# Euroopa Liidu L 190/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.190.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 190 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide11. juuli 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.190.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 190

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide11. juuli 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 654/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses ELi lennundusjulgestuse kontrollkaartidega, mida kasutatakse kolmanda riigi üksuste valideerimisel (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 655/2013, 10. juuli 2013, millega kehtestatakse ühtsed nõuded kosmeetikatoodete kohta esitatavate väidete põhjendamiseks (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 656/2013, 10. juuli 2013, millega sätestatakse Horvaatias koertele, kassidele ja valgetuhkrutele antava näidispassiga seotud üleminekumeetmed (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 658/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 II ja III lisa (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 659/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  ) | 54 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 660/2013, 10. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 82 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/369/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega tehakse kindlaks, et Belgia ei ole võtnud vastusena 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid | 84 |
| | | 2013/370/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega teatatakse Belgiale, et ta peab võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid | 87 |
| | | 2013/371/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 9. juuli 2013, Regioonide Komitee Madalmaade liikme ja Madalmaade asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 90 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 654/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses ELi lennundusjulgestuse kontrollkaartidega, mida kasutatakse kolmanda riigi üksuste valideerimisel (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 655/2013, 10. juuli 2013, millega kehtestatakse ühtsed nõuded kosmeetikatoodete kohta esitatavate väidete põhjendamiseks (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni määrus (EL) nr 656/2013, 10. juuli 2013, millega sätestatakse Horvaatias koertele, kassidele ja valgetuhkrutele antava näidispassiga seotud üleminekumeetmed (
  1
  )

1

35

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud (
  1
  )

1

37

*

Komisjoni määrus (EL) nr 658/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 II ja III lisa (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 659/2013, 10. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  )

1

54

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 660/2013, 10. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

82

OTSUSED

2013/369/EL

*

Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega tehakse kindlaks, et Belgia ei ole võtnud vastusena 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

84

2013/370/EL

*

Nõukogu otsus, 21. juuni 2013, millega teatatakse Belgiale, et ta peab võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid

87

2013/371/EL

*

Nõukogu otsus, 9. juuli 2013, Regioonide Komitee Madalmaade liikme ja Madalmaade asendusliikme ametisse nimetamise kohta

90

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 438/12/COL, 28. november 2012, millega kaheksakümne kuuendat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju | 91 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 441/12/COL, 29. november 2012, uute ärakuulamise eest vastutavate ametnike määramise kohta teatavates konkurentsimenetlustes | 92 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 442/12/COL, 29. november 2012, ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes | 93 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 438/12/COL, 28. november 2012, millega kaheksakümne kuuendat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju

91

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 441/12/COL, 29. november 2012, uute ärakuulamise eest vastutavate ametnike määramise kohta teatavates konkurentsimenetlustes

92

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 442/12/COL, 29. november 2012, ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes

93

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 4. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 513/2013 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes) parandus (ELT L 152, 5.6.2013) | 102 |

Parandused

*

Komisjoni 4. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 513/2013 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes) parandus (ELT L 152, 5.6.2013)

(ELT L 152, 5.6.2013)

102

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 654/2013,

10. juuli 2013,

millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 seoses ELi lennundusjulgestuse kontrollkaartidega, mida kasutatakse kolmanda riigi üksuste valideerimisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 185/2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, (2) sisaldab üksikasjalikke eeskirju ELi lennundusjulgestuse valideerimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 185/2010, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks, (2) sisaldab üksikasjalikke eeskirju ELi lennundusjulgestuse valideerimise kohta.

| (2) | Kontrollikaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti julgestustaseme hindamisel. Olemasolevatele kontrollkaartidele on ELi lennundusjulgestuse valideerimise korra täielikuks rakendamiseks vaja lisada kaks täiendavat kontrollkaarti. |
| --- | --- |

(2)

Kontrollikaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti julgestustaseme hindamisel. Olemasolevatele kontrollkaartidele on ELi lennundusjulgestuse valideerimise korra täielikuks rakendamiseks vaja lisada kaks täiendavat kontrollkaarti.

| (3) | Seepärast tuleb määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb määrust (EL) nr 185/2010 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõike 1 kohaselt loodud tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 19 lõike 1 kohaselt loodud tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 185/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

1

(2)  ELT L 55, 5.3.2010, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 185/2010 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Liite 6-C järele lisatakse järgmine liide:
  „LIIDE 6-C2

  EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELISTE ESINDAJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
  Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennuväljalt lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatust. RA3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana heaks kiidetud.
  RA3 peab tagama, et Euroopa Liitu suunduvate saadetiste suhtes on rakendatud julgestuskontrolli meetmeid, sealhulgas vajaduse korral läbivaatust, ning saadetisi on loata juurdepääsu eest kaitstud alates julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest, kuni saadetise laadimiseni õhusõiduki pardale või muul viisil ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni.
  Määruses (EL) nr 185/2010 on sätestatud eeltingimused lennukauba või -posti vedamiseks ELi, (1) Islandile, Norrasse ja Šveitsi.
  Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab RA3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel veetava ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti (2) julgestustaseme hindamisel. Kontrollkaarti kasutatakse üksnes määruse (EL) nr 185/2010 lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.
  Kui üksus on ELi lennundusjulgestuse valideerija hinnangul täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitatakse valideeritud üksusele valideerimisaruanne. Kõnealuses valideerimisaruandes märgitakse, et üksusele on antud ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatus. RA3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt järgmised dokumendid:






  a) | ELi lennundusjulgestuse valideerija allkirjastatud täidetud kontrollkaart (määruse (EL) 185/2010 lisa liide 6-C2), millele valideeritud üksus on vajaduse korral lisanud märkused; |
| --- | --- | --- |

1)

Liite 6-C järele lisatakse järgmine liide:

„LIIDE 6-C2

EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELISTE ESINDAJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART

Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennuväljalt lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatust. RA3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana heaks kiidetud.

RA3 peab tagama, et Euroopa Liitu suunduvate saadetiste suhtes on rakendatud julgestuskontrolli meetmeid, sealhulgas vajaduse korral läbivaatust, ning saadetisi on loata juurdepääsu eest kaitstud alates julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest, kuni saadetise laadimiseni õhusõiduki pardale või muul viisil ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni.

Määruses (EL) nr 185/2010 on sätestatud eeltingimused lennukauba või -posti vedamiseks ELi, (1) Islandile, Norrasse ja Šveitsi.

Kontrollkaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab RA3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel veetava ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti (2) julgestustaseme hindamisel. Kontrollkaarti kasutatakse üksnes määruse (EL) nr 185/2010 lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.

