz člena 29. |
| --- | --- |

(b)

so skladni z zunanjim načrtom za ukrepanje ob nesrečah iz člena 29.

2.   Države članice zagotovijo, da izvajalec in lastnik vzdržujeta opremo in strokovno znanje, pomembno za notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah, z namenom, da sta ta oprema in strokovno znanje vedno na voljo ter da ju po potrebi dasta na voljo organom, odgovornim za izvajanje zunanjega načrta za ukrepanje ob nesrečah države članice, v kateri velja notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah.

3.   Notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah se pripravi v skladu z delom 10 Priloge I ter se posodobi ob vsaki bistveni spremembi poročila o nevarnosti večjih nesreč ali obvestil, predloženih v skladu s členom 11. Vsakršne takšne posodobitve se predložijo pristojnemu organu v skladu s točko (g) člena 11(1), in o njih se obvesti pristojni organ oziroma organe, odgovorne za pripravo zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah na zadevnem območju.

4.   Notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah se vključi v druge ukrepe za zaščito in reševanje zaposlenih s prizadete naprave, da se zagotovijo dobre možnosti za osebno varnost in preživetje.

Člen 29

Zunanji načrti za ukrepanje ob nesrečah in pripravljenost na nesreče

1.   Države članice pripravijo zunanje načrte za ukrepanje ob nesrečah, ki zajemajo vse naftne in plinske naprave na morju ali povezano infrastrukturo in potencialno prizadeta območja v njihovi jurisdikciji. Države članice določijo vlogo in finančne obveznosti imetnikov licenc in izvajalcev pri zunanjih načrtih za ukrepanju ob nesrečah.

2.   Zunanje načrte za ukrepanje ob nesrečah pripravi država članica v sodelovanju z ustreznimi izvajalci in lastniki ter po potrebi z imetniki licenc in pristojnim organom, pri čemer je treba upoštevati zadnjo posodobljeno različico notranjega načrta za ukrepanje ob nesrečah na obstoječih ali načrtovanih napravah oziroma povezani infrastrukturi na zadevnem območju, ki ga zajema zunanji načrt za ukrepanje ob nesrečah.

3.   Zunanji načrti za ukrepanje ob nesrečah se pripravijo v skladu s Prilogo VII ter dajo na voljo Komisiji, drugim državam članicam, ki bi jih lahko prizadela nesreča, in javnosti. Ko države članice dajo na voljo svoje zunanje načrte za ukrepanje ob nesrečah, zagotovijo, da razkritje informacij ne ogroža varnosti naftnih in plinskih naprav na morju in njihovega delovanja ter ne škoduje gospodarskim interesom držav članic ali osebni varnosti in dobremu počutju uradnikov držav članic.

4.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi dosegle visoko raven združljivosti in interoperabilnosti opreme za ukrepanje in strokovnega znanja med vsemi državami članicami v geografski regiji ter po potrebi zunaj nje. Države članice spodbujajo industrijo, da razvije opremo in pogodbene storitve za ukrepanje, ki so združljivi in interoperabilni v celi geografski regiji.

5.   Države članice vodijo evidence o opremi in storitvah za ukrepanje v skladu s točko 1 Priloge VIII. Te evidence so na voljo drugim državam članicam, ki bi jih lahko prizadele nesreče, državam članicam in Komisiji ter na podlagi vzajemnosti sosednjim tretjim državam.

6.   Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi držav članic redno preskušajo svojo pripravljenost na učinkovito ukrepanje ob večjih nesrečah.

7.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi oziroma, kadar je to ustrezno, kontaktne točke pripravijo scenarije za sodelovanje ob nesrečah. Take scenarije se redno ocenjuje in po potrebi posodablja.

Člen 30

Ukrepanje ob nesrečah

1.   Države članice zagotovijo, da izvajalec ali, če je primerno, lastnik nemudoma obvesti pristojne organe o večji nesreči ali situaciji, ki predstavlja neposredno tveganje za nastanek večje nesreče. To obvestilo opisuje okoliščine, vključno z, kadar je to mogoče, virom, možnimi vplivi na okolje in možnimi resnimi posledicami.

2.   Države članice zagotovijo, da izvajalec ali lastnik v primeru večje nesreče sprejmeta vse primerne ukrepe za preprečitev stopnjevanja nesreče in omejitev njenih posledic. Pristojni organi držav članic lahko pomagajo izvajalcu ali lastniku, tudi z dodelitvijo dodatnih virov.

3.   Država članica med ukrepanjem ob nesrečah zbere informacije, potrebne za temeljito preiskavo v skladu s členom 26(1).

POGLAVJE VIII

ČEZMEJNI VPLIVI

Člen 31

Čezmejna pripravljenost in ukrepanje ob nesrečah držav članic, v jurisdikciji katerih se opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju

1.   Kadar država članica meni, da bi lahko nevarnost večje nesreče, povezana z naftnimi in plinskimi dejavnostmi na morju, ki se bodo izvedle v njeni jurisdikciji, pomembno vplivala na okolje v drugi državi članici, pred začetkom dejavnosti posreduje državi članici, ki bi jo lahko prizadela nesreča, ustrezne informacije in si skupaj z njo prizadeva za sprejetje ukrepov za preprečitev škode.

Države članice, ki menijo, da bi jih lahko prizadela nesreča, lahko državo članico, v jurisdikciji katere se bo opravljala naftna in plinska dejavnost na morju, kadar koli zaprosi, naj jim posreduje vse ustrezne informacije. Te države članice lahko skupno ocenijo učinkovitost ukrepov brez poseganja v regulativne funkcije pristojnega organa, ki ima jurisdikcijo nad zadevno dejavnostjo v skladu s točkami (a), (b) in (c) člena 8(1).

2.   Nevarnost večje nesreče, ugotovljena v skladu z odstavkom 1, se upošteva v notranjih in zunanjih načrtih za ukrepanje ob nesrečah, da se omogoči učinkovito skupno ukrepanje ob veliki nesreči.

3.   Kadar obstaja tveganje, da bi predvidljivi čezmejni vplivi večjih nesreč prizadeli tretje države, države članice na podlagi vzajemnosti tem državam zagotovijo informacije.

4.   Države članice medsebojno uskladijo ukrepe, ki se nanašajo na območja zunaj Unije, s čimer preprečijo potencialne škodljive vplive naftnih in plinskih dejavnosti na morju.

5.   Države članice v sodelovanju z državami članicami, ki bi jih lahko prizadela nesreča, ustreznimi agencijami Unije ter na podlagi vzajemnosti s potencialno prizadetimi tretjimi državami redno preskušajo svojo pripravljenost na učinkovito ukrepanje ob nesrečah. Komisija lahko prispeva k dejavnostim, usmerjenim v preskušanje čezmejnih mehanizmov za ukrepanje ob nesrečah.

6.   Ob večji nesreči ali ob njeni neposredni nevarnosti, ki ima ali bi lahko imela čezmejne vplive, država članica, v jurisdikciji katere pride do situacije, o tem takoj obvesti Komisijo in tiste države članice ali tretje države, ki bi jih situacija lahko zadevala, ter redno zagotavlja informacije, pomembne za učinkovito ukrepanje ob nesrečah.

Člen 32

Čezmejna pripravljenost in ukrepanje ob nesrečah držav članic, v jurisdikciji katerih se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju

1.   Države članice, v jurisdikciji katerih se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, imenujejo kontaktno točko za izmenjavo informacij z ustreznimi sosednjimi državami članicami.

2.   Države članice, v jurisdikciji katerih se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, uporabljajo člen 29(4) in (7), da bi zagotovile, da so v primeru, če jih prizadene večja nesreča, vzpostavljene zadostne zmogljivosti ukrepanja ob nesreči.

3.   Države članice, v jurisdikciji katerih se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, z drugimi zadevnimi državami članicami uskladijo svoje nacionalno načrtovanje ukrepov za morsko okolje, kolikor je to potrebno za zagotovitev najučinkovitejšega ukrepanja ob večji nesreči.

4.   Kadar državo članico, v jurisdikciji katere se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, prizadene večja nesreča:

| (a) | sprejme vse ustrezne ukrepe v skladu z nacionalnim načrtovanjem iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(a)

sprejme vse ustrezne ukrepe v skladu z nacionalnim načrtovanjem iz odstavka 3;

| (b) | zagotovi vse informacije, ki so pod njenim nadzorom in so na voljo na območju v njeni jurisdikciji ter bi lahko bile pomembne za temeljito preiskavo večje nesreče, oziroma dostop do teh informacij na zahtevo države članice, ki vodi preiskavo v skladu s členom 26. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi vse informacije, ki so pod njenim nadzorom in so na voljo na območju v njeni jurisdikciji ter bi lahko bile pomembne za temeljito preiskavo večje nesreče, oziroma dostop do teh informacij na zahtevo države članice, ki vodi preiskavo v skladu s členom 26.

Člen 33

Usklajen pristop k varnosti pri naftnih in plinskih dejavnosti na morju na mednarodni ravni

1.   Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami in brez poseganja v ustrezne mednarodne sporazume, podpira sodelovanje s tretjimi državami, ki opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju v istih morskih regijah kot države članice.

2.   Komisija omogoči izmenjavo informacij med državami članicami, ki opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, ter sosednjimi tretjimi državami, ki opravljajo podobne dejavnosti, da bi podprla preventivne ukrepe in regionalne načrte za ukrepanje ob nesrečah.

3.   Komisija na mednarodni ravni v ustreznih svetovnih in regionalnih forumih podpira visoke varnostne standarde za naftne in plinske dejavnosti na morju, vključno s standardi v zvezi z vodami Arktike.

POGLAVJE IX

KONČNE DOLOČBE

Člen 34

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Predpisane kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah Komisijo obvestijo do 19. julija 2015, in jo takoj obvestijo o vsakršni morebitni poznejši spremembi, ki vpliva na te določbe.

Člen 35

Prenesena pooblastila Komisije

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36 za prilagoditev prilog I, II, VI in VII, da se vključijo dodatne informacije, ki bi lahko bile potrebne zaradi tehničnega napredka. Takšne prilagoditve ne pomenijo bistvenih sprememb obveznosti, določenih v tej direktivi.

Člen 36

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 35 se prenese na Komisijo za obdobje pet let od 18. julija 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje štiri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 35 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 35, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 37

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 38

Sprememba Direktive 2004/35/ES

1.   V členu 2(1) Direktive 2004/35/ES se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| „(b) | škodo na vodah, ki je vsaka škoda z večjim škodljivim vplivom






  (i) | na ekološko, kemično ali količinsko stanje ali ekološki potencial voda, kot sta opredeljena v Direktivi 2000/60/ES, razen škodljivih vplivov, za katere se uporabljajo določbe člena 4(7) navedene direktive, ali |
| --- | --- | --- |

„(b)

škodo na vodah, ki je vsaka škoda z večjim škodljivim vplivom

(i)

na ekološko, kemično ali količinsko stanje ali ekološki potencial voda, kot sta opredeljena v Direktivi 2000/60/ES, razen škodljivih vplivov, za katere se uporabljajo določbe člena 4(7) navedene direktive, ali

| (ii) | na okoljsko stanje zadevnih morskih voda, kot je opredeljeno v Direktivi 2008/56/ES, če določenih vidikov okoljskega stanja morskega okolja ne ureja že Direktiva 2000/60/ES;“. |
| --- | --- |

(ii)

na okoljsko stanje zadevnih morskih voda, kot je opredeljeno v Direktivi 2008/56/ES, če določenih vidikov okoljskega stanja morskega okolja ne ureja že Direktiva 2000/60/ES;“.

2.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z odstavkom 1 do 19. julija 2015. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 39

Poročanje Evropskemu parlamentu in Svetu

1.   Komisija do 31. decembra 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o razpoložljivosti instrumentov finančnega jamstva in obravnavanju odškodninskih zahtevkov, po potrebi skupaj s predlogi.

2.   Komisija do 19. julija 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o svoji oceni učinkovitosti ureditev glede odgovornosti v Uniji v zvezi s škodo, nastalo zaradi naftnih in plinskih dejavnosti na morju. To poročilo vključuje oceno ustreznosti razširitve določb o odgovornosti, po potrebi pa se mu priložijo predlogi.

3.   Komisija preuči ustreznost vključitve nekaterih ravnanj, ki lahko povzročijo večjo nesrečo, v področje uporabe Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (23). Komisija do 31. decembra 2014 predloži poročilo o svojih ugotovitvah Evropskemu parlamentu in Svetu ter po potrebi priloži zakonodajne predloge, če države članice dajo na voljo ustrezne informacije.

Člen 40

Poročilo in pregled

1.   Najpozneje 19. julija 2019, Komisija oceni učinkovitost izvajanja te direktive in pri tem ustrezno upošteva prizadevanja in izkušnje pristojnih organov.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o rezultatih te ocene. To poročilo vključuje morebitne ustrezne predloge za spremembo te direktive.

Člen 41

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do 19. julija 2015.

O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji pošljejo besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 in ob upoštevanju odstavka 5, države članice z morjem, v jurisdikciji katerih se ne opravljajo naftne in plinske dejavnosti na morju, in ki ne nameravajo izdajati dovoljenj za takšne dejavnosti, o tem obvestijo Komisijo in so zavezane, da do 19. julija 2015 uveljavijo le tiste ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti z zahtevami iz členov 20, 32 in 34. Te države članice ne smejo izdajati dovoljenj za opravljanje takih dejavnosti, dokler ne prenesejo in izvedejo preostalih določb te direktive ter o tem obvestijo Komisijo.

4.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 in ob upoštevanju odstavka 5, morajo države članice brez izhoda na morje do 19. julija 2015 sprejeti le tiste ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti s členom 20.

5.   Kadar na dan 18. julija 2013 nobeno podjetje, ki opravlja dejavnosti v skladu s členom 20, ni registrirano v državi članici, za katero veljata odstavka 3 in 4, mora ta država članica sprejeti ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti s členom 20, 12 mesecev po morebitni poznejši registraciji takšnega podjetja v tej državi članici ali do 19. julija 2015, kar koli je pozneje.

Člen 42

Prehodne določbe

1.   Kar zadeva lastnike, izvajalce na načrtovanih proizvodnih napravah in izvajalce, ki načrtujejo izvajanje del na vrtini ali ta dela izvajajo, države članice zakone in druge predpise, sprejete v skladu s členom 41, uporabljajo od 19. julija 2016.

2.   Kar zadeva obstoječe naprave, države članice zakone in druge predpise, sprejete v skladu s členom 41, uporabljajo od datuma predvidenega regulativnega pregleda dokumentacije o oceni tveganja, vsekakor pa najpozneje 19. julija 2018.

Člen 43

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 44

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 12. junija 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 125.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. junija 2013.

2

(3)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

3

(4)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

4

(5)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

5

(6)  UL L 124, 17.5.2005, str. 4.

6

(7)  UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

7

(8)  UL L 156, 25.6.2003, str. 17.

8

(9)  UL L 26, 28.1.2012, str. 1.

9

(10)  UL L 197, 24.7.2012, str. 1.

10

(11)  UL L 348, 28.11.1992, str. 9.

11

(12)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

12

(13)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

13

(14)  Sklep Komisije z dne 19. januarja 2012 o ustanovitvi skupine organov Evropske unije, pristojnih za naftne in plinske dejavnosti na morju (UL C 18, 21.1.2012, str. 8).

14

(15)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

15

(16)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

16

(17)  Sklep Sveta z dne 17. decembra 2012 o pristopu Evropske unije k Protokolu o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem zaradi raziskovanja in izkoriščanja epikontinentalnega pasu, morskega dna in njegovega podmorja (UL L 4, 9.1.2013, str. 13).

17

(18)  UL L 240, 19.9.1977, str. 1.

18

(19)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

19

(20)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

20

(21)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

21

(22)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

22

(23)  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

23

---

PRILOGA I

Informacije, ki se navedejo v dokumentih, predloženih pristojnemu organu v skladu s členom 11

1.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V OBVESTILU O ZASNOVI ALI PREMESTITVI PROIZVODNE NAPRAVE

Obvestilo o zasnovi in obvestilo o premestitvi proizvodne naprave, ki se predložita v skladu s točkama (c) oziroma (j) člena 11(1) vsebujeta vsaj naslednje informacije:

| 1. | ime in naslov izvajalca na napravi; |
| --- | --- |

1.

ime in naslov izvajalca na napravi;

| 2. | opis postopka zasnove za proizvodne dejavnosti in sisteme od začetnega koncepta do predložene zasnove ali izbire obstoječe naprave, ustreznih uporabljenih standardov in zasnovnih konceptov, vključenih v postopek; |
| --- | --- |

2.

opis postopka zasnove za proizvodne dejavnosti in sisteme od začetnega koncepta do predložene zasnove ali izbire obstoječe naprave, ustreznih uporabljenih standardov in zasnovnih konceptov, vključenih v postopek;

| 3. | opis izbrane zasnove glede na možne scenarije nevarnosti večjih nesreč za zadevno napravo in njeno lokacijo ter glavne vidike obvladovanja tveganja; |
| --- | --- |

3.

opis izbrane zasnove glede na možne scenarije nevarnosti večjih nesreč za zadevno napravo in njeno lokacijo ter glavne vidike obvladovanja tveganja;

| 4. | dokaz, da ta koncept prispeva k zmanjševanju nevarnosti večjih nesreč na sprejemljivo raven; |
| --- | --- |

4.

dokaz, da ta koncept prispeva k zmanjševanju nevarnosti večjih nesreč na sprejemljivo raven;

| 5. | opis naprave in razmer na njeni predvideni lokaciji; |
| --- | --- |

5.

opis naprave in razmer na njeni predvideni lokaciji;

| 6. | opis morebitnih omejitev, povezanih z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti ter ureditve za opredeljevanje tveganj z morskega dna in iz morja, kot so cevovodi in sidrišča sosednjih naprav; |
| --- | --- |

6.

opis morebitnih omejitev, povezanih z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti ter ureditve za opredeljevanje tveganj z morskega dna in iz morja, kot so cevovodi in sidrišča sosednjih naprav;

| 7. | opis vrst dejavnosti, ki se bodo opravljale in lahko povzročijo nevarnost večje nesreče; |
| --- | --- |

7.

opis vrst dejavnosti, ki se bodo opravljale in lahko povzročijo nevarnost večje nesreče;

| 8. | splošen opis sistema za upravljanje varnosti in okolja, s katerim se zagotavlja dejanska učinkovitost predvidenih ukrepov za nadzor nad tveganjem večje nesreče; |
| --- | --- |

8.

splošen opis sistema za upravljanje varnosti in okolja, s katerim se zagotavlja dejanska učinkovitost predvidenih ukrepov za nadzor nad tveganjem večje nesreče;

| 9. | opis sistemov za neodvisno preverjanje ter začetni seznam varnostnih in okoljskih kritičnih elementov ter njihove zahtevane učinkovitosti; |
| --- | --- |

9.

opis sistemov za neodvisno preverjanje ter začetni seznam varnostnih in okoljskih kritičnih elementov ter njihove zahtevane učinkovitosti;

| 10. | če se obstoječa proizvodna naprava premesti na novo lokacijo, na kateri naj bi se izvajala drugačna proizvodna dejavnost, dokaz, da je naprava primerna za opravljanje predlagane proizvodne dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

če se obstoječa proizvodna naprava premesti na novo lokacijo, na kateri naj bi se izvajala drugačna proizvodna dejavnost, dokaz, da je naprava primerna za opravljanje predlagane proizvodne dejavnosti;

| 11. | kadar se neproizvodna naprava preoblikuje, da bi se uporabljala kot proizvodna naprava, obrazložitev, ki dokazuje, da je naprava primerna za tako preoblikovanje. |
| --- | --- |

11.

kadar se neproizvodna naprava preoblikuje, da bi se uporabljala kot proizvodna naprava, obrazložitev, ki dokazuje, da je naprava primerna za tako preoblikovanje.