Kui üksus on ELi lennundusjulgestuse valideerija hinnangul täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitatakse valideeritud üksusele valideerimisaruanne. Kõnealuses valideerimisaruandes märgitakse, et üksusele on antud ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatus. RA3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt järgmised dokumendid:

a)

ELi lennundusjulgestuse valideerija allkirjastatud täidetud kontrollkaart (määruse (EL) 185/2010 lisa liide 6-C2), millele valideeritud üksus on vajaduse korral lisanud märkused;

| b) | kohustuste deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 6-H2), mille on allkirjastanud valideeritud üksus; |
| --- | --- |

b)

kohustuste deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 6-H2), mille on allkirjastanud valideeritud üksus;

| c) | valideeritud üksusest sõltumatuse deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 11-A), mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija. |
| --- | --- |

c)

valideeritud üksusest sõltumatuse deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 11-A), mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija.

Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel. Valideerimisaruanne koostatakse inglise keeles, kui ei ole teisiti kokku lepitud.

5. osa (läbivaatus) ja 6. osa (kõrge ohutasemega kaup või post; HRCM) hinnatakse määruse (EL) nr 185/2010 lisa punktides 6.7 ja 6.8 esitatud nõuete alusel. Selliste osade puhul, mida ei saa hinnata määruse (EL) nr 185/2010 nõuete alusel, on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 17 standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundusjulgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (piiratud kasutusega dokument nr 8973).

Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et üksus ei ole täitnud kõnealusel kontrollkaardil osutatud eesmärke, esitatakse kõnealusele üksusele täidetud kontrollkaart, millel on märgitud puudused.

Kontrollkaardi täitmisega seotud märkused

| 1) | Kontrollkaardi kõik osad peavad olema täidetud. Teabe puudumist tuleb selgitada. |
| --- | --- |

1)

Kontrollkaardi kõik osad peavad olema täidetud. Teabe puudumist tuleb selgitada.

| 2) | Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja missuguses ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud. |
| --- | --- |

2)

Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja missuguses ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud.

1.   OSA

Valideeritud üksuse ja valideerija identifitseerimine

| 1.1.   Valideerimise kuupäev(ad) |
| --- |
| Palun kasutage täpset kuupäevaformaati, nt 01.10.2012 kuni 02.10.2012 |
| pp/kk/aaaa | |
| 1.2.   Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane |
| pp/kk/aaaa | |
| Võimaluse korral varasem RA3 registreerimisnumber | |
| Võimaluse korral AEO sertifikaat / C-TPAT staatus / muud sertifikaadid | |
| 1.3.   Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta |
| Nimi | |
| Äriühing/organisatsioon/ametiasutus | |
| Kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI) | |
| E-post | |
| Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega | |
| 1.4.   Üksuse nimi |
| Nimi | |
| Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane) | |
| Number/üksus/hoone | |
| Tänav | |
| Linn | |
| Sihtnumber | |
| Osariik (kui see on asjakohane) | |
| Riik | |
| Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane | |
| 1.5.   Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist) |
| Number/üksus/hoone | |
| Tänav | |
| Linn | |
| Sihtnumber | |
| Osariik (kui see on asjakohane) | |
| Riik | |
| Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane | |
| 1.6.   Äritegevuse liik – äritegevuse liike võib olla rohkem kui üks |
| a) | ainult lennukaup |

Valideerimise kuupäev(ad)

Palun kasutage täpset kuupäevaformaati, nt 01.10.2012 kuni 02.10.2012

pp/kk/aaaa

Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane

pp/kk/aaaa

Võimaluse korral varasem RA3 registreerimisnumber

Võimaluse korral AEO sertifikaat / C-TPAT staatus / muud sertifikaadid

Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta

Nimi

Äriühing/organisatsioon/ametiasutus

Kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI)

E-post

Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

Üksuse nimi

Nimi

Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane)

Number/üksus/hoone

Tänav

Linn

Sihtnumber

Osariik (kui see on asjakohane)

Riik

Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist)

Number/üksus/hoone

Tänav

Linn

Sihtnumber

Osariik (kui see on asjakohane)

Riik

Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

Äritegevuse liik – äritegevuse liike võib olla rohkem kui üks

a)

ainult lennukaup

| b) | õhutransport ja muud transpordiliigid |
| --- | --- |

b)

õhutransport ja muud transpordiliigid

| c) | kaubaruumidega ekspediitor |
| --- | --- |

c)

kaubaruumidega ekspediitor

| d) | kaubaruumideta ekspediitor |
| --- | --- |

d)

kaubaruumideta ekspediitor

| e) | käitleja |
| --- | --- |

e)

käitleja

| f) | muu |
| --- | --- |

f)

muu

Kas taotleja ...?

| a) | võtab vastu kaupa mõnelt teiselt kolmanda riigi kokkuleppeliselt esindajalt |
| --- | --- |

a)

võtab vastu kaupa mõnelt teiselt kolmanda riigi kokkuleppeliselt esindajalt

| b) | võtab vastu kaupa kolmanda riigi tuntud saatjalt |
| --- | --- |

b)

võtab vastu kaupa kolmanda riigi tuntud saatjalt

| c) | võtab vastu kaupa kolmanda riigi esindaja teenuseid osutavalt kaubasaatjalt |
| --- | --- |

c)

võtab vastu kaupa kolmanda riigi esindaja teenuseid osutavalt kaubasaatjalt

| d) | võtab vastu läbivaatusest vabastatud kaupa |
| --- | --- |

d)

võtab vastu läbivaatusest vabastatud kaupa

| e) | kohaldab kauba suhtes läbivaatust |
| --- | --- |

e)

kohaldab kauba suhtes läbivaatust

| f) | ladustab kaupa |
| --- | --- |

f)

ladustab kaupa

| g) | muu, täpsustada |
| --- | --- |

g)

muu, täpsustada

Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv

Number

Kolmandast riigist pärineva lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus

Nimi

Ametinimetus

E-post

Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

2.   OSA

ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja töökorraldus ja kohustused

Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi/EMPsse ilma julgestuskontrolli meetmeid kohaldamata. RA3 poolt ACC3-le või teisele RA3-le kätte toimetatud kaupa ja posti võib julgestatud kauba või postina vastu võtta üksnes juhul, kui RA3 rakendab asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid. Selliste meetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades.

RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et kogu ELi/EMPsse suunduva lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid ning julgestatud kaup või post on kaitstud kuni ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni. Julgestuskontrolli meetmete võtmisel kohaldatakse üht järgmistest:

| a) | füüsiline läbivaatus, mis vastab standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid; |
| --- | --- |

a)

füüsiline läbivaatus, mis vastab standardile, mis on piisav selle tagamiseks, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid;

| b) | muud julgestuskontrolli meetmed, mis on tarneahela julgestamise korra osa, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid, ning mida on kohaldanud teine RA3, KC3 või RA3 poolt määratud AC3. |
| --- | --- |

b)

muud julgestuskontrolli meetmed, mis on tarneahela julgestamise korra osa, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid, ning mida on kohaldanud teine RA3, KC3 või RA3 poolt määratud AC3.