2.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V POROČILU O NEVARNOSTI VEČJIH NESREČ ZA DEJAVNOSTI NA PROIZVODNI NAPRAVI

Poročila o nevarnosti večjih nesreč za proizvodno napravo, ki se pripravijo v skladu s členom 12 in predložijo v skladu s točko (e) člena 11(1), vsebujejo vsaj naslednje informacije:

| 1. | opis, kako je bil upoštevan odgovor pristojnega organa na obvestilo o zasnovi; |
| --- | --- |

1.

opis, kako je bil upoštevan odgovor pristojnega organa na obvestilo o zasnovi;

| 2. | ime in naslov izvajalca na napravi; |
| --- | --- |

2.

ime in naslov izvajalca na napravi;

| 3. | povzetek vseh prispevkov delavcev pri pripravi poročila o nevarnosti večjih nesreč; |
| --- | --- |

3.

povzetek vseh prispevkov delavcev pri pripravi poročila o nevarnosti večjih nesreč;

| 4. | opis naprave in morebitne povezave z drugimi napravami ali povezano infrastrukturo, vključno z vrtinami; |
| --- | --- |

4.

opis naprave in morebitne povezave z drugimi napravami ali povezano infrastrukturo, vključno z vrtinami;

| 5. | dokaz, da so bile vse nevarnosti večjih nesreč prepoznane, da so bile ocenjene njihova verjetnost in posledice, vključno z morebitnimi omejitvami, povezanimi z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti, ter da so ukrepi za njihov nadzor, vključno s povezanimi varnostnimi in okoljskimi kritičnimi elementi, ustrezni, da se tveganje večje nesreče zmanjša na sprejemljivo raven; ta dokaz vključuje oceno učinkovitosti morebitnega ukrepanja pri razlitju nafte; |
| --- | --- |

5.

dokaz, da so bile vse nevarnosti večjih nesreč prepoznane, da so bile ocenjene njihova verjetnost in posledice, vključno z morebitnimi omejitvami, povezanimi z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti, ter da so ukrepi za njihov nadzor, vključno s povezanimi varnostnimi in okoljskimi kritičnimi elementi, ustrezni, da se tveganje večje nesreče zmanjša na sprejemljivo raven; ta dokaz vključuje oceno učinkovitosti morebitnega ukrepanja pri razlitju nafte;

| 6. | opis vrst dejavnosti, ki se bodo opravljale in ki lahko povzročijo nevarnost večjih nesreč, ter največje število ljudi, ki je lahko kadar koli prisotno na napravi; |
| --- | --- |

6.

opis vrst dejavnosti, ki se bodo opravljale in ki lahko povzročijo nevarnost večjih nesreč, ter največje število ljudi, ki je lahko kadar koli prisotno na napravi;

| 7. | opis opreme in ureditve za nadzor nad vrtino, varnost procesa, zadrževanje nevarnih snovi, preprečevanje požara in eksplozije, zaščito delavcev pred nevarnimi snovmi in zaščito okolja pred prvimi znaki večje nesreče; |
| --- | --- |

7.

opis opreme in ureditve za nadzor nad vrtino, varnost procesa, zadrževanje nevarnih snovi, preprečevanje požara in eksplozije, zaščito delavcev pred nevarnimi snovmi in zaščito okolja pred prvimi znaki večje nesreče;

| 8. | opis ureditve za zaščito ljudi, ki delajo na napravi, pred nevarnostjo večjih nesreč in zagotovitev njihovega varnega umika, evakuacije in reševanja ter ureditvi za vzdrževanje nadzornih sistemov, da se ob evakuaciji vseh zaposlenih prepreči škoda na napravi in v okolju; |
| --- | --- |

8.

opis ureditve za zaščito ljudi, ki delajo na napravi, pred nevarnostjo večjih nesreč in zagotovitev njihovega varnega umika, evakuacije in reševanja ter ureditvi za vzdrževanje nadzornih sistemov, da se ob evakuaciji vseh zaposlenih prepreči škoda na napravi in v okolju;

| 9. | ustrezne kodekse, standarde in smernice, ki so se uporabljali pri gradnji in zagonu naprave; |
| --- | --- |

9.

ustrezne kodekse, standarde in smernice, ki so se uporabljali pri gradnji in zagonu naprave;

| 10. | informacije v zvezi s sistemom izvajalca za upravljanje varnosti in okolja, ki se uporablja za proizvodno napravo; |
| --- | --- |

10.

informacije v zvezi s sistemom izvajalca za upravljanje varnosti in okolja, ki se uporablja za proizvodno napravo;

| 11. | notranji načrta za ukrepanje ob nesrečah in ustrezen opis načrta; |
| --- | --- |

11.

notranji načrta za ukrepanje ob nesrečah in ustrezen opis načrta;

| 12. | opis sistema za neodvisno preverjanje; |
| --- | --- |

12.

opis sistema za neodvisno preverjanje;

| 13. | vse druge pomembne podrobnosti, na primer, če dve ali več naprav deluje skupaj na način, ki vpliva na možnost nevarnosti večjih nesreč posameznih ali vseh naprav; |
| --- | --- |

13.

vse druge pomembne podrobnosti, na primer, če dve ali več naprav deluje skupaj na način, ki vpliva na možnost nevarnosti večjih nesreč posameznih ali vseh naprav;

| 14. | informacije v zvezi z drugimi zahtevami iz te direktive, ki so bile pridobljene na podlagi zahteve glede preprečevanja večjih nesreč iz Direktive 92/91/EGS; |
| --- | --- |

14.

informacije v zvezi z drugimi zahtevami iz te direktive, ki so bile pridobljene na podlagi zahteve glede preprečevanja večjih nesreč iz Direktive 92/91/EGS;

| 15. | kar zadeva dejavnosti, ki naj bi se opravljale na napravi, vse informacije v zvezi s preprečevanjem večjih nesreč, ki povzročajo pomembno ali resno škodo v okolju, povezano z drugimi zahtevami iz te direktive, ki so bile pridobljene na podlagi Direktive 2011/92/EU; |
| --- | --- |

15.

kar zadeva dejavnosti, ki naj bi se opravljale na napravi, vse informacije v zvezi s preprečevanjem večjih nesreč, ki povzročajo pomembno ali resno škodo v okolju, povezano z drugimi zahtevami iz te direktive, ki so bile pridobljene na podlagi Direktive 2011/92/EU;

| 16. | oceno ugotovljenih možnih vplivov na okolje, ki jih povzroči napaka pri zadrževanju onesnaževal, do katere pride pri večji nesreči, ter opis tehničnih in netehničnih ukrepov, predvidenih za njihovo preprečevanje, zmanjševanje ali izravnavo, vključno s spremljanjem. |
| --- | --- |

16.

oceno ugotovljenih možnih vplivov na okolje, ki jih povzroči napaka pri zadrževanju onesnaževal, do katere pride pri večji nesreči, ter opis tehničnih in netehničnih ukrepov, predvidenih za njihovo preprečevanje, zmanjševanje ali izravnavo, vključno s spremljanjem.

3.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V POROČILU O NEVARNOSTI VEČJIH NESREČ ZA NEPROIZVODNO NAPRAVO

Poročila o nevarnosti večjih nesreč za neproizvodno napravo, ki se pripravijo v skladu s členom 13 in predloži v skladu s točko (e) člena 11(1) vsebujejo vsaj naslednje informacije:

| 1. | ime in naslov lastnika; |
| --- | --- |

1.

ime in naslov lastnika;

| 2. | povzetek vseh prispevkov delavcev pri pripravi poročila o nevarnosti večjih nesreč; |
| --- | --- |

2.

povzetek vseh prispevkov delavcev pri pripravi poročila o nevarnosti večjih nesreč;

| 3. | opis naprave, v primeru mobilne naprave pa opis načina njenega prenosa med lokacijami in sistemu njene namestitve; |
| --- | --- |

3.

opis naprave, v primeru mobilne naprave pa opis načina njenega prenosa med lokacijami in sistemu njene namestitve;

| 4. | opis vrst dejavnosti, ki jih je mogoče opravljati na napravi in ki lahko povzročijo nevarnost večje nesreče, ter največje število ljudi, ki je lahko kadar koli prisotno na napravi; |
| --- | --- |

4.

opis vrst dejavnosti, ki jih je mogoče opravljati na napravi in ki lahko povzročijo nevarnost večje nesreče, ter največje število ljudi, ki je lahko kadar koli prisotno na napravi;

| 5. | dokaz, da so bila vsa tveganja zaradi nevarnosti večjih nesreč prepoznana in so bile ocenjene njihova verjetnost in posledice, vključno z morebitnimi omejitvami, povezanimi z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti, ter da so ukrepi za njihov nadzor, vključno s povezanimi varnostnimi in okoljskimi kritičnimi elementi, ustrezni, da se tveganje večje nesreče zmanjša na sprejemljivo raven; ta dokaz vključuje oceno učinkovitosti morebitnega ukrepanja pri razlitju nafte; |
| --- | --- |

5.

dokaz, da so bila vsa tveganja zaradi nevarnosti večjih nesreč prepoznana in so bile ocenjene njihova verjetnost in posledice, vključno z morebitnimi omejitvami, povezanimi z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti, ter da so ukrepi za njihov nadzor, vključno s povezanimi varnostnimi in okoljskimi kritičnimi elementi, ustrezni, da se tveganje večje nesreče zmanjša na sprejemljivo raven; ta dokaz vključuje oceno učinkovitosti morebitnega ukrepanja pri razlitju nafte;

| 6. | opis obrata in ureditev za nadzor nad vrtino, varnost procesa, zadrževanje nevarnih snovi, preprečevanje požara in eksplozije, zaščito delavcev pred nevarnimi snovmi in zaščito okolja pred prvimi znaki večje nesreče; |
| --- | --- |

6.

opis obrata in ureditev za nadzor nad vrtino, varnost procesa, zadrževanje nevarnih snovi, preprečevanje požara in eksplozije, zaščito delavcev pred nevarnimi snovmi in zaščito okolja pred prvimi znaki večje nesreče;

| 7. | opis ureditve za zaščito ljudi, ki delajo na napravi, pred nevarnostjo večjih nesreč in zagotovitev njihovega varnega umika, evakuacije in reševanja ter ureditve za vzdrževanje nadzornih sistemov, da se ob evakuaciji vseh zaposlenih prepreči škoda na napravi in v okolju; |
| --- | --- |

7.

opis ureditve za zaščito ljudi, ki delajo na napravi, pred nevarnostjo večjih nesreč in zagotovitev njihovega varnega umika, evakuacije in reševanja ter ureditve za vzdrževanje nadzornih sistemov, da se ob evakuaciji vseh zaposlenih prepreči škoda na napravi in v okolju;

| 8. | ustrezne kodekse, standarde in smernice, ki so se uporabljali pri gradnji in zagonu naprave; |
| --- | --- |

8.

ustrezne kodekse, standarde in smernice, ki so se uporabljali pri gradnji in zagonu naprave;

| 9. | dokaz, da so bile za vse dejavnosti na napravi prepoznane vse nevarnosti večjih nesreč ter da je bilo tveganje večje nesreče zmanjšano na sprejemljivo raven; |
| --- | --- |

9.

dokaz, da so bile za vse dejavnosti na napravi prepoznane vse nevarnosti večjih nesreč ter da je bilo tveganje večje nesreče zmanjšano na sprejemljivo raven;

| 10. | opis morebitnih omejitev, povezanih z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti ter o ureditvi za opredeljevanje tveganj z morskega dna in iz morja, kot so cevovodi in sidrišča sosednjih naprav; |
| --- | --- |

10.

opis morebitnih omejitev, povezanih z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti ter o ureditvi za opredeljevanje tveganj z morskega dna in iz morja, kot so cevovodi in sidrišča sosednjih naprav;

| 11. | informacije v zvezi s sistemom za upravljanje varnosti in okolja, ki se uporablja za neproizvodno napravo; |
| --- | --- |

11.

informacije v zvezi s sistemom za upravljanje varnosti in okolja, ki se uporablja za neproizvodno napravo;

| 12. | notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah ali ustrezen opis načrta; |
| --- | --- |

12.

notranji načrt za ukrepanje ob nesrečah ali ustrezen opis načrta;

| 13. | opis sistema za neodvisno preverjanje; |
| --- | --- |

13.

opis sistema za neodvisno preverjanje;

| 14. | vse druge pomembne podrobnosti, na primer, če dve ali več naprav deluje skupaj na način, ki vpliva na možnost nevarnosti večjih nesreč posameznih ali vseh naprav; |
| --- | --- |

14.

vse druge pomembne podrobnosti, na primer, če dve ali več naprav deluje skupaj na način, ki vpliva na možnost nevarnosti večjih nesreč posameznih ali vseh naprav;

| 15. | kar zadeva dejavnosti, ki naj bi se opravljale z naprave, vse informacije, pridobljene na podlagi Direktive 2011/92/EU, v zvezi s preprečevanjem večjih nesreč, ki povzročajo pomembno ali resno škodo v okolju, povezano z drugimi zahtevami iz te direktive; |
| --- | --- |

15.

kar zadeva dejavnosti, ki naj bi se opravljale z naprave, vse informacije, pridobljene na podlagi Direktive 2011/92/EU, v zvezi s preprečevanjem večjih nesreč, ki povzročajo pomembno ali resno škodo v okolju, povezano z drugimi zahtevami iz te direktive;

| 16. | oceno ugotovljenih možnih vplivov na okolje, ki jih povzroči napaka pri zadrževanju onesnaževal, ki je posledica večje nesreče, ter opis tehničnih in netehničnih ukrepov, predvidenih za njihovo preprečevanje, zmanjševanje ali izravnavo, vključno s spremljanjem. |
| --- | --- |

16.

oceno ugotovljenih možnih vplivov na okolje, ki jih povzroči napaka pri zadrževanju onesnaževal, ki je posledica večje nesreče, ter opis tehničnih in netehničnih ukrepov, predvidenih za njihovo preprečevanje, zmanjševanje ali izravnavo, vključno s spremljanjem.

4.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V OBVESTILU O DELIH NA VRTINI

Obvestila o delih na vrtini, ki se pripravijo v skladu s členom 15 in predložijo v skladu s točko (h) člena 11(1), vsebujejo vsaj naslednje informacije:

| 1. | ime in naslov izvajalca na vrtini; |
| --- | --- |

1.

ime in naslov izvajalca na vrtini;

| 2. | oznako naprave, ki bo uporabljana, ter ime in naslov lastnika ali, v primeru proizvodne naprave, pogodbenika, ki izvaja dejavnosti vrtanja; |
| --- | --- |

2.

oznako naprave, ki bo uporabljana, ter ime in naslov lastnika ali, v primeru proizvodne naprave, pogodbenika, ki izvaja dejavnosti vrtanja;

| 3. | podrobnosti o vrtini in morebitne povezave z napravami in povezano infrastrukturo; |
| --- | --- |

3.

podrobnosti o vrtini in morebitne povezave z napravami in povezano infrastrukturo;

| 4. | informacije o programu del na vrtini, vključno z obdobjem izvajanja del, podrobnostih in preverjanju pregrad za nadzor na vrtino (oprema, vrtalna tekočina, cement itd.), usmerjanju poteka vrtine in omejitvah varnega delovanja v skladu z obvladovanjem tveganja; |
| --- | --- |

4.

informacije o programu del na vrtini, vključno z obdobjem izvajanja del, podrobnostih in preverjanju pregrad za nadzor na vrtino (oprema, vrtalna tekočina, cement itd.), usmerjanju poteka vrtine in omejitvah varnega delovanja v skladu z obvladovanjem tveganja;

| 5. | v primeru obstoječe vrtine informacije o njeni pretekli uporabi ter stanju; |
| --- | --- |

5.

v primeru obstoječe vrtine informacije o njeni pretekli uporabi ter stanju;

| 6. | vse podrobnosti o predvideni varnostni opremi, ki v sedanjem poročilu o nevarnosti večjih nesreč za napravo niso opisane; |
| --- | --- |

6.

vse podrobnosti o predvideni varnostni opremi, ki v sedanjem poročilu o nevarnosti večjih nesreč za napravo niso opisane;

| 7. | oceno tveganja, ki vsebuje opis:






  (a) | posebnih nevarnosti, povezanih z deli na vrtini, vključno z morebitnimi omejitvami, povezanimi z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

7.

oceno tveganja, ki vsebuje opis:

(a)

posebnih nevarnosti, povezanih z deli na vrtini, vključno z morebitnimi omejitvami, povezanimi z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti;

| (b) | nevarnosti pod gladino; |
| --- | --- |

(b)

nevarnosti pod gladino;

| (c) | vseh dejavnosti na gladini in pod njo, ki predstavljajo sočasno možnost nevarnosti večje nesreče; |
| --- | --- |

(c)

vseh dejavnosti na gladini in pod njo, ki predstavljajo sočasno možnost nevarnosti večje nesreče;

| (d) | ustreznih nadzornih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

ustreznih nadzornih ukrepov;

| 8. | opis konfiguracije vrtine po koncu del – tj. trajno ali začasno opuščena dela – in ali je bila v vrtino nameščena proizvodna oprema za prihodnjo uporabo; |
| --- | --- |

8.

opis konfiguracije vrtine po koncu del – tj. trajno ali začasno opuščena dela – in ali je bila v vrtino nameščena proizvodna oprema za prihodnjo uporabo;

| 9. | v primeru spremembe predhodno predloženega obvestila o delih na vrtini dovolj podrobne informacije za popolno posodobitev obvestila; |
| --- | --- |

9.

v primeru spremembe predhodno predloženega obvestila o delih na vrtini dovolj podrobne informacije za popolno posodobitev obvestila;

| 10. | če se vrtina zgradi, spremeni ali vzdržuje z neproizvodno napravo, naslednje dodatne informacije:






  (a) | opis morebitnih omejitev, povezanih z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti ter o ureditvi za opredeljevanje tveganj z morskega dna in iz morja, kot so cevovodi in sidrišča sosednjih naprav; |
| --- | --- | --- |

10.

če se vrtina zgradi, spremeni ali vzdržuje z neproizvodno napravo, naslednje dodatne informacije:

(a)

opis morebitnih omejitev, povezanih z okoljem, vremenskimi razmerami in morskim dnom, za varnost dejavnosti ter o ureditvi za opredeljevanje tveganj z morskega dna in iz morja, kot so cevovodi in sidrišča sosednjih naprav;

| (b) | opis razmer v okolju, ki so bile upoštevane v notranjem načrtu za ukrepanje ob nesrečah na napravi; |
| --- | --- |

(b)

opis razmer v okolju, ki so bile upoštevane v notranjem načrtu za ukrepanje ob nesrečah na napravi;

| (c) | opis ureditve za ukrepanje ob nesrečah, vključno z ureditvijo za ukrepanje ob okoljskih incidentih, ki niso opisane v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, in |
| --- | --- |

(c)

opis ureditve za ukrepanje ob nesrečah, vključno z ureditvijo za ukrepanje ob okoljskih incidentih, ki niso opisane v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, in

| (d) | opis, kako naj se uskladita sistema za upravljanje izvajalca na vrtini in lastnika, da se zagotovi stalen učinkovit nadzor nevarnosti večjih nesreč; |
| --- | --- |

(d)

opis, kako naj se uskladita sistema za upravljanje izvajalca na vrtini in lastnika, da se zagotovi stalen učinkovit nadzor nevarnosti večjih nesreč;

| 11. | poročilo z ugotovitvami iz neodvisnega pregleda vrtine, vključno z izjavo izvajalca na vrtini, po preučitvi poročila in ugotovitev iz neodvisnega pregleda vrtine, ki ga opravi neodvisni preveritelj, da so obvladovanje tveganja v zvezi z zasnovo vrtine in pregrade za nadzor nad vrtino ustrezni za vse predvidene razmere in okoliščine; |
| --- | --- |

11.

poročilo z ugotovitvami iz neodvisnega pregleda vrtine, vključno z izjavo izvajalca na vrtini, po preučitvi poročila in ugotovitev iz neodvisnega pregleda vrtine, ki ga opravi neodvisni preveritelj, da so obvladovanje tveganja v zvezi z zasnovo vrtine in pregrade za nadzor nad vrtino ustrezni za vse predvidene razmere in okoliščine;

| 12. | informacije v zvezi s to direktivo, ki so bile pridobljene na podlagi zahteve glede preprečevanja večjih nesreč iz Direktive 92/91/EGS; |
| --- | --- |

12.

informacije v zvezi s to direktivo, ki so bile pridobljene na podlagi zahteve glede preprečevanja večjih nesreč iz Direktive 92/91/EGS;

| 13. | kar zadeva predvidena dela na vrtini, vse informacije v zvezi z drugimi zahtevami iz te direktive, ki so bile pridobljene na podlagi Direktive 2011/92/EU, v zvezi s preprečevanjem večjih nesreč, ki povzročajo pomembno ali resno škodo v okolju. |
| --- | --- |

13.

kar zadeva predvidena dela na vrtini, vse informacije v zvezi z drugimi zahtevami iz te direktive, ki so bile pridobljene na podlagi Direktive 2011/92/EU, v zvezi s preprečevanjem večjih nesreč, ki povzročajo pomembno ali resno škodo v okolju.

5.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V ZVEZI S SISTEMOM ZA PREVERJANJE

Opisi, ki se predložijo v skladu s točko (d) člena 11(1) glede sistemov za neodvisno preverjanje, ki se vzpostavijo v skladu s členom 17(1), vključujejo:

| (a) | izjavo izvajalca ali lastnika po preučitvi poročila neodvisnega preveritelja, da sta oziroma bosta evidenca varnostnih kritičnih elementov in sistem za njihovo vzdrževanje, kot sta opredeljena v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ustrezna; |
| --- | --- |

(a)

izjavo izvajalca ali lastnika po preučitvi poročila neodvisnega preveritelja, da sta oziroma bosta evidenca varnostnih kritičnih elementov in sistem za njihovo vzdrževanje, kot sta opredeljena v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ustrezna;

| (b) | opis sistema za preverjanje, vključno z izborom neodvisnih preveriteljev, in sredstev za pregled, s katerimi se potrdi, da bodo varnostni in okoljski kritični elementi ter vse naprave, določene v načrtu, še naprej v dobrem stanju; |
| --- | --- |

(b)

opis sistema za preverjanje, vključno z izborom neodvisnih preveriteljev, in sredstev za pregled, s katerimi se potrdi, da bodo varnostni in okoljski kritični elementi ter vse naprave, določene v načrtu, še naprej v dobrem stanju;

| (c) | opis sredstev za pregled iz točke (b), ki vključuje podrobnosti o načelih, ki se bodo uporabljala za izvajanje nalog v okviru sistema in stalno preverjanje sistema v življenjskem ciklusu naprave, vključno s:






  (i) | pregledom in preskusom varnostnih in okoljskih kritičnih elementov s strani neodvisnih in usposobljenih preveriteljev; |
| --- | --- | --- |

(c)

opis sredstev za pregled iz točke (b), ki vključuje podrobnosti o načelih, ki se bodo uporabljala za izvajanje nalog v okviru sistema in stalno preverjanje sistema v življenjskem ciklusu naprave, vključno s:

(i)

pregledom in preskusom varnostnih in okoljskih kritičnih elementov s strani neodvisnih in usposobljenih preveriteljev;

| (ii) | preverjanjem zasnove, standardov, certificiranja ali drugega sistema za skladnost varnostnih in okoljskih kritičnih elementov; |
| --- | --- |

(ii)

preverjanjem zasnove, standardov, certificiranja ali drugega sistema za skladnost varnostnih in okoljskih kritičnih elementov;

| (iii) | pregledom del, ki se izvajajo; |
| --- | --- |

(iii)

pregledom del, ki se izvajajo;

| (iv) | poročanjem o morebitnih neskladnostih; |
| --- | --- |

(iv)

poročanjem o morebitnih neskladnostih;

| (v) | sanacijskimi ukrepi, ki jih sprejme izvajalec ali lastnik. |
| --- | --- |

(v)

sanacijskimi ukrepi, ki jih sprejme izvajalec ali lastnik.

6.   INFORMACIJE, KI SE ZAGOTOVIJO V ZVEZI Z BISTVENO SPREMEMBO NA NAPRAVI, VKLJUČNO Z ODSTRANITVIJO FIKSNE NAPRAVE

Če se načrtujejo bistvene spremembe na napravi iz člena 12(5) in člena 13(4), bo spremenjeno poročilo o nevarnosti večjih nesreč, ki bo vsebovalo bistvene spremembe, ki se predloži v skladu s točko (f) člena 11(1), vsebovalo vsaj naslednje informacije:

| 1. | ime in naslov izvajalca ali lastnika; |
| --- | --- |

1.

ime in naslov izvajalca ali lastnika;

| 2. | povzetek vseh prispevkov delavcev pri pripravi revidiranega poročila o nevarnosti večjih nesreč; |
| --- | --- |

2.

povzetek vseh prispevkov delavcev pri pripravi revidiranega poročila o nevarnosti večjih nesreč;

| 3. | dovolj podrobne informacije za popolno posodobitev predhodnega poročila o nevarnosti večjih nesreč in z njim povezanega notranjega načrta za ukrepanje ob nesrečah na napravi ter kot dokaz, da so nevarnosti večjih nesreč zmanjšane na sprejemljivo raven; |
| --- | --- |

3.

dovolj podrobne informacije za popolno posodobitev predhodnega poročila o nevarnosti večjih nesreč in z njim povezanega notranjega načrta za ukrepanje ob nesrečah na napravi ter kot dokaz, da so nevarnosti večjih nesreč zmanjšane na sprejemljivo raven;

| 4. | pri zaustavitvi fiksne proizvodne naprave:






  (a) | način izolacije vseh nevarnih snovi ter pri vrtinah, povezanih z napravo, trajno zaprtje vrtin in njihova odstranitev z naprave in iz okolja; |
| --- | --- | --- |

4.

pri zaustavitvi fiksne proizvodne naprave:

(a)

način izolacije vseh nevarnih snovi ter pri vrtinah, povezanih z napravo, trajno zaprtje vrtin in njihova odstranitev z naprave in iz okolja;

| (b) | opis nevarnosti večjih nesreč, povezanih z razgradnjo naprave, za delavce in okolje, skupno število izpostavljenih prebivalcev ter ukrepi za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

opis nevarnosti večjih nesreč, povezanih z razgradnjo naprave, za delavce in okolje, skupno število izpostavljenih prebivalcev ter ukrepi za obvladovanje tveganja;

| (c) | načrte za ukrepanje ob nesrečah, da se zagotovita varna evakuacija in reševanje zaposlenih ter se vzdržujejo nadzorni sistemi za preprečevanje večje okoljske nesreče. |
| --- | --- |

(c)

načrte za ukrepanje ob nesrečah, da se zagotovita varna evakuacija in reševanje zaposlenih ter se vzdržujejo nadzorni sistemi za preprečevanje večje okoljske nesreče.

7.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V OBVESTILU O SKUPNIH DEJAVNOSTIH

Obvestilo o skupnih dejavnostih, ki se pripravi v skladu s členom 16 in predloži v skladu s točko (i) člena 11(1), vsebuje vsaj naslednje informacije:

| 1. | ime in naslov izvajalca, ki predloži obvestilo; |
| --- | --- |

1.

ime in naslov izvajalca, ki predloži obvestilo;

| 2. | če so v skupne dejavnosti vključeni drugi izvajalci ali lastniki, njihova imena in naslove, vključno s potrditvijo, da se strinjajo z vsebino obvestila; |
| --- | --- |

2.

če so v skupne dejavnosti vključeni drugi izvajalci ali lastniki, njihova imena in naslove, vključno s potrditvijo, da se strinjajo z vsebino obvestila;

| 3. | opis, v obliki začasnega dokumenta, ki ga odobrijo vsi njegovi podpisniki, kako se bodo usklajevali sistemi za upravljanje naprav, vključenih v skupne dejavnosti, da se tveganje večje nesreče zmanjša na sprejemljivo raven; |
| --- | --- |

3.

opis, v obliki začasnega dokumenta, ki ga odobrijo vsi njegovi podpisniki, kako se bodo usklajevali sistemi za upravljanje naprav, vključenih v skupne dejavnosti, da se tveganje večje nesreče zmanjša na sprejemljivo raven;

| 4. | opis vse opreme, ki se bo uporabljala pri skupnih dejavnostih in ni opisana v sedanjem poročilu o nevarnosti večjih nesreč za katero koli napravo, vključeno v skupne dejavnosti; |
| --- | --- |

4.

opis vse opreme, ki se bo uporabljala pri skupnih dejavnostih in ni opisana v sedanjem poročilu o nevarnosti večjih nesreč za katero koli napravo, vključeno v skupne dejavnosti;

| 5. | povzetek ocene tveganja, ki jo opravijo vsi izvajalci in lastniki, vključenih v skupne dejavnosti, ter ki vsebuje:






  (a) | opis vseh dejavnosti v okviru skupne dejavnosti, ki lahko vključujejo nevarnost večjih nesreč na napravi ali v zvezi z njo; |
| --- | --- | --- |

5.

povzetek ocene tveganja, ki jo opravijo vsi izvajalci in lastniki, vključenih v skupne dejavnosti, ter ki vsebuje:

(a)

opis vseh dejavnosti v okviru skupne dejavnosti, ki lahko vključujejo nevarnost večjih nesreč na napravi ali v zvezi z njo;

| (b) | opis vseh ukrepov za obvladovanje tveganja, sprejetih na podlagi ocene tveganja; |
| --- | --- |

(b)

opis vseh ukrepov za obvladovanje tveganja, sprejetih na podlagi ocene tveganja;

| 6. | opis skupnih dejavnosti in delovni program. |
| --- | --- |

6.

opis skupnih dejavnosti in delovni program.

8.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V ZVEZI S POLITIKO PODJETJA ZA PREPREČEVANJA VEČJIH NESREČ

Politika podjetja za preprečevanje večjih nesreč, ki se pripravi v skladu s členom 19(1) in predloži v skladu s točko (a) člena 11(1), vključuje, vendar ni omejena na:

| 1. | odgovornost na ravni upravnega odbora za stalno zagotavljanje, da je politika podjetja za preprečevanje večjih nesreč ustrezna ter da se izvaja in deluje, kot je bilo načrtovano; |
| --- | --- |

1.

odgovornost na ravni upravnega odbora za stalno zagotavljanje, da je politika podjetja za preprečevanje večjih nesreč ustrezna ter da se izvaja in deluje, kot je bilo načrtovano;

| 2. | ukrepe za oblikovanje in ohranjanje visoke varnostne kulture, ki zagotavlja veliko verjetnost neprekinjenega varnega delovanja; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za oblikovanje in ohranjanje visoke varnostne kulture, ki zagotavlja veliko verjetnost neprekinjenega varnega delovanja;

| 3. | obseg in intenzivnost revizije procesov; |
| --- | --- |

3.

obseg in intenzivnost revizije procesov;

| 4. | ukrepe za nagrajevanje in priznavanje zaželenega ravnanja; |
| --- | --- |

4.

ukrepe za nagrajevanje in priznavanje zaželenega ravnanja;

| 5. | ocenjevanje zmogljivosti in ciljev podjetja; |
| --- | --- |

5.

ocenjevanje zmogljivosti in ciljev podjetja;

| 6. | ukrepe za ohranjanje varnostnih in okoljevarstvenih standardov kot osrednje vrednote podjetja; |
| --- | --- |

6.

ukrepe za ohranjanje varnostnih in okoljevarstvenih standardov kot osrednje vrednote podjetja;

| 7. | formalne sisteme za vodenje in nadzor, ki vključujejo člane odbora in višje vodstvo podjetja; |
| --- | --- |

7.

formalne sisteme za vodenje in nadzor, ki vključujejo člane odbora in višje vodstvo podjetja;

| 8. | pristop k usposobljenosti na vseh ravneh v podjetju; |
| --- | --- |

8.

pristop k usposobljenosti na vseh ravneh v podjetju;

| 9. | obseg, v katerem se podatki iz odstavkov (1) do (8) uporabljajo pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju, ki jih podjetje opravlja zunaj Unije. |
| --- | --- |

9.

obseg, v katerem se podatki iz odstavkov (1) do (8) uporabljajo pri naftnih in plinskih dejavnostih na morju, ki jih podjetje opravlja zunaj Unije.

9.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V ZVEZI S SISTEMOM ZA UPRAVLJANJE VARNOSTI IN OKOLJA

Sistem za upravljanje varnosti in okolja, ki se pripravi v skladu s členom 19(3) in predloži v skladu s točko (b) člena 11(1) vključuje, vendar ni omejen na:

| 1. | organizacijsko strukturo ter vloge in odgovornosti zaposlenih; |
| --- | --- |

1.

organizacijsko strukturo ter vloge in odgovornosti zaposlenih;

| 2. | določitev in oceno nevarnosti večjih nesreč – njihovo verjetnost in možne posledice; |
| --- | --- |

2.

določitev in oceno nevarnosti večjih nesreč – njihovo verjetnost in možne posledice;

| 3. | vključitev okoljskega vpliva v ocene nevarnosti večjih nesreč v poročilu o nevarnosti večjih nesreč; |
| --- | --- |

3.

vključitev okoljskega vpliva v ocene nevarnosti večjih nesreč v poročilu o nevarnosti večjih nesreč;

| 4. | obvladovanje nevarnosti večjih nesreč med običajnim obratovanjem; |
| --- | --- |

4.

obvladovanje nevarnosti večjih nesreč med običajnim obratovanjem;

| 5. | upravljanje sprememb; |
| --- | --- |

5.

upravljanje sprememb;

| 6. | načrtovanje in ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

6.

načrtovanje in ukrepanje ob nesrečah;

| 7. | omejitev okoljske škode; |
| --- | --- |

7.

omejitev okoljske škode;

| 8. | spremljanje uspešnosti; |
| --- | --- |

8.

spremljanje uspešnosti;

| 9. | dogovore o reviziji in pregledu ter |
| --- | --- |

9.

dogovore o reviziji in pregledu ter

| 10. | ukrepe, vzpostavljene za sodelovanje v tristranskih posvetovanjih, in kako se izvajajo dejavnosti, ki so bili dogovorjeni v teh posvetovanjih. |
| --- | --- |

10.

ukrepe, vzpostavljene za sodelovanje v tristranskih posvetovanjih, in kako se izvajajo dejavnosti, ki so bili dogovorjeni v teh posvetovanjih.