Viide: punkt 6.8.3.

| 2.1.   Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui EI, liikuge kohe punkti 2.5 juurde | |
| 2.2.   Üksuse julgestusprogramm |
| Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa | |
| Versioon | |
| Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud ja/või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus | |
| 2.3.   Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardil nimetatud elemente (osad 3–9)? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused | |
| 2.4.   Kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| 2.5.   Kas üksus on seadnud sisse korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või teisele RA3-le üleandmist kohaldatakse lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus | |
| 2.6.   Kas üksus on seadnud sisse juhtimissüsteemi (nt vahendid, juhised), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus on süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust. | |
| Kui EI, selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrolli meetmete rakendamise nõutaval viisil. | |
| 2.7.   Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse kohta. |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi?

JAH või EI

Kui EI, liikuge kohe punkti 2.5 juurde

Üksuse julgestusprogramm

Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa

Versioon

Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud ja/või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardil nimetatud elemente (osad 3–9)?

JAH või EI

Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused

Kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Kas üksus on seadnud sisse korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või teisele RA3-le üleandmist kohaldatakse lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

Kas üksus on seadnud sisse juhtimissüsteemi (nt vahendid, juhised), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus on süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust.

Kui EI, selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrolli meetmete rakendamise nõutaval viisil.

Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse kohta.

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

3.   OSA

Personali töölevõtmine ja väljaõpe

Eesmärk: selleks et tagada nõutavate julgestuskontrolli meetmete rakendamine, tagab RA3 lennukauba või -posti suhtes julgestusmeetmete rakendamise usaldusväärsete ja pädevate töötajate poolt. Julgestatud lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel peab olema oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja asjakohane väljaõpe.

Selleks kehtestab RA3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (alalised, ajutised, töövahendusagentuuri vahendusel palgatud töötajad, autojuhid jne), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid,

| a) | on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli, mis vastavad vähemalt valideeritud RA3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetele; ning |
| --- | --- |

a)

on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli, mis vastavad vähemalt valideeritud RA3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetele; ning

| b) | on läbinud esmase ja korduva julgestusalase väljaõppe ning on teadlikud oma julgestusülesannetest kooskõlas valideeritud RA3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega. |
| --- | --- |

b)

on läbinud esmase ja korduva julgestusalase väljaõppe ning on teadlikud oma julgestusülesannetest kooskõlas valideeritud RA3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega.

Märkus

| — | Taustakontroll tähendab isikusamasuse kindlakstegemist ja tema varasema tegevuse, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste kontrolli (kui see on seadusega lubatud), mis on osa hinnangust isiku sobivusele rakendada julgestuskontrolli meetmeid ja/või pääseda saatjata julgestuspiirangualadele (ICAO lisa 17 määratlus). |
| --- | --- |

—

Taustakontroll tähendab isikusamasuse kindlakstegemist ja tema varasema tegevuse, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste kontrolli (kui see on seadusega lubatud), mis on osa hinnangust isiku sobivusele rakendada julgestuskontrolli meetmeid ja/või pääseda saatjata julgestuspiirangualadele (ICAO lisa 17 määratlus).

| — | Töölevõtmise-eelse kontrolli käigus tehakse isikut tõendava dokumendi alusel kindlaks isikusamasus, vaadeldakse isiku töökogemust, haridust ja lünki eelneva viie aasta kohta ja nõutakse isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal (liidu määratlus). |
| --- | --- |

—

Töölevõtmise-eelse kontrolli käigus tehakse isikut tõendava dokumendi alusel kindlaks isikusamasus, vaadeldakse isiku töökogemust, haridust ja lünki eelneva viie aasta kohta ja nõutakse isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal (liidu määratlus).

Viide: punkt 6.8.3.1.

| 3.1.   Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes on rakendatud julgestusmeetmeid, läbivad töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus hinnatakse isiku tausta ja pädevust? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus. | |
| 3.2.   Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|  | Taustakontroll |
|  | Töölevõtmise-eelne kontroll |
|  | Karistusregistri kontrollimine |
|  | Intervjuud |
|  | Muu (esitage andmed) |

Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes on rakendatud julgestusmeetmeid, läbivad töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus hinnatakse isiku tausta ja pädevust?

JAH või EI

Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

Kas selline kord hõlmab järgmist?



Taustakontroll



Töölevõtmise-eelne kontroll



Karistusregistri kontrollimine



Intervjuud



Muu (esitage andmed)

Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrolli meetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud isiku tausta ja pädevust?

JAH või EI

Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

Kas selline kord hõlmab järgmist?

|  | Taustakontroll |
| --- | --- |
|  | Töölevõtmise-eelne kontroll |
|  | Karistusregistri kontrollimine |
|  | Intervjuud |
|  | Muu (esitage andmed) |



Taustakontroll



Töölevõtmise-eelne kontroll



Karistusregistri kontrollimine



Intervjuud



Muu (esitage andmed)

Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

Kas töötajad, kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes on rakendatud julgestusmeetmeid, läbivad julgestusalase väljaõppe, enne kui nad saavad saatjata juurdepääsu julgestatud lennukaubale/-postile?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage väljaõppe elemente ja kestust

Kas töötajad, kes võtavad lennukaupa/-posti vastu, kohaldavad selle suhtes läbivaatust ja/või tagavad saadetise puhul kaitsemeetmete rakendamise, on läbinud töökohaspetsiifilise väljaõppe?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage väljaõppe elemente ja kestust

Kas punktides 3.5 ja 3.6 osutatud töötajad saavad regulaarset korduvkoolitust?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage korduvkoolituse elemente ja sagedust

Järeldus: kas töötajate töölevõtu- ja väljaõppemeetmetega tagatakse, et kõik töötajad, kes omavad juurdepääsu sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes on kohaldatud julgestusmeetmeid, on nõuetekohaselt tööle võetud ja saanud väljaõppe tasemel, mis on piisav selleks, et kõnealused isikud teaksid oma julgestusalaseid kohustusi?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

4.   OSA

Saadetiste vastuvõtmine

Eesmärk: RA3 võib kaupa või posti vastu võtta teiselt RA3-lt, KC3-lt, AC3-lt või tundmatult saatjalt. RA3 seab sisse kauba ja posti vastuvõtmise korra, et teha kindlaks, kas saadetis tuleb turvalisest tarneahelast ning eeltoodust sõltuvalt tagab saadetise suhtes julgestusmeetmete kohaldamise.

RA3 võib pidada andmebaasi, milles on esitatud vähemalt järgmised andmed iga sellise kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja kohta, kelle suhtes on kohaldatud ELi lennundusjulgestuse valideerimist kooskõlas punktiga 6.8.4.1 ja kellelt ta võtab ACC3-le kättetoimetamiseks vahetult vastu liitu veetavat kaupa või posti:

| a) | äriühingu andmed, sealhulgas tegevuskoha aadress (bona fide); |
| --- | --- |

a)

äriühingu andmed, sealhulgas tegevuskoha aadress (bona fide);

| b) | äritegevuse liik, v.a tundlik äriteave; |
| --- | --- |

b)

äritegevuse liik, v.a tundlik äriteave;

| c) | kontaktandmed, sealhulgas julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

kontaktandmed, sealhulgas julgestuse eest vastutava(te) isiku(te) kontaktandmed;

| d) | ettevõtja registreerimisnumber, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

ettevõtja registreerimisnumber, kui see on asjakohane;

| e) | võimaluse korral valideerimisaruanne. |
| --- | --- |

e)

võimaluse korral valideerimisaruanne.

Viide: punktid 6.8.3.1 ja 6.8.4.3.

Märkus: RA3 võib AC3 staatust omavalt ettevõttelt julgestatud lennukaupa vastu võtta üksnes juhul, kui kõnealune RA3 on kõnealusele saatjale ise AC3 staatuse andnud ja vastutab asjaomase saatja kättetoimetatud kauba eest.

| 4.1.   Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see tuleb teiselt RA3-lt, KC3-lt AC3-lt või tundmatult saatjalt? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas? | |
| 4.2.   Kas üksus on loonud ja peab andmebaasi, mis sisaldab teavet iga RA3, KC3 ja AC3 kohta, kellelt ta võtab vahetult vastu lennukaupa või -posti ACC3-le kättetoimetamiseks ja õhuteed pidi liitu vedamiseks? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, täpsustage, millist teavet andmebaas sisaldab. | |
| Kui EI, siis kuidas teab üksus, et kaup tuleb teiselt RA3-lt, KC3-lt või AC3-lt? | |
| 4.3.   Kas üksus annab kaubasaatjatele AC3 staatuse? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda ja seda, missuguseid tagatisi üksus kaubasaatjalt nõuab | |
| 4.4.   Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see suundub ELi/EMP lennujaama? |
| JAH või EI – selgitage | |
| 4.5.   Kui JAH, kas üksus kohaldab kogu lennukauba või -posti suhtes samu julgestuskontrolli meetmeid, kui see suundub ELi/EMP lennujaama? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda | |
| 4.6.   Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas seda tuleb käsitada kõrge ohutasemega lennukauba ja -postina (HRCM) (vt määratlus 6. osas), sh selliste saadetiste puhul, mis toimetatakse kätte muud kui õhutransporti kasutades? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas?
  Kirjeldage kõnealust korda | |
| 4.7.   Kas sellise saadetise, mille suhtes on rakendatud julgestusmeetmeid, vastuvõtmisel teeb valideeritud üksus kindlaks, kas see on olnud kaitstud loata juurdepääsu ja/või rikkumise eest? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage (turvakleebised, lukud, kontroll jne) | |
| 4.8.   Kas saadetist kätte toimetav isik peab esitama fotoga ametliku isikut tõendava dokumendi? |
| JAH või EI | |
| 4.9.   Kas on sisse seatud kord läbivaatust vajavate saadetiste identifitseerimiseks? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis missugune? | |
| 4.10.   Järeldus: kas vastuvõtmiskord on piisav, et teha kindlaks, kas ELi/EMP lennujaama suunduv lennukaup/-post tuleb turvalisest tarneahelast või tuleb selle suhtes kohaldada läbivaatust? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see tuleb teiselt RA3-lt, KC3-lt AC3-lt või tundmatult saatjalt?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kas üksus on loonud ja peab andmebaasi, mis sisaldab teavet iga RA3, KC3 ja AC3 kohta, kellelt ta võtab vahetult vastu lennukaupa või -posti ACC3-le kättetoimetamiseks ja õhuteed pidi liitu vedamiseks?

JAH või EI

Kui JAH, täpsustage, millist teavet andmebaas sisaldab.

Kui EI, siis kuidas teab üksus, et kaup tuleb teiselt RA3-lt, KC3-lt või AC3-lt?

Kas üksus annab kaubasaatjatele AC3 staatuse?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda ja seda, missuguseid tagatisi üksus kaubasaatjalt nõuab

Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas see suundub ELi/EMP lennujaama?

JAH või EI – selgitage

Kui JAH, kas üksus kohaldab kogu lennukauba või -posti suhtes samu julgestuskontrolli meetmeid, kui see suundub ELi/EMP lennujaama?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage kõnealust korda

Kas saadetist vastu võttes teeb üksus kindlaks, kas seda tuleb käsitada kõrge ohutasemega lennukauba ja -postina (HRCM) (vt määratlus 6. osas), sh selliste saadetiste puhul, mis toimetatakse kätte muud kui õhutransporti kasutades?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kirjeldage kõnealust korda

Kas sellise saadetise, mille suhtes on rakendatud julgestusmeetmeid, vastuvõtmisel teeb valideeritud üksus kindlaks, kas see on olnud kaitstud loata juurdepääsu ja/või rikkumise eest?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage (turvakleebised, lukud, kontroll jne)

Kas saadetist kätte toimetav isik peab esitama fotoga ametliku isikut tõendava dokumendi?

JAH või EI

Kas on sisse seatud kord läbivaatust vajavate saadetiste identifitseerimiseks?

JAH või EI

Kui JAH, siis missugune?

Järeldus: kas vastuvõtmiskord on piisav, et teha kindlaks, kas ELi/EMP lennujaama suunduv lennukaup/-post tuleb turvalisest tarneahelast või tuleb selle suhtes kohaldada läbivaatust?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

5.   OSA

Läbivaatus

Eesmärk: kui RA3 võtab vastu kaupa ja posti, mis ei tule turvalisest tarneahelast, peab RA3 kõnealuste saadetiste suhtes kohaldama asjakohast läbivaatust enne, kui need ACC3-le julgestatud kaubana kätte toimetada võib. RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv lennukaup ja -post, mis on ette nähtud ELi lennujaamas üleandmiseks, sealt läbi vedamiseks või seal maha laadimiseks, vaadatakse läbi ELi õigusaktides osutatud vahendeid või meetodeid kasutades piisaval määral, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid.

Kui lennukauba või -posti vaatab läbi kolmanda riigi pädev asutus, märgib RA3 selle asjaolu ära ja täpsustab, kuidas nõuetekohane läbivaatus tagatakse.

Märkus: kuigi punktis 6.8.3.2 on sätestatud, et kuni 30. juunini 2014 peavad punktis 6.8.3.1 sätestatud läbivaatamisnõuded vastama vähemalt ICAO standarditele, võetakse ELi lennundusjulgestuse valideerimisel arvesse ELi läbivaatusnõudeid isegi siis, kui valideerimine toimub enne 1. juulit 2014.