10.   INFORMACIJE, KI SE PREDLOŽIJO V NOTRANJEM NAČRTU ZA UKREPANJE OB NESREČAH

Notranji načrti za ukrepanje ob nesrečah, ki se pripravijo v skladu s členom 14 in predložijo v skladu s točko (g) člena 11(1), vključujejo, vendar niso omejeni na:

| 1. | imena in položaje oseb, pooblaščenih za sprožitev postopkov za ukrepanje ob nesrečah, in osebe, ki vodi notranje ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

1.

imena in položaje oseb, pooblaščenih za sprožitev postopkov za ukrepanje ob nesrečah, in osebe, ki vodi notranje ukrepanje ob nesrečah;

| 2. | ime ali položaj osebe, ki je odgovorna za stike z organom ali organi, odgovornimi za zunanji načrt za ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

2.

ime ali položaj osebe, ki je odgovorna za stike z organom ali organi, odgovornimi za zunanji načrt za ukrepanje ob nesrečah;

| 3. | opis vseh predvidljivih razmer ali dogodkov, ki bi lahko povzročili večjo nesrečo, kot je opisano v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ki mu je načrt priložen; |
| --- | --- |

3.

opis vseh predvidljivih razmer ali dogodkov, ki bi lahko povzročili večjo nesrečo, kot je opisano v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ki mu je načrt priložen;

| 4. | opis vseh ukrepov, ki bodo sprejeti za nadzor nad razmerami ali dogodki, ki bi lahko povzročili večjo nesrečo, ter za omejitev njihovih posledic; |
| --- | --- |

4.

opis vseh ukrepov, ki bodo sprejeti za nadzor nad razmerami ali dogodki, ki bi lahko povzročili večjo nesrečo, ter za omejitev njihovih posledic;

| 5. | opis razpoložljive opreme in sredstev, med drugim tudi za zaustavitev morebitnega razlitja; |
| --- | --- |

5.

opis razpoložljive opreme in sredstev, med drugim tudi za zaustavitev morebitnega razlitja;

| 6. | ureditve za omejevanje tveganja za osebe na napravi in v okolju, vključno z načini opozarjanja in pričakovanim ravnanjem oseb po prejemu opozorila; |
| --- | --- |

6.

ureditve za omejevanje tveganja za osebe na napravi in v okolju, vključno z načini opozarjanja in pričakovanim ravnanjem oseb po prejemu opozorila;

| 7. | v primeru skupnih dejavnosti, ureditev za uskladitev umika, evakuacije in reševanja med zadevnimi napravami, da se zagotovijo dobre možnosti za preživetje ljudi na napravah v času večje nesreče; |
| --- | --- |

7.

v primeru skupnih dejavnosti, ureditev za uskladitev umika, evakuacije in reševanja med zadevnimi napravami, da se zagotovijo dobre možnosti za preživetje ljudi na napravah v času večje nesreče;

| 8. | oceno učinkovitosti ukrepanja pri razlitju nafte. Okoljske razmere, ki jih je treba upoštevati pri tej analizi ukrepanja, vključujejo:






  (i) | vreme, vključno z vetrom, vidljivostjo, padavinami in temperaturo; |
| --- | --- | --- |

8.

oceno učinkovitosti ukrepanja pri razlitju nafte. Okoljske razmere, ki jih je treba upoštevati pri tej analizi ukrepanja, vključujejo:

(i)

vreme, vključno z vetrom, vidljivostjo, padavinami in temperaturo;

| (ii) | razmere, plimovanje in tokove; |
| --- | --- |

(ii)

razmere, plimovanje in tokove;

| (iii) | prisotnost ledu in razbitin; |
| --- | --- |

(iii)

prisotnost ledu in razbitin;

| (iv) | trajanje dnevne svetlobe ter |
| --- | --- |

(iv)

trajanje dnevne svetlobe ter

| (v) | druge znane okoljske razmere, ki bi lahko vplivale na učinkovitost opreme za ukrepanje ali splošni uspeh ukrepov; |
| --- | --- |

(v)

druge znane okoljske razmere, ki bi lahko vplivale na učinkovitost opreme za ukrepanje ali splošni uspeh ukrepov;

| 9. | ureditev za zgodnje obveščanje organa ali organov, pristojnih za začetek izvajanja zunanjega načrta za ukrepanje ob nesrečah, o večjih nesrečah, vrsto informacij, ki se sporočijo v začetnem opozorilu, in ureditev za zagotavljanje podrobnejših informacij, takoj ko so na voljo; |
| --- | --- |

9.

ureditev za zgodnje obveščanje organa ali organov, pristojnih za začetek izvajanja zunanjega načrta za ukrepanje ob nesrečah, o večjih nesrečah, vrsto informacij, ki se sporočijo v začetnem opozorilu, in ureditev za zagotavljanje podrobnejših informacij, takoj ko so na voljo;

| 10. | ureditev za usposabljanje osebja za naloge, ki naj bi jih opravljali, in po potrebi za njihovo usklajevanje z zunanjimi izvajalci ukrepov ob nesrečah; |
| --- | --- |

10.

ureditev za usposabljanje osebja za naloge, ki naj bi jih opravljali, in po potrebi za njihovo usklajevanje z zunanjimi izvajalci ukrepov ob nesrečah;

| 11. | ureditev za usklajevanje notranjih z zunanjimi ukrepi ob nesrečah; |
| --- | --- |

11.

ureditev za usklajevanje notranjih z zunanjimi ukrepi ob nesrečah;

| 12. | dokaz o predhodnih ocenah morebitnih kemikalij, ki se uporabljajo kot disperzijska sredstva, izvedenih za čim večje zmanjšanje vpliva na javno zdravje in dodatne škode za okolje. |
| --- | --- |

12.

dokaz o predhodnih ocenah morebitnih kemikalij, ki se uporabljajo kot disperzijska sredstva, izvedenih za čim večje zmanjšanje vpliva na javno zdravje in dodatne škode za okolje.

---

PRILOGA II

Informacije o delih na vrtini, ki se predložijo v skladu s členom 15(4)

Poročila, ki se pristojnemu organu predložijo v skladu s členom 15(4) vsebujejo vsaj naslednje informacije:

| 1. | ime in naslov izvajalca na vrtini; |
| --- | --- |

1.

ime in naslov izvajalca na vrtini;

| 2. | oznako naprave ter ime in naslov izvajalca ali lastnika; |
| --- | --- |

2.

oznako naprave ter ime in naslov izvajalca ali lastnika;

| 3. | podrobnosti o vrtini in morebitne povezave z napravami ali povezano infrastrukturo; |
| --- | --- |

3.

podrobnosti o vrtini in morebitne povezave z napravami ali povezano infrastrukturo;

| 4. | povzetek dejavnosti, opravljenih od začetka dejavnosti ali od prejšnjega poročila; |
| --- | --- |

4.

povzetek dejavnosti, opravljenih od začetka dejavnosti ali od prejšnjega poročila;

| 5. | premer ter dejansko navpično in izmerjeno globino:






  (a) | vsake izvrtane luknje ter |
| --- | --- | --- |

5.

premer ter dejansko navpično in izmerjeno globino:

(a)

vsake izvrtane luknje ter

| (b) | vsakega nameščenega ohišja; |
| --- | --- |

(b)

vsakega nameščenega ohišja;

| 6. | gostoto vrtalne tekočine v času priprave poročila ter |
| --- | --- |

6.

gostoto vrtalne tekočine v času priprave poročila ter

| 7. | v primeru dejavnosti v zvezi z obstoječo vrtino njeno trenutno stanje delovanja. |
| --- | --- |

7.

v primeru dejavnosti v zvezi z obstoječo vrtino njeno trenutno stanje delovanja.

---

PRILOGA III

Določbe v zvezi z imenovanjem in delovanjem pristojnega organa v skladu s členoma 8 in 9

1.   DOLOČBE V ZVEZI Z DRŽAVAMI ČLANICAMI

| 1. | Pri imenovanju pristojnega organa, odgovornega za naloge iz člena 8, države članice sprejmejo vsaj naslednje ukrepe:






  (a) | določijo organizacijsko ureditev, ki omogoča učinkovito izvrševanje nalog, dodeljenih pristojnemu organu s to direktivo, vključno z ureditvijo za nepristransko urejanje varnosti in varstva okolja; |
| --- | --- | --- |

1.

Pri imenovanju pristojnega organa, odgovornega za naloge iz člena 8, države članice sprejmejo vsaj naslednje ukrepe:

(a)

določijo organizacijsko ureditev, ki omogoča učinkovito izvrševanje nalog, dodeljenih pristojnemu organu s to direktivo, vključno z ureditvijo za nepristransko urejanje varnosti in varstva okolja;

| (b) | pripravijo izjavo o politiki, ki opisuje cilje nadzora in izvrševanja ter obveznosti pristojnega organa za doseganje preglednosti, doslednosti, sorazmernosti in nepristranskosti pri urejanju naftnih in plinskih dejavnosti na morju. |
| --- | --- |

(b)

pripravijo izjavo o politiki, ki opisuje cilje nadzora in izvrševanja ter obveznosti pristojnega organa za doseganje preglednosti, doslednosti, sorazmernosti in nepristranskosti pri urejanju naftnih in plinskih dejavnosti na morju.

| 2. | Države članice zagotovijo potrebne določbe za uresničevanje navedenih ureditev iz točke 1, med drugim:






  (a) | s financiranjem zadostnega strokovnega znanja, ki je na voljo na notranji ravni, ali s formalnimi dogovori s tretjimi osebami oziroma z obojim, da bi pristojni organ lahko opravil inšpekcijske preglede in preiskave dejavnosti, sprejel izvršilne ukrepe ter obravnaval poročila o nevarnostih večjih nesreč in obvestila; |
| --- | --- | --- |

2.

Države članice zagotovijo potrebne določbe za uresničevanje navedenih ureditev iz točke 1, med drugim:

(a)

s financiranjem zadostnega strokovnega znanja, ki je na voljo na notranji ravni, ali s formalnimi dogovori s tretjimi osebami oziroma z obojim, da bi pristojni organ lahko opravil inšpekcijske preglede in preiskave dejavnosti, sprejel izvršilne ukrepe ter obravnaval poročila o nevarnostih večjih nesreč in obvestila;

| (b) | v primeru vključevanja zunanjega strokovnega znanja s financiranjem priprave ustreznih pisnih smernic in nadzora, da se ohrani dosleden pristop in zagotovi, da zakonito imenovani pristojni organ ohrani polno odgovornost na podlagi te direktive; |
| --- | --- |

(b)

v primeru vključevanja zunanjega strokovnega znanja s financiranjem priprave ustreznih pisnih smernic in nadzora, da se ohrani dosleden pristop in zagotovi, da zakonito imenovani pristojni organ ohrani polno odgovornost na podlagi te direktive;

| (c) | s financiranjem osnovnega usposabljanja, komunikacije, dostopa do tehnologije, potnih stroškov in stroškov bivanja osebja pri pristojnem organu za izvajanje njihovih nalog in lažje dejavno sodelovanje med pristojnimi organi v skladu s členom 27; |
| --- | --- |

(c)

s financiranjem osnovnega usposabljanja, komunikacije, dostopa do tehnologije, potnih stroškov in stroškov bivanja osebja pri pristojnem organu za izvajanje njihovih nalog in lažje dejavno sodelovanje med pristojnimi organi v skladu s členom 27;

| (d) | po potrebi je treba od izvajalcev ali lastnikov zahtevati, naj pristojnemu organu povrnejo stroške, nastale pri izvajanju njegovih nalog na podlagi te direktive; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi je treba od izvajalcev ali lastnikov zahtevati, naj pristojnemu organu povrnejo stroške, nastale pri izvajanju njegovih nalog na podlagi te direktive;

| (e) | s financiranjem in spodbujanjem raziskav v skladu z nalogami pristojnega organa iz te direktive; |
| --- | --- |

(e)

s financiranjem in spodbujanjem raziskav v skladu z nalogami pristojnega organa iz te direktive;

| (f) | z zagotavljanjem financiranja za poročila pristojnih organov. |
| --- | --- |

(f)

z zagotavljanjem financiranja za poročila pristojnih organov.

2.   DOLOČBE V ZVEZI Z DELOVANJEM PRISTOJNEGA ORGANA

| 1. | Za učinkovito izvajanje svojih nalog v skladu s členom 9 pristojni organ pripravi:






  (a) | pisno strategijo, ki opisuje njegove naloge, prednostne naloge za ukrepanje, na primer pri zasnovi in delovanju naprav, upravljanju neoporečnosti ter pripravljenosti in ukrepanju ob nesrečah, ter njegovo organizacijo; |
| --- | --- | --- |

1.

Za učinkovito izvajanje svojih nalog v skladu s členom 9 pristojni organ pripravi:

(a)

pisno strategijo, ki opisuje njegove naloge, prednostne naloge za ukrepanje, na primer pri zasnovi in delovanju naprav, upravljanju neoporečnosti ter pripravljenosti in ukrepanju ob nesrečah, ter njegovo organizacijo;

| (b) | operativne postopke, ki opisujejo, kako bo pregledoval naloge izvajalcev in lastnikov, ki jih ureja ta direktiva, in zagotavljal njihovo izvrševanje, vključno s tem, kako bo obravnaval poročila o nevarnosti večjih nesreč, jih ocenjeval in sprejemal, kako bo ravnal z obvestili o delih na vrtini in kako je treba za določeno napravo ali dejavnost določiti pogostost inšpekcijskih pregledov ukrepov za obvladovanje tveganja zaradi nevarnosti večjih nesreč, tudi v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

(b)

operativne postopke, ki opisujejo, kako bo pregledoval naloge izvajalcev in lastnikov, ki jih ureja ta direktiva, in zagotavljal njihovo izvrševanje, vključno s tem, kako bo obravnaval poročila o nevarnosti večjih nesreč, jih ocenjeval in sprejemal, kako bo ravnal z obvestili o delih na vrtini in kako je treba za določeno napravo ali dejavnost določiti pogostost inšpekcijskih pregledov ukrepov za obvladovanje tveganja zaradi nevarnosti večjih nesreč, tudi v zvezi z okoljem;

| (c) | postopke za izvajanje njegovih nalog ne glede na druge odgovornosti, na primer naftne in plinske dejavnosti na kopnem, in ureditve v skladu z Direktivo 92/91/EGS; |
| --- | --- |

(c)

postopke za izvajanje njegovih nalog ne glede na druge odgovornosti, na primer naftne in plinske dejavnosti na kopnem, in ureditve v skladu z Direktivo 92/91/EGS;

| (d) | če pristojni organ sestavlja več kot eno telo, formalni sporazum o določitvi potrebnih mehanizmov za skupno delovanje pristojnega organa, vključno z nadzorom vodilnih delavcev, spremljanjem in pregledi, skupnim načrtovanjem in inšpekcijskimi pregledi, razdelitvijo odgovornosti za obravnavanje poročil o nevarnosti večjih nesreč, skupnimi preiskavami, notranjim sporočanjem in poročili, ki se skupaj objavljajo na zunanji ravni. |
| --- | --- |

(d)

če pristojni organ sestavlja več kot eno telo, formalni sporazum o določitvi potrebnih mehanizmov za skupno delovanje pristojnega organa, vključno z nadzorom vodilnih delavcev, spremljanjem in pregledi, skupnim načrtovanjem in inšpekcijskimi pregledi, razdelitvijo odgovornosti za obravnavanje poročil o nevarnosti večjih nesreč, skupnimi preiskavami, notranjim sporočanjem in poročili, ki se skupaj objavljajo na zunanji ravni.

| 2. | Pri podrobnih postopkih za ocenjevanje poročil o večjih nesrečah izvajalec ali lastnik zagotovi vse informacije o dejstvih in druge podrobnosti, ki se zahtevajo na podlagi te direktive. Pristojni organ zagotovi, da so zahteve za naslednje informacije jasno navedene v smernicah za izvajalce in lastnike:






  (a) | določijo se vse predvidljive nevarnosti, ki bi lahko povzročile večjo nesrečo, vključno za okolje, ovrednotijo se tveganja in opredelijo ukrepi, vključno z ukrepanjem ob nesrečah, za obvladovanje tveganj; |
| --- | --- | --- |

2.

Pri podrobnih postopkih za ocenjevanje poročil o večjih nesrečah izvajalec ali lastnik zagotovi vse informacije o dejstvih in druge podrobnosti, ki se zahtevajo na podlagi te direktive. Pristojni organ zagotovi, da so zahteve za naslednje informacije jasno navedene v smernicah za izvajalce in lastnike:

(a)

določijo se vse predvidljive nevarnosti, ki bi lahko povzročile večjo nesrečo, vključno za okolje, ovrednotijo se tveganja in opredelijo ukrepi, vključno z ukrepanjem ob nesrečah, za obvladovanje tveganj;

| (b) | ustrezno se opiše sistem za upravljanje varnosti in okolja, da se dokaže skladnost s to direktivo; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno se opiše sistem za upravljanje varnosti in okolja, da se dokaže skladnost s to direktivo;

| (c) | opiše se ustrezna ureditev za neodvisno preverjanje in revizijo s strani izvajalca ali lastnika. |
| --- | --- |

(c)

opiše se ustrezna ureditev za neodvisno preverjanje in revizijo s strani izvajalca ali lastnika.

| 3. | Pri temeljiti oceni poročil o nevarnosti večjih nesreč pristojni organ zagotovi:






  (a) | da se zagotovijo vse informacije o dejstvih; |
| --- | --- | --- |

3.

Pri temeljiti oceni poročil o nevarnosti večjih nesreč pristojni organ zagotovi:

(a)

da se zagotovijo vse informacije o dejstvih;

| (b) | da izvajalec ali lastnik določi vse smiselno predvidljive nevarnosti večjih nesreč v zvezi z napravo in njenimi funkcijami, skupaj z morebitnimi sprožilnimi dogodki, pri čemer se natančno pojasnijo metodologija in merila vrednotenja, sprejeta za obvladovanje nevarnosti večjih nesreč, vključno z dejavniki negotovosti v analizi; |
| --- | --- |

(b)

da izvajalec ali lastnik določi vse smiselno predvidljive nevarnosti večjih nesreč v zvezi z napravo in njenimi funkcijami, skupaj z morebitnimi sprožilnimi dogodki, pri čemer se natančno pojasnijo metodologija in merila vrednotenja, sprejeta za obvladovanje nevarnosti večjih nesreč, vključno z dejavniki negotovosti v analizi;

| (c) | da pri obvladovanju tveganja se upoštevajo vse ustrezne faze v življenjskem ciklusu naprave in navedejo vse predvidljive okoliščine, vključno s tem:






  (i) | kako se pri odločitvah glede zasnove, opisanih v obvestilu o zasnovi, upošteva obvladovanje tveganja, da se zagotovi vključitev s tem povezanih varnostnih in okoljevarstvenih načel; |
| --- | --- | --- |

(c)

da pri obvladovanju tveganja se upoštevajo vse ustrezne faze v življenjskem ciklusu naprave in navedejo vse predvidljive okoliščine, vključno s tem:

(i)

kako se pri odločitvah glede zasnove, opisanih v obvestilu o zasnovi, upošteva obvladovanje tveganja, da se zagotovi vključitev s tem povezanih varnostnih in okoljevarstvenih načel;

| (ii) | kako naj se izvajajo dela na vrtini z naprave, ko ta deluje; |
| --- | --- |

(ii)

kako naj se izvajajo dela na vrtini z naprave, ko ta deluje;

| (iii) | kako naj se dela na vrtini začnejo in začasno prekinejo, preden se začne proizvodnja na proizvodni napravi; |
| --- | --- |

(iii)

kako naj se dela na vrtini začnejo in začasno prekinejo, preden se začne proizvodnja na proizvodni napravi;

| (iv) | kako naj se izvajajo skupne dejavnosti z drugo napravo; |
| --- | --- |

(iv)

kako naj se izvajajo skupne dejavnosti z drugo napravo;

| (v) | kako bo izvedena razgradnja naprave; |
| --- | --- |

(v)

kako bo izvedena razgradnja naprave;

| (d) | kako naj bi se izvajali ukrepi za zmanjšanje tveganja, opredeljeni v okviru obvladovanja tveganja, če je to potrebno za zmanjšanje tveganj na sprejemljivo raven; |
| --- | --- |

(d)

kako naj bi se izvajali ukrepi za zmanjšanje tveganja, opredeljeni v okviru obvladovanja tveganja, če je to potrebno za zmanjšanje tveganj na sprejemljivo raven;

| (e) | ali je pri določanju ukrepov, potrebnih za doseganje sprejemljivih ravni tveganja, izvajalec ali lastnik jasno navedel, kako so bili upoštevani dobra praksa in presoja na podlagi dobre inženirske prakse, najboljša upravljavska praksa ter človeški in organizacijski dejavniki in načela; |
| --- | --- |

(e)

ali je pri določanju ukrepov, potrebnih za doseganje sprejemljivih ravni tveganja, izvajalec ali lastnik jasno navedel, kako so bili upoštevani dobra praksa in presoja na podlagi dobre inženirske prakse, najboljša upravljavska praksa ter človeški in organizacijski dejavniki in načela;

| (f) | ali so jasno opredeljeni in upravičeni ukrepi in ureditev za odkrivanje nesreč ter hitro in učinkovito ukrepanje; |
| --- | --- |

(f)

ali so jasno opredeljeni in upravičeni ukrepi in ureditev za odkrivanje nesreč ter hitro in učinkovito ukrepanje;

| (g) | kako so ureditev in ukrepi za umik, evakuacijo in reševanje za omejitev stopnjevanja nesreče in zmanjšanje njenega vpliva na okolje logično in sistematično povezani ob upoštevanju verjetnih izrednih razmer, v katerih se bodo izvajali; |
| --- | --- |

(g)

kako so ureditev in ukrepi za umik, evakuacijo in reševanje za omejitev stopnjevanja nesreče in zmanjšanje njenega vpliva na okolje logično in sistematično povezani ob upoštevanju verjetnih izrednih razmer, v katerih se bodo izvajali;

| (h) | kako so zahteve vključene v notranje načrte za ukrepanje ob nesrečah in ali je bila pristojnemu organu predložena kopija ali ustrezen opis notranjega načrta za ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

(h)

kako so zahteve vključene v notranje načrte za ukrepanje ob nesrečah in ali je bila pristojnemu organu predložena kopija ali ustrezen opis notranjega načrta za ukrepanje ob nesrečah;

| (i) | ali je sistem za upravljanje varnosti in okolja, opisan v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ustrezen za zagotovitev nadzora nad nevarnostmi večjih nesreč v vsaki fazi življenjskega ciklusa naprave, ali je skladen z vsemi ustreznimi zakonskimi določbami ter ali zagotavlja revizijo in izvajanje revizijskih priporočil; |
| --- | --- |

(i)

ali je sistem za upravljanje varnosti in okolja, opisan v poročilu o nevarnosti večjih nesreč, ustrezen za zagotovitev nadzora nad nevarnostmi večjih nesreč v vsaki fazi življenjskega ciklusa naprave, ali je skladen z vsemi ustreznimi zakonskimi določbami ter ali zagotavlja revizijo in izvajanje revizijskih priporočil;

| (j) | ali je sistem za neodvisno preverjanje natančno pojasnjen. |
| --- | --- |

(j)

ali je sistem za neodvisno preverjanje natančno pojasnjen.

---

PRILOGA IV

Določbe izvajalcev in lastnikov za preprečevanje večjih nesreč v skladu s členom 19

| 1. | Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki:






  (a) | posebno pozornost namenijo ocenjevanju zahtev glede zanesljivosti in neoporečnosti kritičnih sistemov za varnost in okolje ter pri sistemih za inšpekcijske preglede in vzdrževanje izhajajo iz doseganja zahtevane ravni varnosti in okoljske neoporečnosti. |
| --- | --- | --- |

1.

Države članice zagotovijo, da izvajalci in lastniki:

(a)

posebno pozornost namenijo ocenjevanju zahtev glede zanesljivosti in neoporečnosti kritičnih sistemov za varnost in okolje ter pri sistemih za inšpekcijske preglede in vzdrževanje izhajajo iz doseganja zahtevane ravni varnosti in okoljske neoporečnosti.

| (b) | sprejmejo ustrezne ukrepe, da kolikor je mogoče preprečijo nenačrtovano uhajanje nevarnih snovi iz cevovodov, plovil in sistemov, namenjenih za njihovo varno zadrževanje. Izvajalci in lastniki zlasti zagotovijo, da j nobena enkratna okvara zadrževalne pregrade, kolikor je to mogoče, ne more povzročiti nevarnosti večje nesreče; |
| --- | --- |

(b)

sprejmejo ustrezne ukrepe, da kolikor je mogoče preprečijo nenačrtovano uhajanje nevarnih snovi iz cevovodov, plovil in sistemov, namenjenih za njihovo varno zadrževanje. Izvajalci in lastniki zlasti zagotovijo, da j nobena enkratna okvara zadrževalne pregrade, kolikor je to mogoče, ne more povzročiti nevarnosti večje nesreče;

| (c) | pripravijo seznam, v katerem navedejo razpoložljivo opremo, njenega lastnika in lokacijo, možnosti za prenos do naprave in načine za njeno uporabo na napravi, pa tudi vse subjekte, ki so povezani z izvajanjem notranjega načrta za ukrepanje ob nesrečah. Seznam vsebuje veljavne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da se oprema in postopki ohranjajo v stanju, ki je primerno za uporabo; |
| --- | --- |

(c)

pripravijo seznam, v katerem navedejo razpoložljivo opremo, njenega lastnika in lokacijo, možnosti za prenos do naprave in načine za njeno uporabo na napravi, pa tudi vse subjekte, ki so povezani z izvajanjem notranjega načrta za ukrepanje ob nesrečah. Seznam vsebuje veljavne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da se oprema in postopki ohranjajo v stanju, ki je primerno za uporabo;

| (d) | zagotovijo ustrezen okvir za spremljanje skladnosti z vsemi ustreznimi zakonskimi določbami tako, da v svoje standardne operativne postopke vključijo svoje zakonske obveznosti v zvezi z obvladovanjem nevarnosti večjih nesreč in varstvom okolja ter |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo ustrezen okvir za spremljanje skladnosti z vsemi ustreznimi zakonskimi določbami tako, da v svoje standardne operativne postopke vključijo svoje zakonske obveznosti v zvezi z obvladovanjem nevarnosti večjih nesreč in varstvom okolja ter

| (e) | posebno pozornost namenijo oblikovanju in ohranjanju visoke varnostne kulture, ki zagotavlja veliko verjetnost neprekinjenega varnega delovanja, tudi glede sodelovanja z delavci, med drugim z:






  (i) | jasno zavezanostjo tristranskim posvetovanjem in ukrepom, ki iz njih izhajajo; |
| --- | --- | --- |

(e)

posebno pozornost namenijo oblikovanju in ohranjanju visoke varnostne kulture, ki zagotavlja veliko verjetnost neprekinjenega varnega delovanja, tudi glede sodelovanja z delavci, med drugim z:

(i)

jasno zavezanostjo tristranskim posvetovanjem in ukrepom, ki iz njih izhajajo;

| (ii) | spodbujanjem in nagrajevanjem poročanja o nesrečah in skorajšnjih nesrečah; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem in nagrajevanjem poročanja o nesrečah in skorajšnjih nesrečah;

| (iii) | učinkovitim sodelovanjem z izvoljenimi predstavniki za varnost; |
| --- | --- |

(iii)

učinkovitim sodelovanjem z izvoljenimi predstavniki za varnost;

| (iv) | zaščito prijaviteljev nepravilnosti. |
| --- | --- |

(iv)

zaščito prijaviteljev nepravilnosti.

| 2. | Države članice zagotovijo, da industrija v sodelovanju s pristojnimi organi pripravi in izvaja prednostni načrt za oblikovanje standardov, smernic in pravil za učinkovito izvajanje najboljše prakse pri preprečevanju nevarnosti večjih nesreč in omejevanju posledic večjih nesreč, če bi se te vendarle zgodile. |
| --- | --- |

2.

Države članice zagotovijo, da industrija v sodelovanju s pristojnimi organi pripravi in izvaja prednostni načrt za oblikovanje standardov, smernic in pravil za učinkovito izvajanje najboljše prakse pri preprečevanju nevarnosti večjih nesreč in omejevanju posledic večjih nesreč, če bi se te vendarle zgodile.

---

PRILOGA V

Izbira neodvisnih preveriteljev in zasnove sistemov za neodvisno preverjanje v skladu s členom 17(3)

| 1. | Države članice od izvajalca ali lastnika zahtevajo, da zagotovi, da so v zvezi z neodvisnostjo preveritelja od izvajalcev in lastnikov, izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | funkcija ne zahteva, da neodvisni preveritelj preuči kateri koli vidik varnostnega in okoljskega kritičnega elementa ali kateri koli del naprave ali vrtne ali zasnove vrtine, v katerega je bil preveritelj vključen pred dejavnostjo preverjanja ali ki bi lahko ogrožal njegovo nepristranskost; |
| --- | --- | --- |

1.

Države članice od izvajalca ali lastnika zahtevajo, da zagotovi, da so v zvezi z neodvisnostjo preveritelja od izvajalcev in lastnikov, izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

funkcija ne zahteva, da neodvisni preveritelj preuči kateri koli vidik varnostnega in okoljskega kritičnega elementa ali kateri koli del naprave ali vrtne ali zasnove vrtine, v katerega je bil preveritelj vključen pred dejavnostjo preverjanja ali ki bi lahko ogrožal njegovo nepristranskost;

| (b) | neodvisni preveritelj je dovolj neodvisen od sistema za upravljanje, v katerem je ali je bil odgovoren za kateri koli vidik sestavnega dela, ki je vključen v preverjanje sistema za neodvisno preverjanje ali pregled vrtine, s čimer se zagotovi objektivnost pri opravljanju njegovih nalog v okviru sistema. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni preveritelj je dovolj neodvisen od sistema za upravljanje, v katerem je ali je bil odgovoren za kateri koli vidik sestavnega dela, ki je vključen v preverjanje sistema za neodvisno preverjanje ali pregled vrtine, s čimer se zagotovi objektivnost pri opravljanju njegovih nalog v okviru sistema.

| 2. | Države članice zahtevajo, da izvajalec ali lastnik zagotovi, da so v zvezi s sistemom za neodvisno preverjanje glede naprave ali vrtine, izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | neodvisni preveritelj je ustrezno tehnično usposobljen, kar vključuje, kadar je to potrebno, ustrezno usposobljeno in izkušeno osebje v zadostnem številu, ki izpolnjujejo zahteve iz točke 1 te priloge; |
| --- | --- | --- |

2.

Države članice zahtevajo, da izvajalec ali lastnik zagotovi, da so v zvezi s sistemom za neodvisno preverjanje glede naprave ali vrtine, izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

neodvisni preveritelj je ustrezno tehnično usposobljen, kar vključuje, kadar je to potrebno, ustrezno usposobljeno in izkušeno osebje v zadostnem številu, ki izpolnjujejo zahteve iz točke 1 te priloge;

| (b) | naloge po sistemu za neodvisno preverjanje so ustrezno dodeljene osebju, ki je usposobljeno za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

naloge po sistemu za neodvisno preverjanje so ustrezno dodeljene osebju, ki je usposobljeno za njihovo izvajanje;

| (c) | pretok informacij med izvajalcem ali lastnikom in neodvisnim preveriteljem je ustrezno urejen; |
| --- | --- |

(c)

pretok informacij med izvajalcem ali lastnikom in neodvisnim preveriteljem je ustrezno urejen;

| (d) | neodvisni preveritelj ima ustrezna pooblastila, ki mu omogočajo učinkovito izvajanje nalog. |
| --- | --- |

(d)

neodvisni preveritelj ima ustrezna pooblastila, ki mu omogočajo učinkovito izvajanje nalog.

| 3. | Neodvisnemu preveritelju se sporočijo bistvene spremembe, da bi jih lahko dodatno pregledal v skladu s sistemom za neodvisno preverjanje, pri čemer se rezultati takih dodatnih preverjanj sporočijo pristojnemu organu, če je to zahtevano. |
| --- | --- |

3.

Neodvisnemu preveritelju se sporočijo bistvene spremembe, da bi jih lahko dodatno pregledal v skladu s sistemom za neodvisno preverjanje, pri čemer se rezultati takih dodatnih preverjanj sporočijo pristojnemu organu, če je to zahtevano.

---

PRILOGA VI

Informacije v zvezi s prednostnimi nalogami za sodelovanje med izvajalci in lastniki ter pristojnimi organi v skladu s členom 19(7)

Vidiki, ki jih je treba upoštevati za določitev prednostnih nalog za razvoj standardov in smernic, v praksi uresničujejo ukrepe preprečevanja večjih nesreč in omejevanja njihovih posledic. Ti vidiki vključujejo:

| (a) | izboljšanje neoporečnosti vrtine, opreme za nadzor nad vrtino in pregrad ter spremljanje njihove učinkovitosti; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje neoporečnosti vrtine, opreme za nadzor nad vrtino in pregrad ter spremljanje njihove učinkovitosti;

| (b) | izboljšanje primarnega zadrževanja; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje primarnega zadrževanja;

| (c) | izboljšanje sekundarnega zadrževanja, ki omejuje stopnjevanje prvih znakov večje nesreče, vključno z nenadzorovanimi izpusti na vrtini; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje sekundarnega zadrževanja, ki omejuje stopnjevanje prvih znakov večje nesreče, vključno z nenadzorovanimi izpusti na vrtini;

| (d) | zanesljiv postopek sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

(d)

zanesljiv postopek sprejemanja odločitev;

| (e) | upravljanje in nadzor nad dejavnostmi, ki povzročajo nevarnost večjih nesreč; |
| --- | --- |

(e)

upravljanje in nadzor nad dejavnostmi, ki povzročajo nevarnost večjih nesreč;

| (f) | usposobljenost oseb na ključnih delovnih mestih; |
| --- | --- |

(f)

usposobljenost oseb na ključnih delovnih mestih;

| (g) | učinkovito obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

(g)

učinkovito obvladovanje tveganja;

| (h) | ocenjevanje zanesljivosti kritičnih sistemov za varnost in okolje; |
| --- | --- |

(h)

ocenjevanje zanesljivosti kritičnih sistemov za varnost in okolje;

| (i) | ključne kazalnike uspešnosti; |
| --- | --- |

(i)

ključne kazalnike uspešnosti;

| (j) | učinkovito vključitev sistemov za upravljanje varnosti in okolja med izvajalci in lastniki ter drugimi subjekti, vključenimi v naftne in plinske dejavnosti. |
| --- | --- |

(j)

učinkovito vključitev sistemov za upravljanje varnosti in okolja med izvajalci in lastniki ter drugimi subjekti, vključenimi v naftne in plinske dejavnosti.

---

PRILOGA VII

Informacije, ki se predložijo v zunanjih načrtih za ukrepanje ob nesrečah v skladu s členom 29

Zunanji načrti za ukrepanje ob nesrečah, pripravljeni v skladu s členom 29, vsebujejo, vendar niso omejeni na:

| (a) | imena in položaje oseb, pooblaščenih za sprožitev postopkov za ukrepanje ob nesrečah, ter oseb, ki vodijo zunanje ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

(a)

imena in položaje oseb, pooblaščenih za sprožitev postopkov za ukrepanje ob nesrečah, ter oseb, ki vodijo zunanje ukrepanje ob nesrečah;

| (b) | ureditev za prejemanje zgodnjih opozoril o večjih nesrečah ter s tem povezane postopke za opozarjanje in ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

(b)

ureditev za prejemanje zgodnjih opozoril o večjih nesrečah ter s tem povezane postopke za opozarjanje in ukrepanje ob nesrečah;

| (c) | ureditev za usklajevanje sredstev, potrebnih za izvajanje zunanjega načrta za ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

(c)

ureditev za usklajevanje sredstev, potrebnih za izvajanje zunanjega načrta za ukrepanje ob nesrečah;

| (d) | ureditev v podporo notranjemu ukrepanju ob nesrečah; |
| --- | --- |

(d)

ureditev v podporo notranjemu ukrepanju ob nesrečah;

| (e) | podroben opis ureditve za zunanje ukrepanje ob nesrečah; |
| --- | --- |

(e)

podroben opis ureditve za zunanje ukrepanje ob nesrečah;

| (f) | ureditev za posredovanje ustreznih informacij in nasvetov v zvezi z večjo nesrečo osebam in organizacijam, ki bi jih nesreča lahko prizadela; |
| --- | --- |

(f)

ureditev za posredovanje ustreznih informacij in nasvetov v zvezi z večjo nesrečo osebam in organizacijam, ki bi jih nesreča lahko prizadela;

| (g) | ureditev za obveščanje služb za ukrepanje ob nesrečah v drugih državah članicah in Komisije o večji nesreči z možnimi čezmejnimi vplivi; |
| --- | --- |

(g)

ureditev za obveščanje služb za ukrepanje ob nesrečah v drugih državah članicah in Komisije o večji nesreči z možnimi čezmejnimi vplivi;

| (h) | ureditev za blaženje negativnih vplivov na prostoživeče živalske in rastlinske vrste tako na morju kot na kopnem, tudi če živali, prekrite z nafto, obalo dosežejo hitreje kot dejansko razlitje. |
| --- | --- |

(h)

ureditev za blaženje negativnih vplivov na prostoživeče živalske in rastlinske vrste tako na morju kot na kopnem, tudi če živali, prekrite z nafto, obalo dosežejo hitreje kot dejansko razlitje.

---

PRILOGA VIII

Podatki, ki se upoštevajo pri pripravi zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah v skladu s členom 29

| 1. | Organ ali organi, odgovorni za usklajevanje ukrepanja ob nesrečah, zagotovijo naslednje:






  (a) | seznam razpoložljive opreme, v čigavi lasti je, kje se nahaja, kako se prenese do naprave in kako se uporablja na kraju večje nesreče; |
| --- | --- | --- |

1.

Organ ali organi, odgovorni za usklajevanje ukrepanja ob nesrečah, zagotovijo naslednje:

(a)

seznam razpoložljive opreme, v čigavi lasti je, kje se nahaja, kako se prenese do naprave in kako se uporablja na kraju večje nesreče;

| (b) | opis vzpostavljenih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da se oprema in postopki ohranjajo v takšnem stanju, da jih je mogoče uporabiti; |
| --- | --- |

(b)

opis vzpostavljenih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da se oprema in postopki ohranjajo v takšnem stanju, da jih je mogoče uporabiti;

| (c) | seznam opreme v lasti industrije, ki se lahko zagotovi ob nesreči; |
| --- | --- |

(c)

seznam opreme v lasti industrije, ki se lahko zagotovi ob nesreči;

| (d) | opis splošne ureditve za ukrepanje ob večje nesreče, vključno s pristojnostmi in odgovornostmi vseh vključenih strani ter organov, odgovornih za ohranjanje takšne ureditve; |
| --- | --- |

(d)

opis splošne ureditve za ukrepanje ob večje nesreče, vključno s pristojnostmi in odgovornostmi vseh vključenih strani ter organov, odgovornih za ohranjanje takšne ureditve;

| (e) | ukrepe, s katerimi se zagotovi, da so oprema, osebje in postopki na voljo in posodobljeni ter da je vedno na voljo dovolj usposobljenega osebja; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe, s katerimi se zagotovi, da so oprema, osebje in postopki na voljo in posodobljeni ter da je vedno na voljo dovolj usposobljenega osebja;

| (f) | dokaz o predhodni oceni vpliva morebitnih kemikalij, predvidenih za uporabo v obliki disperzijskih sredstev, na okolje in zdravje. |
| --- | --- |

(f)

dokaz o predhodni oceni vpliva morebitnih kemikalij, predvidenih za uporabo v obliki disperzijskih sredstev, na okolje in zdravje.

| 2. | Zunanji načrti za ukrepanje ob nesrečah jasno določajo vlogo organov, izvajalcev ukrepov ob nesrečah, koordinatorjev in drugih subjektov, ki so dejavno vključeni v ukrepanje ob nesrečah, da se zagotovi sodelovanje pri ukrepanju ob večjih nesrečah. |
| --- | --- |

2.