Viide: punkt 6.8.3.

| 5.1.   Kas läbivaatust teeb üksuse nimel muu üksus? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis:
  kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad:






  — | eraettevõte (teenuseosutaja) |

Kas läbivaatust teeb üksuse nimel muu üksus?

JAH või EI

Kui JAH, siis:

kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad:

—

eraettevõte (teenuseosutaja)

| — | riigiettevõte |
| --- | --- |

—

riigiettevõte

| — | riiklik läbivaatusüksus või -organ |
| --- | --- |

—

riiklik läbivaatusüksus või -organ

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

Kirjeldage valideeritud üksuse ja tema nimel läbivaatust tegeva üksuse vahelise kokkuleppe/lepingu olemust.

Milliseid lennukauba ja -posti läbivaatuse meetodeid kasutatakse?

Täpsustage, sh lisage lennukauba ja -posti läbivaatuseks kasutatavate seadmete üksikasjad (nt valmistaja, tüüp, tarkvaraversioon, standard, seerianumber jne) kõigi kasutatavate meetodite puhul.

Kas kasutatavad seadmed või meetodid (nt pommikoerad) on loetletud ELi, ECACi või TSA uusimas nõuetelevastavuse loetelus?

JAH või EI

Kui JAH, esitage üksikasjad

Kui EI, esitage seadmete heakskiitmise üksikasjad ja kuupäev ning mis tahes tõendid, et need vastavad ELis kehtivatele seadmestandarditele

Kas seadmeid kasutatakse vastavalt tootja juhistele/protseduuridele (CONOPS) ning testitakse ja hooldatakse korrapäraselt?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

Kas läbivaatuse käigus võetakse arvesse saadetise laadi?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage, kuidas tagatakse, et valitud läbivaatusmeetodit kasutatakse tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid

Kas on kehtestatud läbivaatusseadmete häire põhjuse kindlakstegemise kord? (Teatavate seadmete puhul (nt läbivalgustusseadmed) käivitab häire seadme kasutaja)

JAH või EI

Kui JAH, siis kirjeldage häire põhjuse kindlakstegemise korda, millega mõistlikkuse piires tagatakse keelatud esemete puudumine saadetisest.

Kui EI, kirjeldage, mis juhtub saadetisega.

Kas mõned saadetised on läbivaatusest vabastatud?

JAH või EI

Kas on erandeid, mis ei vasta liidu loetelus toodule?

JAH või EI

Kui JAH, lisage üksikasjad

Kas juurdepääsu läbivaatusalale kontrollitakse selliselt, et üksnes volitustega ja koolitatud töötajatel on sellele juurdepääs?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Kas on kehtestatud kvaliteedikontrollisüsteem ja/või julgestusmeetmete testimise kord?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Järeldus: kas lennukaup/-post vaadatakse läbi otsuse 2010/774/EL punktis 6.2.1 loetletud vahendite või meetoditega piisaval tasemel, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et kaup ega post ei sisalda keelatud esemeid?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjus

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

6.   OSA

Kõrge ohutasemega kaup või post (HRCM)

Eesmärk: saadetisi, mis on pärit kohtadest või mis antakse üle kohtades, mida EL käsitab kõrge ohutasemega kohana, või millel esineb nähtavaid rikkumise märke, käsitatakse kõrge ohutasemega kauba ja postina (HRCM). Sellised saadetised tuleb läbi vaadata vastavalt konkreetsetele juhistele. RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv kõrge ohutasemega kaup ja post (HRCM) identifitseeritakse ja selle suhtes kohaldatakse asjakohaseid liidu õigusaktides kindlaks määratud julgestuskontrolli meetmeid.

ACC3, kellele RA3 lennukauba või -posti transportimiseks kätte toimetab, on volitatud edastama RA3-le värskeimat asjakohast teavet kõrge ohutasemega lähtekohtade kohta.

RA3 kohaldab samu julgestusmeetmeid, olenemata sellest, kas ta võtab vastu kõrge ohutasemega kaupa või posti lennuettevõtjalt või muude transpordiliikide kaudu.

Viide: punkt 6.7.

Märkus: ELi/EMPsse vedamiseks mõeldud kõrge ohutasemega kaubale ja postile (HRCM), mis on läbinud kõrge ohutasemega kauba suhtes kehtestatud nõuetele vastava julgestuskontrolli, antakse julgestusstaatus „SHR” (turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks).

| 6.1.   Kas julgestuskontrolli meetmete rakendamise eest vastutavad lennuettevõtja töötajad teavad, millist lennukaupa ja -posti tuleb käsitada kõrge ohutasemega kauba ja postina (HRCM)? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, lisage kirjeldus | |
| 6.2.   Kas üksus on kehtestanud korra kõrge ohutasemega kauba ja posti identifitseerimiseks? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, lisage kirjeldus | |
| 6.3.   Kas kõrge ohutasemega kauba ja posti suhtes kohaldatakse kõrge ohutasemega kauba ja posti läbivaatamise korda vastavalt ELi õigusaktidele? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, märkige kohaldatav kord | |
| 6.4.   Kas pärast läbivaatust annab asjaomane üksus saadetisele julgestusstaatuse SHR ja märgib selle saadetisega kaasas olevatele dokumentidele või lisab eraldi deklaratsiooniga? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage, kuidas saadetisele julgestusstaatus antakse ja millise dokumendiga | |
| 6.5.   Järeldus: kas üksuse kehtestatud kord on asjakohane ja piisav, et tagada kõrge ohutasemega kauba ja posti nõuetekohane käitlemine enne õhusõiduki pardale laadimist? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjus | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas julgestuskontrolli meetmete rakendamise eest vastutavad lennuettevõtja töötajad teavad, millist lennukaupa ja -posti tuleb käsitada kõrge ohutasemega kauba ja postina (HRCM)?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Kas üksus on kehtestanud korra kõrge ohutasemega kauba ja posti identifitseerimiseks?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Kas kõrge ohutasemega kauba ja posti suhtes kohaldatakse kõrge ohutasemega kauba ja posti läbivaatamise korda vastavalt ELi õigusaktidele?

JAH või EI

Kui EI, märkige kohaldatav kord

Kas pärast läbivaatust annab asjaomane üksus saadetisele julgestusstaatuse SHR ja märgib selle saadetisega kaasas olevatele dokumentidele või lisab eraldi deklaratsiooniga?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage, kuidas saadetisele julgestusstaatus antakse ja millise dokumendiga

Järeldus: kas üksuse kehtestatud kord on asjakohane ja piisav, et tagada kõrge ohutasemega kauba ja posti nõuetekohane käitlemine enne õhusõiduki pardale laadimist?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjus

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

7.   OSA

Julgestatud lennukauba ja -posti kaitsmine

Eesmärk: RA3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja/või -posti kaitstakse loata juurdepääsu ja/või mis tahes rikkumise eest alates julgestusläbivaatusest või muude julgestuskontrolli meetmete kohaldamisest või alates läbivaatusele või julgestuskontrolli meetmete kohaldamisele järgnevast vastuvõtmisest kuni õhusõidukisse laadimiseni või ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni. Kui varem julgestusmeetmetele allutatud lennukauba ja -posti suhtes hiljem kaitsemeetmeid ei rakendata, ei või asjaomast saadetist õhusõiduki pardale laadida ega julgestatud lennukauba või -postina ACC3-le või teisele RA3-le üle anda.