Zunanji načrti za ukrepanje ob nesrečah jasno določajo vlogo organov, izvajalcev ukrepov ob nesrečah, koordinatorjev in drugih subjektov, ki so dejavno vključeni v ukrepanje ob nesrečah, da se zagotovi sodelovanje pri ukrepanju ob večjih nesrečah.

| 3. | Ureditev vsebujejo določbe o ukrepanju pri večjih nesrečah, ki bi lahko presegle zmogljivosti držav članic ali njihove meje, in sicer o:






  (a) | izmenjavi zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah s sosednjimi državami članicami in Komisijo; |
| --- | --- | --- |

3.

Ureditev vsebujejo določbe o ukrepanju pri večjih nesrečah, ki bi lahko presegle zmogljivosti držav članic ali njihove meje, in sicer o:

(a)

izmenjavi zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah s sosednjimi državami članicami in Komisijo;

| (b) | pripravi čezmejnega seznama sredstev za ukrepanje, ki so tako v lasti industrije kot javni lasti, ter vseh potrebnih prilagoditev, potrebnih za doseganje združljivosti opreme in postopkov med sosednjimi državami in državami članicami; |
| --- | --- |

(b)

pripravi čezmejnega seznama sredstev za ukrepanje, ki so tako v lasti industrije kot javni lasti, ter vseh potrebnih prilagoditev, potrebnih za doseganje združljivosti opreme in postopkov med sosednjimi državami in državami članicami;

| (c) | postopkih za uporabo mehanizma Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

(c)

postopkih za uporabo mehanizma Unije na področju civilne zaščite;

| (d) | ureditvi čezmejnih dejavnosti v okviru zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah. |
| --- | --- |

(d)

ureditvi čezmejnih dejavnosti v okviru zunanjih načrtov za ukrepanje ob nesrečah.

---

PRILOGA IX

Izmenjava informacij in preglednost

| 1. | Enotna oblika podatkovnega sporočanja za kazalnike nevarnosti večjih nesreč omogoča primerjavo informacij pristojnih organov in primerjavo informacij posameznih izvajalcev in lastnikov. |
| --- | --- |

1.

Enotna oblika podatkovnega sporočanja za kazalnike nevarnosti večjih nesreč omogoča primerjavo informacij pristojnih organov in primerjavo informacij posameznih izvajalcev in lastnikov.

| 2. | Informacije, ki jih izmenjujejo pristojni organ, izvajalci in lastniki, vključujejo informacije v zvezi z/s:






  (a) | nenamernim uhajanjem nafte, plina ali drugih nevarnih snovi, ki so se ali se niso vnele; |
| --- | --- | --- |

2.

Informacije, ki jih izmenjujejo pristojni organ, izvajalci in lastniki, vključujejo informacije v zvezi z/s:

(a)

nenamernim uhajanjem nafte, plina ali drugih nevarnih snovi, ki so se ali se niso vnele;

| (b) | izgubo nadzora nad vrtino, ki zahteva uporabo opreme za nadzor nad vrtino, ali okvaro pregrade vrtine, zaradi česar jo je treba zamenjati ali popraviti; |
| --- | --- |

(b)

izgubo nadzora nad vrtino, ki zahteva uporabo opreme za nadzor nad vrtino, ali okvaro pregrade vrtine, zaradi česar jo je treba zamenjati ali popraviti;

| (c) | okvaro varnostnega ali okoljskega kritičnega elementa; |
| --- | --- |

(c)

okvaro varnostnega ali okoljskega kritičnega elementa;

| (d) | večjo izgubo strukturne neoporečnosti ali zaščite pred posledicami požara ali eksplozije oziroma izgubo stabilne postavitve v zvezi z mobilno napravo; |
| --- | --- |

(d)

večjo izgubo strukturne neoporečnosti ali zaščite pred posledicami požara ali eksplozije oziroma izgubo stabilne postavitve v zvezi z mobilno napravo;

| (e) | plovili na poti trčenja ali dejanskimi trčenji plovil z napravo na morju; |
| --- | --- |

(e)

plovili na poti trčenja ali dejanskimi trčenji plovil z napravo na morju;

| (f) | nesrečami helikopterjev na napravah na morju ali v njihovi bližini; |
| --- | --- |

(f)

nesrečami helikopterjev na napravah na morju ali v njihovi bližini;

| (g) | vsemi nesrečami s smrtnimi žrtvami; |
| --- | --- |

(g)

vsemi nesrečami s smrtnimi žrtvami;

| (h) | vsemi hudimi poškodbami petih ali več ljudi v isti nesreči; |
| --- | --- |

(h)

vsemi hudimi poškodbami petih ali več ljudi v isti nesreči;

| (i) | vsemi evakuacijami zaposlenih; |
| --- | --- |

(i)

vsemi evakuacijami zaposlenih;

| (j) | velikimi okoljskimi nesrečami. |
| --- | --- |

(j)

velikimi okoljskimi nesrečami.

| 3. | Letna poročila, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 25, vsebujejo vsaj informacije o:






  (a) | številu, starosti in lokaciji naprav; |
| --- | --- | --- |

3.

Letna poročila, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 25, vsebujejo vsaj informacije o:

(a)

številu, starosti in lokaciji naprav;

| (b) | številu in vrsti opravljenih inšpekcijskih pregledov in preiskav, vseh izvršilnih ukrepih ali obsodbah; |
| --- | --- |

(b)

številu in vrsti opravljenih inšpekcijskih pregledov in preiskav, vseh izvršilnih ukrepih ali obsodbah;

| (c) | podatkih o nesrečah v okviru enotnega sistema za poročanje v skladu s členom 23; |
| --- | --- |

(c)

podatkih o nesrečah v okviru enotnega sistema za poročanje v skladu s členom 23;

| (d) | vseh večjih spremembah regulativnega okvira za dejavnosti na morju; |
| --- | --- |

(d)

vseh večjih spremembah regulativnega okvira za dejavnosti na morju;

| (e) | uspešnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju pri preprečevanju večjih nesreč in omejevanju posledic večjih nesreč, ki se zgodijo. |
| --- | --- |

(e)

uspešnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju pri preprečevanju večjih nesreč in omejevanju posledic večjih nesreč, ki se zgodijo.

| 4. | Informacije iz točke 2 vsebujejo jasne informacije o dejstvih ter analitične podatke o naftnih in plinskih dejavnostih. Predložene informacije in podatki morajo biti taki, da omogočajo primerjavo uspešnosti posameznih izvajalcev in lastnikov znotraj države članice in uspešnost industrije kot celote med državami članicami. |
| --- | --- |

4.

Informacije iz točke 2 vsebujejo jasne informacije o dejstvih ter analitične podatke o naftnih in plinskih dejavnostih. Predložene informacije in podatki morajo biti taki, da omogočajo primerjavo uspešnosti posameznih izvajalcev in lastnikov znotraj države članice in uspešnost industrije kot celote med državami članicami.

| 5. | Z zbiranjem in povezovanjem informacij iz točke 2 se državam članicam omogoči, da zagotovijo predhodno opozarjanje potencialnega poslabšanja kritičnih ovir za varnost in okolje ter se jim omogoči, da sprejmejo preventivne ukrepe. Te informacije so tudi pokazatelj učinkovitosti ukrepov in kontrol, ki jih izvajajo posamezni izvajalci in lastniki ter celotna industrija, zlasti za preprečevanje večjih nesreč in zmanjšanje tveganj za okolje. |
| --- | --- |

5.

Z zbiranjem in povezovanjem informacij iz točke 2 se državam članicam omogoči, da zagotovijo predhodno opozarjanje potencialnega poslabšanja kritičnih ovir za varnost in okolje ter se jim omogoči, da sprejmejo preventivne ukrepe. Te informacije so tudi pokazatelj učinkovitosti ukrepov in kontrol, ki jih izvajajo posamezni izvajalci in lastniki ter celotna industrija, zlasti za preprečevanje večjih nesreč in zmanjšanje tveganj za okolje.

| 6. | Da se izpolnijo zahteve iz člena 24, se za lažjo objavo ustreznih podatkov v skladu s točko 2 te priloge in pripravo poročil v skladu s členom 25 pripravi poenostavljena oblika, ki je enostavno dostopna javnosti in omogoča čezmejno primerjavo podatkov. |
| --- | --- |

6.

Da se izpolnijo zahteve iz člena 24, se za lažjo objavo ustreznih podatkov v skladu s točko 2 te priloge in pripravo poročil v skladu s členom 25 pripravi poenostavljena oblika, ki je enostavno dostopna javnosti in omogoča čezmejno primerjavo podatkov.

---

IZJAVA KOMISIJE

| 1. | Komisija obžaluje, da so na podlagi odstavkov 3 in 5 člena 41 nekatere države članice delno izvzete iz obveznosti prenosa Direktive in meni, da takšno odstopanje ne sme veljati kot precedens, zato da se ohrani celovitost pravnega reda EU. |
| --- | --- |

1.

Komisija obžaluje, da so na podlagi odstavkov 3 in 5 člena 41 nekatere države članice delno izvzete iz obveznosti prenosa Direktive in meni, da takšno odstopanje ne sme veljati kot precedens, zato da se ohrani celovitost pravnega reda EU.

| 2. | Komisija ugotavlja, da države članice lahko uporabijo možnost, da ne prenesejo in uporabijo člena 20 Direktive zaradi trenutnega neobstoja podjetij, registriranih pod njihovo pristojnostjo, ki izvajajo dejavnosti na morju zunaj ozemlja Unije.
  Da se zagotovi učinkovito izvajanje te direktive, Komisija poudarja, da je naloga držav članic zagotoviti, da se podjetja, ki so že registrirana v njih, ne izognejo ciljem Direktive tako, da svoje poslovanje razširijo na dejavnosti na morju, ne da bi o tej razširitvi obvestila pristojne nacionalne organe, tako da lahko ti organi storijo vse potrebno za zagotovitev celovite uporabe člena 20.
  Komisija bo sprejela vse potrebne ukrepe proti vsaki izognitvi, o kateri bo obveščena. |
| --- | --- |

2.

Komisija ugotavlja, da države članice lahko uporabijo možnost, da ne prenesejo in uporabijo člena 20 Direktive zaradi trenutnega neobstoja podjetij, registriranih pod njihovo pristojnostjo, ki izvajajo dejavnosti na morju zunaj ozemlja Unije.

Da se zagotovi učinkovito izvajanje te direktive, Komisija poudarja, da je naloga držav članic zagotoviti, da se podjetja, ki so že registrirana v njih, ne izognejo ciljem Direktive tako, da svoje poslovanje razširijo na dejavnosti na morju, ne da bi o tej razširitvi obvestila pristojne nacionalne organe, tako da lahko ti organi storijo vse potrebno za zagotovitev celovite uporabe člena 20.

Komisija bo sprejela vse potrebne ukrepe proti vsaki izognitvi, o kateri bo obveščena.

---

| 28.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/107

---

DIREKTIVA 2013/31/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 12. junija 2013

o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS glede zahtev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovino znotraj Unije ter uvoz psov, mačk in belih dihurjev v Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovino znotraj Unije ter uvoz psov, mačk in belih dihurjev v Unijo, so določene v Direktivi Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (3). |
| --- | --- |

(1)

Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo trgovino znotraj Unije ter uvoz psov, mačk in belih dihurjev v Unijo, so določene v Direktivi Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (3).

| (2) | Te zahteve se nanašajo na ustrezne zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev v državo članico iz druge države članice ali tretjih držav ali ozemelj iz Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali (4). |
| --- | --- |

(2)

Te zahteve se nanašajo na ustrezne zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev v državo članico iz druge države članice ali tretjih držav ali ozemelj iz Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali (4).

| (3) | Zaradi razveljavitve Uredbe (ES) št. 998/2003 z Uredbo (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali (5) je treba spremeniti Direktivo 92/65/EGS, da se sklici na Uredbo (ES) št. 998/2003 črtajo in nadomestijo s sklici na Uredbo (EU) št. 576/2013. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razveljavitve Uredbe (ES) št. 998/2003 z Uredbo (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali (5) je treba spremeniti Direktivo 92/65/EGS, da se sklici na Uredbo (ES) št. 998/2003 črtajo in nadomestijo s sklici na Uredbo (EU) št. 576/2013.

| (4) | Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (6), se med drugim uporablja za prevoz psov, mačk in belih dihurjev znotraj Unije. Sklic na navedeno uredbo bi bilo zato treba vstaviti v Direktivo 92/65/EGS, ki določa zahteve v zvezi z zdravstvenih varstvom živali, ki se uporabljajo pri trgovini s temi živalmi. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (6), se med drugim uporablja za prevoz psov, mačk in belih dihurjev znotraj Unije. Sklic na navedeno uredbo bi bilo zato treba vstaviti v Direktivo 92/65/EGS, ki določa zahteve v zvezi z zdravstvenih varstvom živali, ki se uporabljajo pri trgovini s temi živalmi.

| (5) | Poleg tega so izkušnje pri uporabi Direktive 92/65/EGS pokazale, da v večini primerov ni mogoče opraviti kliničnega pregleda živali v 24 urah pred odpremo. Zato je primerno, da se rok iz Direktive 92/65/EGS podaljša na 48 ur, kot priporoča Mednarodna organizacija za zdravje živali. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega so izkušnje pri uporabi Direktive 92/65/EGS pokazale, da v večini primerov ni mogoče opraviti kliničnega pregleda živali v 24 urah pred odpremo. Zato je primerno, da se rok iz Direktive 92/65/EGS podaljša na 48 ur, kot priporoča Mednarodna organizacija za zdravje živali.

| (6) | Komisija meni, da v tem primeru ni upravičeno zahtevati od držav članic, da Komisiji predložijo obrazložitvene dokumente v pojasnilo povezave med določbami te direktive in ustreznih delov nacionalnih dokumentov za prenos. Ta direktiva predvideva zelo omejeno število sprememb Direktive 92/65/EGS, zato bi moralo biti Komisiji omogočeno, da brez porabe znatnih sredstev pridobi informacije v zvezi s prenosom. Države članice bi morale Komisiji v vsakem primeru posredovati besedilo prenesenih ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

Komisija meni, da v tem primeru ni upravičeno zahtevati od držav članic, da Komisiji predložijo obrazložitvene dokumente v pojasnilo povezave med določbami te direktive in ustreznih delov nacionalnih dokumentov za prenos. Ta direktiva predvideva zelo omejeno število sprememb Direktive 92/65/EGS, zato bi moralo biti Komisiji omogočeno, da brez porabe znatnih sredstev pridobi informacije v zvezi s prenosom. Države članice bi morale Komisiji v vsakem primeru posredovati besedilo prenesenih ukrepov.

| (7) | Direktivo 92/65/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Direktivo 92/65/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe

Direktiva 92/65/EGS se spremeni:

| 1. | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   S psi, mačkami in belimi dihurji se lahko trguje, če:






  (a) | izpolnjujejo pogoje iz člena 6 in, kjer je to ustrezno, člena 7 Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali (7); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   S psi, mačkami in belimi dihurji se lahko trguje, če:

(a)

izpolnjujejo pogoje iz člena 6 in, kjer je to ustrezno, člena 7 Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali (7);

| (b) | jih v 48 urah pred odpremo klinično pregleda veterinar, ki ga je pooblastil pristojni organ, ter |
| --- | --- |

(b)

jih v 48 urah pred odpremo klinično pregleda veterinar, ki ga je pooblastil pristojni organ, ter

| (c) | jih med prevozom na namembni kraj spremlja zdravstveno spričevalo, ki:






  (i) | ustreza vzorcu iz dela 1 Priloge E ter |
| --- | --- | --- |

(c)

jih med prevozom na namembni kraj spremlja zdravstveno spričevalo, ki:

(i)

ustreza vzorcu iz dela 1 Priloge E ter

| (ii) | ga podpiše uradni veterinar, ki potrjuje, da je veterinar, ki ga je pooblastil pristojni organ, v ustreznem oddelku identifikacijskega dokumenta v formatu, določenem v členu 21(1) Uredbe (EU) št. 576/2013, dokumentiral, da je bil klinični pregled opravljen v skladu s točko (b), iz katerega je razvidno, da so živali v času kliničnega pregleda sposobne za načrtovani prevoz v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (8). |
| --- | --- |

(ii)

ga podpiše uradni veterinar, ki potrjuje, da je veterinar, ki ga je pooblastil pristojni organ, v ustreznem oddelku identifikacijskega dokumenta v formatu, določenem v členu 21(1) Uredbe (EU) št. 576/2013, dokumentiral, da je bil klinični pregled opravljen v skladu s točko (b), iz katerega je razvidno, da so živali v času kliničnega pregleda sposobne za načrtovani prevoz v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (8).

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| 2. | v členu 16 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:
  „Za mačke, pse in bele dihurje morajo biti uvozni pogoji vsaj enaki pogojem iz točk (a) do (d) člena 10(1) in točke (a) člena 12 Uredbe (EU) št. 576/2013.
  Poleg pogojev iz drugega pododstavka pse, mačke in bele dihurje med prevozom na namembni kraj spremlja veterinarsko spričevalo, ki ga izpolni in podpiše uradni veterinar, ki potrjuje, da je veterinar, ki ga je pooblastil pristojni organ, v 48 urah pred odpremo živali klinično pregledal in je potrdil, da so živali v času kliničnega pregleda sposobne za načrtovani prevoz.“ |
| --- | --- |

2.

v členu 16 se drugi in tretji odstavek nadomestita z naslednjim:

„Za mačke, pse in bele dihurje morajo biti uvozni pogoji vsaj enaki pogojem iz točk (a) do (d) člena 10(1) in točke (a) člena 12 Uredbe (EU) št. 576/2013.

Poleg pogojev iz drugega pododstavka pse, mačke in bele dihurje med prevozom na namembni kraj spremlja veterinarsko spričevalo, ki ga izpolni in podpiše uradni veterinar, ki potrjuje, da je veterinar, ki ga je pooblastil pristojni organ, v 48 urah pred odpremo živali klinično pregledal in je potrdil, da so živali v času kliničnega pregleda sposobne za načrtovani prevoz.“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do 28. decembra 2014. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 29. decembra 2014.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 12. junija 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 229, 31.7.2012, str. 119.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. junija 2013.

2

(3)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

3

(4)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1.

4

(5)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

5

(6)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

6

(7)  UL L 178, 28.6.2013, str. 1.

7

(8)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.“;

8

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 28.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 178/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 178/109

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 577/2013

z dne 28. junija 2013

o vzorcih identifikacijskih dokumentov za netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev, o sestavi seznamov ozemelj in tretjih držav ter o zahtevah glede formata, oblike in jezika izjav, ki potrjujejo izpolnjevanje nekaterih pogojev iz Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 576/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o netrgovskih premikih hišnih živali in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 (1), zlasti člena 7(3), člena 11(4), člena 13(1) in (2), člena 21(2) in člena 25(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 576/2013 določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države in pravila za preverjanje skladnosti teh premikov. Navedena uredba je razveljavila in nadomestila Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 576/2013 določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali v državo članico iz druge države članice ali z ozemlja ali iz tretje države in pravila za preverjanje skladnosti teh premikov. Navedena uredba je razveljavila in nadomestila Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (2).

| (2) | Psi, mačke in beli dihurji so na seznamu v delu A Priloge I k Uredbi (EU) št. 576/2013 kot vrste živali, ki jih zajema navedena uredba. |
| --- | --- |

(2)

Psi, mačke in beli dihurji so na seznamu v delu A Priloge I k Uredbi (EU) št. 576/2013 kot vrste živali, ki jih zajema navedena uredba.

| (3) | Uredba (EU) št. 576/2013 določa, da se psi, mačke in beli dihurji ne smejo premikati v državo članico iz druge države članice ali z ozemelj ali iz tretjih držav, razen če so bili cepljeni proti steklini s cepivom, ki izpolnjuje zahteve o veljavnosti iz Priloge III k Uredbi. Vendar se lahko dovolijo premiki mladih psov, mačk in belih dihurjev, ki niso cepljeni ali ne izpolnjujejo zahtev o veljavnosti iz Priloge III k Uredbi, iz držav članic ali z ozemelj ali iz tretjih držav s seznama v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 576/2013, kadar lastnik ali pooblaščena oseba med drugim predloži podpisano izjavo, da hišne živali od svojega rojstva do trenutka netrgovskega premika niso bile v stiku z divjimi živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino. Zato je treba v tej uredbi določiti zahteve glede formata, oblike in jezika navedene izjave. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 576/2013 določa, da se psi, mačke in beli dihurji ne smejo premikati v državo članico iz druge države članice ali z ozemelj ali iz tretjih držav, razen če so bili cepljeni proti steklini s cepivom, ki izpolnjuje zahteve o veljavnosti iz Priloge III k Uredbi. Vendar se lahko dovolijo premiki mladih psov, mačk in belih dihurjev, ki niso cepljeni ali ne izpolnjujejo zahtev o veljavnosti iz Priloge III k Uredbi, iz držav članic ali z ozemelj ali iz tretjih držav s seznama v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 576/2013, kadar lastnik ali pooblaščena oseba med drugim predloži podpisano izjavo, da hišne živali od svojega rojstva do trenutka netrgovskega premika niso bile v stiku z divjimi živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino. Zato je treba v tej uredbi določiti zahteve glede formata, oblike in jezika navedene izjave.

| (4) | Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da mora Komisija sprejeti dva seznama ozemelj ali tretjih držav, iz katerih v državo članico za netrgovske namene prihajajo psi, mačke ali beli dihurji, za katere se ne zahteva test titracije protiteles proti steklini. En seznam bi moral vključevati tista ozemlja ali tretje države, ki so dokazali, da uporabljajo pravila, ki so po vsebini in učinku enaka tistim, ki jih uporabljajo države članice, drugi seznam pa bi moral vključevati tista ozemlja ali tretje države, ki so dokazali, da izpolnjujejo vsaj merila iz člena 13(2) Uredbe (EU) št. 576/2013. Zato je primerno, da se navedena seznama določita v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da mora Komisija sprejeti dva seznama ozemelj ali tretjih držav, iz katerih v državo članico za netrgovske namene prihajajo psi, mačke ali beli dihurji, za katere se ne zahteva test titracije protiteles proti steklini. En seznam bi moral vključevati tista ozemlja ali tretje države, ki so dokazali, da uporabljajo pravila, ki so po vsebini in učinku enaka tistim, ki jih uporabljajo države članice, drugi seznam pa bi moral vključevati tista ozemlja ali tretje države, ki so dokazali, da izpolnjujejo vsaj merila iz člena 13(2) Uredbe (EU) št. 576/2013. Zato je primerno, da se navedena seznama določita v Prilogi k tej uredbi.

| (5) | Poleg tega bi bilo treba pri navedenih seznamih upoštevati določbe Pogodbe o pristopu Hrvaške, v skladu s katero bo Hrvaška 1. julija 2013 postala članica Evropske unije, in Sklepa Evropskega sveta 2012/419/EU z dne 11. julija 2012 o spremembi položaja Mayotteja v razmerju do Evropske unije (3), ki določa, da Mayotte od 1. januarja 2014 preneha biti čezmorska država ali ozemlje, za katerega se uporabljajo določbe četrtega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, in postane najbolj oddaljena regija Unije v smislu člena 349 navedene pogodbe. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega bi bilo treba pri navedenih seznamih upoštevati določbe Pogodbe o pristopu Hrvaške, v skladu s katero bo Hrvaška 1. julija 2013 postala članica Evropske unije, in Sklepa Evropskega sveta 2012/419/EU z dne 11. julija 2012 o spremembi položaja Mayotteja v razmerju do Evropske unije (3), ki določa, da Mayotte od 1. januarja 2014 preneha biti čezmorska država ali ozemlje, za katerega se uporabljajo določbe četrtega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, in postane najbolj oddaljena regija Unije v smislu člena 349 navedene pogodbe.

| (6) | Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da se psi, mačke in beli dihurji ne smejo premikati v državo članico z ozemlja ali iz tretje države, razen tistih s seznama v Prilogi k tej uredbi, razen če je bil na njih opravljen test titracije protiteles proti steklini, ki izpolnjuje zahteve o veljavnosti iz Priloge IV k Uredbi (EU) št. 576/2013. Za tranzit preko enega od navedenih ozemelj ali tretjih držav pa navedenega testa ni treba opraviti, kadar lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da živali niso bile v stiku z živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino, in so bile zavarovane v prevoznem sredstvu ali znotraj območja mednarodnega letališča. Zato je treba v tej uredbi določiti zahteve glede formata, oblike in jezika navedene izjave. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da se psi, mačke in beli dihurji ne smejo premikati v državo članico z ozemlja ali iz tretje države, razen tistih s seznama v Prilogi k tej uredbi, razen če je bil na njih opravljen test titracije protiteles proti steklini, ki izpolnjuje zahteve o veljavnosti iz Priloge IV k Uredbi (EU) št. 576/2013. Za tranzit preko enega od navedenih ozemelj ali tretjih držav pa navedenega testa ni treba opraviti, kadar lastnik ali pooblaščena oseba predloži podpisano izjavo, da živali niso bile v stiku z živalmi vrst, ki so dovzetne za steklino, in so bile zavarovane v prevoznem sredstvu ali znotraj območja mednarodnega letališča. Zato je treba v tej uredbi določiti zahteve glede formata, oblike in jezika navedene izjave.

| (7) | Zahteve o veljavnosti iz Priloge IV k Uredbi (EU) št. 576/2013 vključujejo obveznost opravljanja navedenega testa v laboratoriju, odobrenem v skladu z Odločbo Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (4), ki določa, da mora francoski urad za varnost živil Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) iz Nancyja v Franciji (od 1. julija 2010 združen v urad Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES) oceniti laboratorije v državah članicah in tretjih državah za namene odobritve izvajanja seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih. |
| --- | --- |

(7)

Zahteve o veljavnosti iz Priloge IV k Uredbi (EU) št. 576/2013 vključujejo obveznost opravljanja navedenega testa v laboratoriju, odobrenem v skladu z Odločbo Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (4), ki določa, da mora francoski urad za varnost živil Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (AFSSA) iz Nancyja v Franciji (od 1. julija 2010 združen v urad Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES) oceniti laboratorije v državah članicah in tretjih državah za namene odobritve izvajanja seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini pri psih, mačkah in belih dihurjih.

| (8) | Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da je treba psom, mačkam in belim dihurjem, ki se premikajo v državo članico iz druge države članice za netrgovske namene, priložiti identifikacijski dokument v obliki potnega lista v skladu z vzorcem, ki ga sprejme Komisija. Navedeni vzorec mora vključevati polja za vpis podatkov iz Uredbe (EU) št. 576/2013. V Prilogi k tej uredbi bi bilo treba določiti vzorec in dodatne zahteve za potni list, zaradi jasnosti in poenostavitve zakonodaje Unije pa bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 2003/803/ES z dne 26. novembra 2003 o določitvi vzorca potnega lista za premike psov, mačk in belih dihurjev znotraj Skupnosti (5). |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da je treba psom, mačkam in belim dihurjem, ki se premikajo v državo članico iz druge države članice za netrgovske namene, priložiti identifikacijski dokument v obliki potnega lista v skladu z vzorcem, ki ga sprejme Komisija. Navedeni vzorec mora vključevati polja za vpis podatkov iz Uredbe (EU) št. 576/2013. V Prilogi k tej uredbi bi bilo treba določiti vzorec in dodatne zahteve za potni list, zaradi jasnosti in poenostavitve zakonodaje Unije pa bi bilo treba razveljaviti Odločbo Komisije 2003/803/ES z dne 26. novembra 2003 o določitvi vzorca potnega lista za premike psov, mačk in belih dihurjev znotraj Skupnosti (5).

| (9) | Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da je treba psom, mačkam in belim dihurjem, ki se premikajo v državo članico z ozemlja ali iz tretje države za netrgovske namene, priložiti identifikacijski dokument v obliki veterinarskega spričevala v skladu z vzorcem, ki ga sprejme Komisija. Navedeni vzorec mora vključevati polja za vpis podatkov iz Uredbe (EU) št. 576/2013. Zato je primerno, da se navedeni vzorec določi v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (EU) št. 576/2013 določa tudi, da je treba psom, mačkam in belim dihurjem, ki se premikajo v državo članico z ozemlja ali iz tretje države za netrgovske namene, priložiti identifikacijski dokument v obliki veterinarskega spričevala v skladu z vzorcem, ki ga sprejme Komisija. Navedeni vzorec mora vključevati polja za vpis podatkov iz Uredbe (EU) št. 576/2013. Zato je primerno, da se navedeni vzorec določi v Prilogi k tej uredbi.

| (10) | Uredba (EU) št. 576/2013 z odstopanjem od formata veterinarskega spričevala za primer premika v državo članico z ozemlja ali iz tretje države določa, da morajo države članice dovoliti netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev z ozemlja ali iz tretje države, ki so dokazali, da uporabljajo pravila, ki so po vsebini in učinku enaka tistim, ki jih uporabljajo države članice, kadar je bil priloženi identifikacijski dokument izdan v skladu s postopkom, določenim za primer premika v državo članico iz druge države članice. Vendar pa so potrebne številne tehnične prilagoditve vzorca potnega lista, ki se uporabi v takšnih primerih, zlasti glede na posebnosti na platnici, ki ne morejo v celoti izpolnjevati zahtev za potne liste, ki jih izdajo države članice. Zaradi jasnosti je zato primerno, da se v tej uredbi določi vzorec za takšne potne liste. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (EU) št. 576/2013 z odstopanjem od formata veterinarskega spričevala za primer premika v državo članico z ozemlja ali iz tretje države določa, da morajo države članice dovoliti netrgovske premike psov, mačk in belih dihurjev z ozemlja ali iz tretje države, ki so dokazali, da uporabljajo pravila, ki so po vsebini in učinku enaka tistim, ki jih uporabljajo države članice, kadar je bil priloženi identifikacijski dokument izdan v skladu s postopkom, določenim za primer premika v državo članico iz druge države članice. Vendar pa so potrebne številne tehnične prilagoditve vzorca potnega lista, ki se uporabi v takšnih primerih, zlasti glede na posebnosti na platnici, ki ne morejo v celoti izpolnjevati zahtev za potne liste, ki jih izdajo države članice. Zaradi jasnosti je zato primerno, da se v tej uredbi določi vzorec za takšne potne liste.

| (11) | Uredba (EU) št. 576/2013 določa, da kadar je psov, mačk ali belih dihurjev ob enem samem premiku za netrgovske namene več kot pet, se za navedene živali uporabljajo ustrezne zahteve za zdravstveno varstvo živali iz Direktive Sveta 92/65/EGS (6) z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS, razen v primeru posebnih pogojev in nekaterih kategorij živali. |
| --- | --- |

(11)

Uredba (EU) št. 576/2013 določa, da kadar je psov, mačk ali belih dihurjev ob enem samem premiku za netrgovske namene več kot pet, se za navedene živali uporabljajo ustrezne zahteve za zdravstveno varstvo živali iz Direktive Sveta 92/65/EGS (6) z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS, razen v primeru posebnih pogojev in nekaterih kategorij živali.

| (12) | Poleg tega sta bili za zagotovitev enotnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 998/2003 sprejeti Odločba Komisije 2004/839/ES z dne 3. decembra 2004 o določitvi pogojev za netrgovske premike mladih psov in mačk iz tretjih držav v Skupnost (7) in Odločba Komisije 2005/91/ES z dne 2. februarja 2005 o določitvi obdobja, po preteku katerega je cepljenje proti steklini veljavno (8). Pravila iz navedenih aktov so bila pregledana in so zdaj vključena v določbe Uredbe (EU) št. 576/2013. Zaradi jasnosti in poenostavitve zakonodaje Unije bi bilo zato treba odločbi 2004/839/ES in 2005/91/ES razveljaviti. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega sta bili za zagotovitev enotnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 998/2003 sprejeti Odločba Komisije 2004/839/ES z dne 3. decembra 2004 o določitvi pogojev za netrgovske premike mladih psov in mačk iz tretjih držav v Skupnost (7) in Odločba Komisije 2005/91/ES z dne 2. februarja 2005 o določitvi obdobja, po preteku katerega je cepljenje proti steklini veljavno (8). Pravila iz navedenih aktov so bila pregledana in so zdaj vključena v določbe Uredbe (EU) št. 576/2013. Zaradi jasnosti in poenostavitve zakonodaje Unije bi bilo zato treba odločbi 2004/839/ES in 2005/91/ES razveljaviti.

| (13) | Direktiva Sveta 96/93/ES z dne 17. decembra 1996 o certificiranju živali in živalskih proizvodov (9) določa pravila za izdajo veterinarskih spričeval, ki jih veterinarska zakonodaja zahteva za preprečevanje zavajanja in goljufij pri izdajanju spričeval. Primerno je zagotoviti, da pravila in načela, ki so vsaj enakovredna tistim iz navedene direktive, uporabljajo uradni veterinarji tretjih držav. |
| --- | --- |

(13)

Direktiva Sveta 96/93/ES z dne 17. decembra 1996 o certificiranju živali in živalskih proizvodov (9) določa pravila za izdajo veterinarskih spričeval, ki jih veterinarska zakonodaja zahteva za preprečevanje zavajanja in goljufij pri izdajanju spričeval. Primerno je zagotoviti, da pravila in načela, ki so vsaj enakovredna tistim iz navedene direktive, uporabljajo uradni veterinarji tretjih držav.

| (14) | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1152/2011 z dne 14. julija 2011 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede preventivnih zdravstvenih ukrepov za nadzor okužbe z Echinococcus multilocularis pri psih (10) določa, da se psi, ki vstopajo v države članice ali njihove dele s seznama v Prilogi I k Odločbi, od 1. januarja 2012 zdravijo zaradi zajedavca Echinococcus multilocularis v skladu z zahtevami iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1152/2011 z dne 14. julija 2011 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 998/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede preventivnih zdravstvenih ukrepov za nadzor okužbe z Echinococcus multilocularis pri psih (10) določa, da se psi, ki vstopajo v države članice ali njihove dele s seznama v Prilogi I k Odločbi, od 1. januarja 2012 zdravijo zaradi zajedavca Echinococcus multilocularis v skladu z zahtevami iz navedene uredbe.

| (15) | To uredbo bi bilo treba uporabljati brez poseganja v Odločbo Komisije 2006/146/ES z dne 21. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih za nekatere plodojede netopirje, pse in mačke s poreklom iz Malezije (polotok) in Avstralije (11), ki prepoveduje uvoz psov in mačk iz Malezije (polotok) in mačk iz Avstralije, razen če so izpolnjeni nekateri pogoji v zvezi z boleznima Nipah in Hendra. |
| --- | --- |

(15)

To uredbo bi bilo treba uporabljati brez poseganja v Odločbo Komisije 2006/146/ES z dne 21. februarja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih za nekatere plodojede netopirje, pse in mačke s poreklom iz Malezije (polotok) in Avstralije (11), ki prepoveduje uvoz psov in mačk iz Malezije (polotok) in mačk iz Avstralije, razen če so izpolnjeni nekateri pogoji v zvezi z boleznima Nipah in Hendra.

| (16) | To uredbo bi bilo treba uporabljati od datuma začetka uporabe Uredbe (ES) št. 576/2013. |
| --- | --- |

(16)

To uredbo bi bilo treba uporabljati od datuma začetka uporabe Uredbe (ES) št. 576/2013.

| (17) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahteve glede formata, oblike in jezika izjav iz členov 7, 11 in 12 Uredbe (EU) št. 576/2013

1.   Izjave iz točke (a) člena 7(2) in člena 11(2) Uredbe (EU) št. 576/2013 se pripravijo v skladu s formatom in obliko iz dela 1 Priloge I k tej uredbi ter izpolnjujejo jezikovne zahteve iz dela 3 navedene priloge.

2.   Izjava iz točke (c) člena 12(1) Uredbe (EU) št. 576/2013 se pripravi v skladu s formatom in obliko iz dela 2 Priloge I k tej uredbi ter izpolnjuje jezikovne zahteve iz dela 3 navedene priloge.

Člen 2

Seznam ozemelj in tretjih držav iz člena 13 Uredbe (EU) št. 576/2013

1.   Seznam ozemelj in tretjih držav iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 576/2013 je določen v delu 1 Priloge II k tej uredbi.

2.   Seznam ozemelj in tretjih držav iz člena 13(2) Uredbe (EU) št. 576/2013 je določen v delu 2 Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Vzorci potnih listov za netrgovske premike psov, mačk ali belih dihurjev

1.   Potni list iz člena 21(1) Uredbe (EU) št. 576/2013 se pripravi v skladu z vzorcem iz dela 1 Priloge III k tej uredbi ter izpolnjuje dodatne zahteve iz dela 2 navedene priloge.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se potni listi, izdani v skladu s točko (a) člena 27 Uredbe (EU) št. 576/2013 na enem od ozemelj ali v eni od tretjih držav s seznama v delu 1 Priloge II k tej uredbi, pripravijo v skladu z vzorcem iz dela 3 Priloge III k tej uredbi in izpolnjujejo dodatne zahteve iz dela 4 navedene priloge.

Člen 4

Veterinarsko spričevalo za netrgovske premike psov, mačk ali belih dihurjev v Unijo

Veterinarsko spričevalo iz člena 25(1) Uredbe (EU) št. 576/2013:

| (a) | se pripravi v skladu z vzorcem iz dela 1 Priloge IV k tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

se pripravi v skladu z vzorcem iz dela 1 Priloge IV k tej uredbi;

| (b) | je ustrezno izpolnjeno v skladu s pojasnjevalnimi opombami iz dela 2 navedene priloge; |
| --- | --- |

(b)

je ustrezno izpolnjeno v skladu s pojasnjevalnimi opombami iz dela 2 navedene priloge;

| (c) | dopolnjuje pisna izjava iz člena 25(3) Uredbe (EU) št. 576/2013, ki se pripravi v skladu z vzorcem iz oddelka A dela 3 navedene priloge in izpolnjuje dodatne zahteve iz oddelka B dela 3 navedene priloge. |
| --- | --- |

(c)

dopolnjuje pisna izjava iz člena 25(3) Uredbe (EU) št. 576/2013, ki se pripravi v skladu z vzorcem iz oddelka A dela 3 navedene priloge in izpolnjuje dodatne zahteve iz oddelka B dela 3 navedene priloge.