Saadetise kaitse saab tagada eri viisil, nt füüsiliselt (tõkked, lukustatud ruumid jne), inimeste (patrullid, koolitatud personal jne) ja tehniliste lahenduste (videovalve, alarmsüsteemid jne) abil.

ELi/EMPsse suunduv julgestusmeetmetele allutatud lennukaup või -post tuleb eraldada julgestamata lennukaubast või -postist.

Viide: punkt 6.8.3.1.

| 7.1.   Kas julgestusmeetmetele allutatud lennukauba ja -posti suhtes tagab kaitsemeetmete rakendamise valideeritud üksuse nimel muu üksus? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis:
  kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad:






  — | eraettevõte (teenuseosutaja) |

Kas julgestusmeetmetele allutatud lennukauba ja -posti suhtes tagab kaitsemeetmete rakendamise valideeritud üksuse nimel muu üksus?

JAH või EI

Kui JAH, siis:

kirjeldage selliste üksuste olemust ja esitage järgmised üksikasjad:

—

eraettevõte (teenuseosutaja)

| — | riigiettevõte |
| --- | --- |

—

riigiettevõte

| — | riiklik läbivaatusüksus või -organ |
| --- | --- |

—

riiklik läbivaatusüksus või -organ

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

Kas on kehtestatud julgestuskontrolli- ja kaitsemeetmed, et hoida ära rikkumine läbivaatuse käigus?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Kirjeldage, millist (milliseid) kaitsemeedet (-meetmeid) kasutatakse:

| — | füüsilised meetmed (tara, tõke, tugeva konstruktsiooniga hoone jne); |
| --- | --- |

—

füüsilised meetmed (tara, tõke, tugeva konstruktsiooniga hoone jne);

| — | inimestepõhised meetmed (patrullid jne); |
| --- | --- |

—

inimestepõhised meetmed (patrullid jne);

| — | tehnilised lahendused (videovalve, alarmsüsteem jne); |
| --- | --- |

—

tehnilised lahendused (videovalve, alarmsüsteem jne);

ning kirjeldage, kuidas need korraldatud on.

Kas julgestatud lennukaubale/-postile pääsevad ligi ainult selleks volitatud isikud?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Kirjeldage, kuidas kõiki identifitseeritava ja julgestatud lennukauba/-posti juurdepääsupunkte (sh uksi ja aknaid) kontrollitakse.

Kas on kehtestatud kord tagamaks, et ELi/EMPsse suunduv lennukaup/-post, mille suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid, on kaitstud loata juurdepääsu eest alates sellele julgestusstaatuse andmise hetkest kuni õhusõidukisse laadimiseni või ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage kaitsemeetmeid (füüsilised, inimpõhised, tehnilised jne).

Täpsustage võimaluse korral samuti, kas hoone on tugeva konstruktsiooniga ja milliseid materjale on kasutatud.

Kui EI, esitage põhjused

Järeldused: kas saadetiste suhtes rakendatavad kaitsemeetmed on piisavad, et hoida ära ebaseaduslik tegevus?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjus

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

8.   OSA

Dokumentatsioon

Eesmärk: saadetise julgestusstaatus märgitakse kas elektrooniliselt või kirjalikult saatedokumentidesse, milleks on kas lennusaateleht, samaväärne postidokument või eraldi deklaratsioon. Julgestusstaatuse määrab RA3.

Viide: punkti 6.3.2.6 alapunkt d, punkt 6.8.3.4.

Märkus: julgestusstaatused on alljärgnevad:

—   „SPX”– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks, või

—   „SCO”– turvaline üksnes kauba- ja postilennukite jaoks, või

—   „SHR”– turvaline reisi-, kauba- ja postilennukite jaoks kooskõlas kõrge ohutasemega kauba ja posti suhtes kohaldatavate nõuetega.

| 8.1.   Kas üksus kirjeldab saatedokumentides (nt lennusaatelehel) kauba staatust ja seda, kuidas see määrati? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui EI, selgitage põhjuseid | |
| 8.2.   Järeldus: kas dokumenteerimise kord on piisav tagamaks, et kauba või postiga on kaasas nõuetekohased saatedokumendid, milles on märgitud saadetise korrektne julgestusstaatus? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjus | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas üksus kirjeldab saatedokumentides (nt lennusaatelehel) kauba staatust ja seda, kuidas see määrati?

JAH või EI

Kui EI, selgitage põhjuseid

Järeldus: kas dokumenteerimise kord on piisav tagamaks, et kauba või postiga on kaasas nõuetekohased saatedokumendid, milles on märgitud saadetise korrektne julgestusstaatus?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjus

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

9.   OSA

Saadetise transport

Eesmärk: lennukaup ja -post peab olema kaitstud loata juurdepääsu ja rikkumise eest alates sellele julgestusstaatuse andmise hetkest kuni õhusõiduki pardale laadimiseni või ACC3-le või teisele RA3-le üleandmiseni. See hõlmab saadetise kaitset selle transportimisel õhusõiduki pardale või ACC3-le või teisele RA3-le kättetoimetamiseks. Kui julgestusmeetmetele allutatud lennukauba ja -posti suhtes transpordi ajal kaitsemeetmeid ei rakendata, ei või asjaomast kauba- või postisaadetist õhusõidukisse laadida ega julgestusstaatusega saadetisena ACC3-le või teisele RA3-le üle anda.

Õhusõidukisse transportimise või ACC3-le või teisele RA3-le kättetoimetamise ajal vastutab julgestusmeetmetele allutatud saadetiste suhtes kaitsemeetmete rakendamise eest RA3. Kõnealune vastutus kehtib ka olukorras, kus RA3 nimel hoolitseb transpordi eest muu üksus, näiteks ekspediitor. Vastutus ei kehti olukorras, kus saadetiste transpordi eest vastutab ACC3 või teine RA3.