Člen 5

Razveljavitve

Odločbe 2003/803/ES, 2004/839/ES in 2005/91/ES se razveljavijo.

Člen 6

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 29. decembra 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

1

(2)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1.

2

(3)  UL L 204, 31.7.2012, str. 131.

3

(4)  UL L 79, 30.3.2000, str. 40.

4

(5)  UL L 312, 27.11.2003, str. 1.

5

(6)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

6

(7)  UL L 361, 8.12.2004, str. 40.

7

(8)  UL L 31, 4.2.2005, str. 61.

8

(9)  UL L 13, 16.1.1997, str. 28.

9

(10)  UL L 296, 15.11.2011, str. 6.

10

(11)  UL L 55, 25.2.2006, str. 44.

11

---

PRILOGA I

Zahteve glede formata, oblike in jezika izjav

iz točke (a) člena 7(2) in člena 11(2) ter točke (c) člena 12(1) Uredbe (EU) št. 576/2013

DEL 1

Format in oblika izjave iz točke (a) člena 7(2) in člena 11(2) Uredbe (EU) št. 576/2013

Image

DEL 2

Format in oblika izjave iz točke (c) člena 12(1) Uredbe (EU) št. 576/2013

Image

DEL 3

Zahteve glede jezika izjav iz točke (a) člena 7(2) in člena 11(2) ter točke (c) člena 12(1) Uredbe (EU) št. 576/2013

Izjava se sestavi v vsaj enem uradnem jeziku namembne/vstopne države članice in v angleščini.

---

PRILOGA II

Seznam ozemelj in tretjih držav iz člena 13 Uredbe (EU) št. 576/2013

DEL 1

Seznam ozemelj in tretjih držav iz člena 13(1) Uredbe (EU) št. 576/2013

| Oznaka ISO | Ozemlje ali tretja država |
| --- | --- |
| AD | Andora |
| CH | Švica |
| FO | Ferski otoki |
| GI | Gibraltar |
| GL | Grenlandija |
| HR (1) | Hrvaška |
| IS | Islandija |
| LI | Lihtenštajn |
| MC | Monako |
| NO | Norveška |
| SM | San Marino |
| VA | Vatikanska mestna država |

Oznaka ISO

Ozemlje ali tretja država

AD

Andora

CH

Švica

FO

Ferski otoki

GI

Gibraltar

GL

Grenlandija

HR (1)

Hrvaška

IS

Islandija

LI

Lihtenštajn

MC

Monako

NO

Norveška

SM

San Marino

VA

Vatikanska mestna država

DEL 2

Seznam ozemelj in tretjih držav iz člena 13(2) Uredbe (EU) št. 576/2013

| Oznaka ISO | Ozemlje ali tretja država | Vključena ozemlja |
| --- | --- | --- |
| AC | Otok Ascension | |
| AE | Združeni arabski emirati | |
| AG | Antigva in Barbuda | |
| AR | Argentina | |
| AU | Avstralija | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosna in Hercegovina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrajn | |
| BM | Bermudi | |
| BQ | Bonaire, Sint Eustatius in Saba (otoki BES) | |
| BY | Belorusija | |
| CA | Kanada | |
| CL | Čile | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fidži | |
| FK | Falklandski otoki | |
| HK | Hongkong | |
| JM | Jamajka | |
| JP | Japonska | |
| KN | Saint Kitts in Nevis | |
| KY | Kajmanski otoki | |
| LC | Saint Lucia | |
| MS | Montserrat | |
| MU | Mauritius | |
| MX | Mehika | |
| MY | Malezija | |
| NC | Nova Kaledonija | |
| NZ | Nova Zelandija | |
| PF | Francoska Polinezija | |
| PM | Saint Pierre in Miquelon | |
| RU | Rusija | |
| SG | Singapur | |
| SH | Sveta Helena | |
| SX | Sint Maarten | |
| TT | Trinidad in Tobago | |
| TW | Tajvan | |
| ZDA | Združene države Amerike | AS – Ameriška Samoa
  GU – Guam
  MP – Severni Marianski otoki
  PR – Portoriko
  VI – Deviški otoki Združenih držav Amerike |
| VC | Saint Vincent in Grenadine | |
| VG | Britanski Deviški otoki | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Otoki Wallis in Futuna | |
| YT (2) | Mayotte | |

Oznaka ISO

Ozemlje ali tretja država

Vključena ozemlja

AC

Otok Ascension

AE

Združeni arabski emirati

AG

Antigva in Barbuda

AR

Argentina

AU

Avstralija

AW

Aruba

BA

Bosna in Hercegovina

BB

Barbados

BH

Bahrajn

BM

Bermudi

BQ

Bonaire, Sint Eustatius in Saba (otoki BES)

BY

Belorusija

CA

Kanada

CL

Čile

CW

Curaçao

FJ

Fidži

FK

Falklandski otoki

HK

Hongkong

JM

Jamajka

JP

Japonska

KN

Saint Kitts in Nevis

KY

Kajmanski otoki

LC

Saint Lucia

MS

Montserrat

MU

Mauritius

MX

Mehika

MY

Malezija

NC

Nova Kaledonija

NZ

Nova Zelandija

PF

Francoska Polinezija

PM

Saint Pierre in Miquelon

RU

Rusija

SG

Singapur

SH

Sveta Helena

SX

Sint Maarten

TT

Trinidad in Tobago

TW

Tajvan

ZDA

Združene države Amerike

AS – Ameriška Samoa

GU – Guam

MP – Severni Marianski otoki

PR – Portoriko

VI – Deviški otoki Združenih držav Amerike

VC

Saint Vincent in Grenadine

VG

Britanski Deviški otoki

VU

Vanuatu

WF

Otoki Wallis in Futuna

YT (2)

Mayotte

---

(1)  Velja samo, dokler ta država pristopnica ne postane država članica Unije.

(2)  Velja samo, dokler to ozemlje ne postane najbolj oddaljena regija Unije v smislu člena 349 PDEU.

---

PRILOGA III

Vzorci potnih listov za netrgovske premike psov, mačk ali belih dihurjev

DEL 1

Vzorec potnega lista, izdanega v državi članici

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

DEL 2

Dodatne zahteve za potni list, izdan v državi članici

| 1. | Format potnega lista:
  mere potnega lista so 100 mm × 152 mm. |
| --- | --- |

1.

Format potnega lista:

mere potnega lista so 100 mm × 152 mm.

| 2. | Platnica potnega lista:






  (a) | sprednja platnica:






  (i) | barva: modra (PANTONE® Reflex Blue) z rumenimi zvezdami (PANTONE® rumena) v zgornji četrtini v skladu s specifikacijo evropskega emblema (1); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Platnica potnega lista:

(a)

sprednja platnica:

(i)

barva: modra (PANTONE® Reflex Blue) z rumenimi zvezdami (PANTONE® rumena) v zgornji četrtini v skladu s specifikacijo evropskega emblema (1);

| (ii) | besede „Evropska unija“ in ime države članice izdajateljice so natiskane v istem tisku; |
| --- | --- |

(ii)

besede „Evropska unija“ in ime države članice izdajateljice so natiskane v istem tisku;

| (iii) | ISO oznaka države članice izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka (navedena kot „številka“ v vzorcu potnega lista iz dela 1), je natisnjena na dnu. |
| --- | --- |

(iii)

ISO oznaka države članice izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka (navedena kot „številka“ v vzorcu potnega lista iz dela 1), je natisnjena na dnu.

| (b) | notranjost sprednje platnice in notranjost zadnje platnice: barva: bela; |
| --- | --- |

(b)

notranjost sprednje platnice in notranjost zadnje platnice: barva: bela;

| (c) | zadnja platnica: barva: modra (PANTONE® Reflex Blue). |
| --- | --- |

(c)

zadnja platnica: barva: modra (PANTONE® Reflex Blue).

| 3. | Zaporedje naslovov in številčenje strani potnega lista:






  (a) | zaporedje naslovov (z rimskimi številkami) je treba dosledno upoštevati; |
| --- | --- | --- |

3.

Zaporedje naslovov in številčenje strani potnega lista:

(a)

zaporedje naslovov (z rimskimi številkami) je treba dosledno upoštevati;

| (b) | strani potnega lista so oštevilčene na dnu vsake strani v naslednji obliki: „x od n“, pri čemer je x trenutna stran, n pa je skupno število strani potnega lista; |
| --- | --- |

(b)

strani potnega lista so oštevilčene na dnu vsake strani v naslednji obliki: „x od n“, pri čemer je x trenutna stran, n pa je skupno število strani potnega lista;

| (c) | ISO oznaka države članice izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka, je natisnjena na vsaki strani potnega lista. |
| --- | --- |

(c)

ISO oznaka države članice izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka, je natisnjena na vsaki strani potnega lista.

| (d) | število strani ter velikost in oblika polj v vzorcu potnega lista iz dela 1 so okvirni. |
| --- | --- |

(d)

število strani ter velikost in oblika polj v vzorcu potnega lista iz dela 1 so okvirni.

| 4. | Jeziki:
  celotno tiskano besedilo je v uradnem jeziku (uradnih jezikih) države članice izdajateljice in v angleščini. |
| --- | --- |

4.

Jeziki:

celotno tiskano besedilo je v uradnem jeziku (uradnih jezikih) države članice izdajateljice in v angleščini.

| 5. | Varnostni elementi:






  (a) | po vnosu zahtevanih podatkov v oddelek III potnega lista se stran zapečati s prozorno samolepilno folijo; |
| --- | --- | --- |

5.

Varnostni elementi:

(a)

po vnosu zahtevanih podatkov v oddelek III potnega lista se stran zapečati s prozorno samolepilno folijo;

| (b) | kadar so podatki na eni strani potnega lista v obliki nalepke, se s prozorno samolepilno folijo navedena nalepka zapečati, kadar se le-ta ob odstranitvi ne uniči. |
| --- | --- |

(b)

kadar so podatki na eni strani potnega lista v obliki nalepke, se s prozorno samolepilno folijo navedena nalepka zapečati, kadar se le-ta ob odstranitvi ne uniči.

DEL 3

Vzorec potnega lista, izdanega na enem od ozemelj ali v eni od tretjih držav s seznama v delu 1 Priloge II k tej uredbi

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

DEL 4

Dodatne zahteve za potni list, izdan na enem od ozemelj ali v eni od tretjih držav s seznama v delu 1 Priloge II k tej uredbi

| 1. | Format potnega lista:
  mere potnega lista so 100 mm × 152 mm. |
| --- | --- |

1.

Format potnega lista:

mere potnega lista so 100 mm × 152 mm.

| 2. | Platnica potnega lista:






  (a) | sprednja platnica:






  (i) | barva: PANTONE® enobarvna z nacionalnim simbolom države v zgornji četrtini; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Platnica potnega lista:

(a)

sprednja platnica:

(i)

barva: PANTONE® enobarvna z nacionalnim simbolom države v zgornji četrtini;

| (ii) | ISO oznaka ozemlja ali tretje države izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka (navedena kot „številka“ v vzorcu potnega lista iz dela 3), je natisnjena na dnu. |
| --- | --- |

(ii)

ISO oznaka ozemlja ali tretje države izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka (navedena kot „številka“ v vzorcu potnega lista iz dela 3), je natisnjena na dnu.

| (b) | notranjost sprednje platnice in notranjost zadnje platnice: barva: bela; |
| --- | --- |

(b)

notranjost sprednje platnice in notranjost zadnje platnice: barva: bela;

| (c) | zadnja platnica: barva: PANTONE® enobarvna. |
| --- | --- |

(c)

zadnja platnica: barva: PANTONE® enobarvna.

| 3. | Zaporedje naslovov in številčenje strani potnega lista:






  (a) | zaporedje naslovov (z rimskimi številkami) je treba dosledno upoštevati; |
| --- | --- | --- |

3.

Zaporedje naslovov in številčenje strani potnega lista:

(a)

zaporedje naslovov (z rimskimi številkami) je treba dosledno upoštevati;

| (b) | strani potnega lista so oštevilčene na dnu vsake strani v naslednji obliki: „x od n“, pri čemer je x trenutna stran, n pa je skupno število strani potnega lista; |
| --- | --- |

(b)

strani potnega lista so oštevilčene na dnu vsake strani v naslednji obliki: „x od n“, pri čemer je x trenutna stran, n pa je skupno število strani potnega lista;

| (c) | ISO oznaka ozemlja ali tretje države izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka, je natisnjena na vsaki strani potnega lista. |
| --- | --- |

(c)

ISO oznaka ozemlja ali tretje države izdajateljice, ki ji sledi edinstvena črkovno-številčna oznaka, je natisnjena na vsaki strani potnega lista.

| (d) | število strani ter velikost in oblika polj v vzorcu potnega lista iz dela 3 so okvirni. |
| --- | --- |

(d)

število strani ter velikost in oblika polj v vzorcu potnega lista iz dela 3 so okvirni.

| 4. | Jeziki
  celotno tiskano besedilo je v uradnem jeziku (uradnih jezikih) ozemlja ali tretje države izdajateljice in v angleščini. |
| --- | --- |

4.

Jeziki

celotno tiskano besedilo je v uradnem jeziku (uradnih jezikih) ozemlja ali tretje države izdajateljice in v angleščini.

| 5. | Varnostni elementi:






  (a) | po vnosu zahtevanih podatkov v oddelek III potnega lista se stran zapečati s prozorno samolepilno folijo; |
| --- | --- | --- |

5.

Varnostni elementi:

(a)

po vnosu zahtevanih podatkov v oddelek III potnega lista se stran zapečati s prozorno samolepilno folijo;

| (b) | kadar so podatki na eni strani potnega lista v obliki nalepke, se s prozorno samolepilno folijo navedena nalepka zapečati, kadar se le-ta ob odstranitvi ne uniči. |
| --- | --- |

(b)

kadar so podatki na eni strani potnega lista v obliki nalepke, se s prozorno samolepilno folijo navedena nalepka zapečati, kadar se le-ta ob odstranitvi ne uniči.

---

(1)  Grafični vodnik po evropskem emblemu: http://publications.europa.eu/code/sl/sl-5000100.htm.

---

PRILOGA IV

DEL 1

Vzorec veterinarskega spričevala za netrgovske premike psov, mačk ali belih dihurjev v državo članico z ozemlja ali iz tretje države v skladu s členom 5(1) in (2) Uredbe (EU) št. 576/2013

Image

Image

Image

Image

Image

DEL 2

Pojasnjevalne opombe za izpolnjevanje veterinarskih spričeval

| (a) | Kadar je v spričevalu navedeno, da se nekatere navedbe uporabljajo, kot je to primerno, se neustrezne navedbe lahko prečrtajo, kar parafira in ožigosa uradni veterinar, ali pa se popolnoma črtajo iz spričevala. |
| --- | --- |

(a)

Kadar je v spričevalu navedeno, da se nekatere navedbe uporabljajo, kot je to primerno, se neustrezne navedbe lahko prečrtajo, kar parafira in ožigosa uradni veterinar, ali pa se popolnoma črtajo iz spričevala.

| (b) | Izvirnik vsakega spričevala vsebuje en sam list papirja, pri daljšem besedilu pa so vse potrebne strani povezane v nedeljivo celoto. |
| --- | --- |

(b)

Izvirnik vsakega spričevala vsebuje en sam list papirja, pri daljšem besedilu pa so vse potrebne strani povezane v nedeljivo celoto.

| (c) | Spričevalo se sestavi v vsaj enem uradnem jeziku države članice izdajateljice in v angleščini. Izpolni se z velikimi tiskanimi črkami v vsaj enem uradnem jeziku države članice vstopa ali v angleščini. |
| --- | --- |

(c)

Spričevalo se sestavi v vsaj enem uradnem jeziku države članice izdajateljice in v angleščini. Izpolni se z velikimi tiskanimi črkami v vsaj enem uradnem jeziku države članice vstopa ali v angleščini.

| (d) | Če so spričevalu priloženi dodatni listi papirja ali podporna dokumentacija, se šteje, da so navedeni listi ali podporna dokumentacija sestavni del izvirnika spričevala, če jih na vsaki strani podpiše in ožigosa uradni veterinar. |
| --- | --- |

(d)

Če so spričevalu priloženi dodatni listi papirja ali podporna dokumentacija, se šteje, da so navedeni listi ali podporna dokumentacija sestavni del izvirnika spričevala, če jih na vsaki strani podpiše in ožigosa uradni veterinar.

| (e) | Kadar spričevalo, vključno z dodatnimi listi iz točke (d), vsebuje več kot eno stran, se vsaka stran na dnu strani oštevilči (številka strani od skupnega števila strani), na vrhu vsake strani pa se navede referenčna številka spričevala, ki jo določi pristojni organ. |
| --- | --- |

(e)

Kadar spričevalo, vključno z dodatnimi listi iz točke (d), vsebuje več kot eno stran, se vsaka stran na dnu strani oštevilči (številka strani od skupnega števila strani), na vrhu vsake strani pa se navede referenčna številka spričevala, ki jo določi pristojni organ.

| (f) | Izvirnik spričevala izda uradni veterinar na ozemlju ali v tretji državi odpreme ali pooblaščeni veterinar, kar nato potrdi pristojni organ na ozemlju ali v tretji državi odpreme. Pristojni organ ozemlja ali tretje države odpreme zagotovi, da se upoštevajo pravila in načela certificiranja, enakovredna tistim iz Direktive 96/93/ES.
  Barva podpisa je v drugi barvi kot tisk. Ta zahteva velja tudi za žige, razen reliefnih in vodnih žigov. |
| --- | --- |

(f)

Izvirnik spričevala izda uradni veterinar na ozemlju ali v tretji državi odpreme ali pooblaščeni veterinar, kar nato potrdi pristojni organ na ozemlju ali v tretji državi odpreme. Pristojni organ ozemlja ali tretje države odpreme zagotovi, da se upoštevajo pravila in načela certificiranja, enakovredna tistim iz Direktive 96/93/ES.

Barva podpisa je v drugi barvi kot tisk. Ta zahteva velja tudi za žige, razen reliefnih in vodnih žigov.

| (g) | Referenčno številko spričevala iz rubrik I.2 in II.a. izda pristojni organ na ozemlju ali v tretji državi odpreme. |
| --- | --- |

(g)

Referenčno številko spričevala iz rubrik I.2 in II.a. izda pristojni organ na ozemlju ali v tretji državi odpreme.

DEL 3

Pisna izjava iz člena 25(3) Uredbe (EU) št. 576/2013

Oddelek A

Vzorec izjave

Image

Oddelek B

Dodatne zahteve za izjavo

Izjava se sestavi v vsaj enem uradnem jeziku države članice vstopa in v angleščini ter je napisana z velikimi tiskanimi črkami.

---