Viide: punkt 6.8.3.

| 9.1.   Kuidas lennukaup/-post ACC3-le/teisele RA3-le kätte toimetatakse? |
| --- |
| a)   Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise? |
| JAH või EI | |
| b)   Kas saadetist transpordib teine RA3/ACC3? |
| JAH või EI | |
| c)   Kas valideeritud üksus kasutab alltöövõtja teenuseid? |
| JAH või EI | |
| 9.2.   Kas lennukauba/-posti pakendi puhul on võimalik tuvastada rikkumist? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas? | |
| 9.3.   Kas sõiduk pitseeritakse või lukustatakse enne saadetise transporti? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas? | |
| 9.4.   Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas? | |
| 9.5.   Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni? |
| JAH või EI | |
| 9.6.   Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrolli meetmeid ja kas ta saab julgestusvalmiduskoolitust, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba ja/või -posti transportimiseks? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage julgestuskontrolli meetmeid (töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll jne) ja koolitust (julgestusvalmiduskoolitus jne). | |
| 9.7.   Järeldus: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kuidas lennukaup/-post ACC3-le/teisele RA3-le kätte toimetatakse?

Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise?

JAH või EI

Kas saadetist transpordib teine RA3/ACC3?

JAH või EI

Kas valideeritud üksus kasutab alltöövõtja teenuseid?

JAH või EI

Kas lennukauba/-posti pakendi puhul on võimalik tuvastada rikkumist?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kas sõiduk pitseeritakse või lukustatakse enne saadetise transporti?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni?

JAH või EI

Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrolli meetmeid ja kas ta saab julgestusvalmiduskoolitust, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba ja/või -posti transportimiseks?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage julgestuskontrolli meetmeid (töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll jne) ja koolitust (julgestusvalmiduskoolitus jne).

Järeldus: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

10.   OSA

Nõuetele vastavus

Eesmärk: pärast käesoleva kontrollkaardi eelneva üheksa osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas kohapealse kontrolli tulemused kinnitavad julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kooskõlas käesoleval kontrollkaardil ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-posti puhul loetletud eesmärkidega.

Võimalik on jõuda kahe erineva järelduseni. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et kõnealune üksus

| a) | on täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitab valideerija valideeritud üksusele valideerimisaruande originaali ja märgib aruandes, et kõnealusele üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja staatus; |
| --- | --- |

a)

on täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitab valideerija valideeritud üksusele valideerimisaruande originaali ja märgib aruandes, et kõnealusele üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja staatus;

| b) | ei ole täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärke, ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja -posti ACC3-le või teisele RA3-le. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused. |
| --- | --- |

b)

ei ole täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärke, ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja -posti ACC3-le või teisele RA3-le. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused.

Üldiselt peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas valideeritud üksus käitleb kaupa ja posti nii, et asjaomased saadetised võib ACC3-le või teisele RA3-le kättetoimetamise hetkel turvaliseks lugeda ning kooskõlas asjaomaste ELi õigusaktidega õhuteed pidi ELi/EMPsse vedada.

ELi lennundusjulgestuse valideerija peab meeles pidama, et hindamine lähtub üldisest eesmärgipõhisest järelevalvemetoodikast.

| 10.1.   Üldine järeldus: |
| --- |
| Hindamine (ja teavitamine)
  (märkige õige variant)
  Kui hinnang on „LÄBINUD”, siis käsitatakse üksust ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana (RA3). | Läbinud / mitte läbinud |
| Kui üldise hindamise tulemuseks on „mitte läbinud”, tuleb allpool loetleda tegevusvaldkonnad, mille puhul üksus ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed puudujäägid. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta. |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |
| Üksuse märkused | |

Üldine järeldus:

Hindamine (ja teavitamine)

(märkige õige variant)

Kui hinnang on „LÄBINUD”, siis käsitatakse üksust ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindajana (RA3).

Läbinud / mitte läbinud

Kui üldise hindamise tulemuseks on „mitte läbinud”, tuleb allpool loetleda tegevusvaldkonnad, mille puhul üksus ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed puudujäägid. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta.

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

Üksuse märkused

Valideerija nimi:

Kuupäev:

Allkiri:

LISA

Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste loetelu

Esitada üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja külastuse või intervjuu kuupäev.

| Üksuse nimi | Kontaktisiku nimi | Külastuse/intervjuu kuupäev |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Üksuse nimi

Kontaktisiku nimi

Külastuse/intervjuu kuupäev

| 2) | Liite 6-C3 järele lisatakse järgmine liide:
  „LIIDE 6-C4

  EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI TUNTUD SAATJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART
  Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennuväljalt lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatust. KC3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja kolmanda riigi tuntud saatjana heaks kiidetud.
  KC3 peab tagama, et liitu suunduvate saadetiste suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid ja saadetised on kaitstud loata juurdepääsu eest alates julgestuskontrolli meetmete võtmise hetkest kuni saadetise üleandmiseni ACC3-le või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelisele esindajale (RA3).
  Lennukauba või -posti Euroopa Liitu (EL), Islandile, Norrasse ja Šveitsi vedamise eeltingimuste täitmine on nõutav määrusega (EL) nr 185/2010, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 859/2011 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1082/2012 (3).
  Kontrollikaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab KC3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel veetava ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti julgestustaseme hindamisel. Kontrollikaarti kasutatakse üksnes määruse (EL) nr 185/2010 lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.
  Kui üksus on ELi lennundusjulgestuse valideerija hinnangul täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitatakse valideeritud üksusele valideerimisaruanne. Kõnealuses valideerimisaruandes märgitakse, et üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatus. KC3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga või RA3-ga. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt:






  a) | ELi lennundusjulgestuse valideerija allkirjastatud täidetud kontrollkaart (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 6-C4) ja vajaduse korral valideeritud üksuse märkused selle kohta; |
| --- | --- | --- |

2)

Liite 6-C3 järele lisatakse järgmine liide:

„LIIDE 6-C4

LIIDE 6-C4

EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI TUNTUD SAATJATE VALIDEERIMISE KONTROLLKAART

Kolmanda riigi üksustel on võimalus liituda ACC3 (kolmanda riigi lennuväljalt lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja) turvalise tarneahelaga, taotledes ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatust. KC3 on kolmandas riigis asuv kaupa käitlev üksus, mis on ELi lennundusjulgestuse valideerimise eeskirjade kohaselt valideeritud ja kolmanda riigi tuntud saatjana heaks kiidetud.

kolmanda riigi lennuväljalt lennukaupa või -posti liitu vedav lennuettevõtja

KC3 peab tagama, et liitu suunduvate saadetiste suhtes on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid ja saadetised on kaitstud loata juurdepääsu eest alates julgestuskontrolli meetmete võtmise hetkest kuni saadetise üleandmiseni ACC3-le või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelisele esindajale (RA3).

Lennukauba või -posti Euroopa Liitu (EL), Islandile, Norrasse ja Šveitsi vedamise eeltingimuste täitmine on nõutav määrusega (EL) nr 185/2010, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 859/2011 ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1082/2012 (3).

3

Kontrollikaart on vahend, mida ELi lennundusjulgestuse valideerija kasutab KC3 staatust taotleva üksuse poolt või tema vastutusel veetava ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti julgestustaseme hindamisel. Kontrollikaarti kasutatakse üksnes määruse (EL) nr 185/2010 lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis b kindlaks määratud juhtudel. Kõnealuse lisa punkti 6.8.4.1 alapunktis a kindlaks määratud juhtudel kasutab ELi lennundusjulgestuse valideerija ACC3 kontrollkaarti.

Kui üksus on ELi lennundusjulgestuse valideerija hinnangul täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitatakse valideeritud üksusele valideerimisaruanne. Kõnealuses valideerimisaruandes märgitakse, et üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatus. KC3 saab aruannet kasutada ärisuhetes mis tahes ACC3-ga või RA3-ga. Valideerimisaruande lahutamatuks osaks on vähemalt:

a)

ELi lennundusjulgestuse valideerija allkirjastatud täidetud kontrollkaart (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 6-C4) ja vajaduse korral valideeritud üksuse märkused selle kohta;

| b) | kohustuste deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 6-H3), mille on allkirjastanud valideeritud üksus; ning |
| --- | --- |

b)

kohustuste deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 6-H3), mille on allkirjastanud valideeritud üksus; ning

| c) | valideeritud üksusest sõltumatuse deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 11-A), mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija. |
| --- | --- |

c)

valideeritud üksusest sõltumatuse deklaratsioon (määruse (EL) nr 185/2010 lisa liide 11-A), mille on allkirjastanud ELi lennundusjulgestuse valideerija.

Valideerimisaruande terviklikkust tõendatakse lehekülgede nummerdamisega, ELi lennundusjulgestuse valideerimise kuupäevaga ning valideerija ja valideeritud üksuse initsiaalidega igal leheküljel. Valideerimisaruanne koostatakse inglise keeles, kui ei ole teisiti kokku lepitud.

Osade puhul, mida ei saa hinnata määruse (EL) nr 185/2010 nõuete alusel, on põhistandarditeks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisa 17 standardid ja soovituslikud tavad ning ICAO lennundusjulgestuse käsiraamatus sisalduvad juhendmaterjalid (dokument nr 8973 – piiratud).

Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et üksus ei ole täitnud kõnealusel kontrollkaardil osutatud eesmärke, esitatakse kõnealusele üksusele täidetud kontrollkaart, millel on märgitud puudused.

Täitmisega seotud märkused

Täitmisega seotud märkused

| 1) | Kontrollkaardi kõik osad peavad olema täidetud. Teabe puudumist tuleb selgitada. |
| --- | --- |

1)

Kontrollkaardi kõik osad peavad olema täidetud. Teabe puudumist tuleb selgitada.

| 2) | Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja mis ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud. |
| --- | --- |

2)

Iga osa järel teeb ELi lennundusjulgestuse valideerija järelduse, kas ja mis ulatuses selle osa eesmärgid on täidetud.

1.   OSA

Organisatsioon ja kohustused

Organisatsioon ja kohustused

| 1.1.   Valideerimise kuupäev(ad) |
| --- |
| Palun kasutage täpset kuupäevaformaati, nt 01.10.2012 kuni 02.10.2012 |
| pp/kk/aaaa | |
| 1.2.   Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane |
| pp/kk/aaaa | |
| Võimaluse korral varasem KC3 registreerimisnumber | |
| Võimaluse korral AEO sertifikaat/C-TPAT staatus/muud sertifikaadid | |
| 1.3.   Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta |
| Nimi | |
| Äriühing/organisatsioon/ametiasutus | |
| Kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI) | |
| E-post | |
| Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega | |
| 1.4.   Üksuse nimi |
| Nimi | |
| Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane) | |
| Number/üksus/hoone | |
| Tänav | |
| Linn | |
| Sihtnumber | |
| Osariik (kui see on asjakohane) | |
| Riik | |
| Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane | |
| 1.5.   Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist) |
| Number/üksus/hoone | |
| Tänav | |
| Linn | |
| Sihtnumber | |
| Osariik (kui see on asjakohane) | |
| Riik | |
| Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane | |
| 1.6.   Äritegevus(t)e laad – töödeldava kauba liigid |
| Milline on äritegevus(t)e laad – mis liiki kaupa taotleja valdustes töödeldakse? | |
| 1.7.   Kas taotleja vastutusvaldkond on: |
| a) | tootmine; |

Valideerimise kuupäev(ad)

Palun kasutage täpset kuupäevaformaati, nt 01.10.2012 kuni 02.10.2012

pp/kk/aaaa

Varasema valideerimise kuupäev, kui see on asjakohane

pp/kk/aaaa

Võimaluse korral varasem KC3 registreerimisnumber

Võimaluse korral AEO sertifikaat/C-TPAT staatus/muud sertifikaadid

Teave lennundusjulgestuse valideerija kohta

Nimi

Äriühing/organisatsioon/ametiasutus

Kordumatu tähtnumbriline tunnus (UAI)

E-post

Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

Üksuse nimi

Nimi

Ettevõtja number (nt äriregistri registreerimisnumber, kui see on asjakohane)

Number/üksus/hoone

Tänav

Linn

Sihtnumber

Osariik (kui see on asjakohane)

Riik

Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

Organisatsiooni põhiaadress (kui see erineb valideeritava tegevuskoha aadressist)

Number/üksus/hoone

Tänav

Linn

Sihtnumber

Osariik (kui see on asjakohane)

Riik

Postkontori postkasti aadress, kui see on asjakohane

Äritegevus(t)e laad – töödeldava kauba liigid

Milline on äritegevus(t)e laad – mis liiki kaupa taotleja valdustes töödeldakse?

Kas taotleja vastutusvaldkond on:

a)

tootmine;

| b) | pakendamine; |
| --- | --- |

b)

pakendamine;

| c) | ladustamine; |
| --- | --- |

c)

ladustamine;

| d) | lähetamine; |
| --- | --- |

d)

lähetamine;

| e) | muu, palun täpsustage. |
| --- | --- |

e)

muu, palun täpsustage.

Tegevuskoha töötajate ligikaudne arv

Number

Kolmandast riigist pärineva lennukauba/-posti julgestuse eest vastutava isiku nimi ja ametinimetus

Nimi

Ametinimetus

E-post

Telefoninumber koos rahvusvaheliste koodidega

2.   OSA

ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja töökorraldus ja kohustused

ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja töökorraldus ja kohustused

Eesmärk: mis tahes lennukaupa ega -posti ei veeta ELi/EMPsse ilma julgestuskontrolli meetmeid kohaldamata. KC3 poolt ACC3-le või RA3-le kätte toimetatud kaupa ja posti võib julgestatud kauba või postina vastu võtta üksnes juhul, kui KC3 rakendab asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid. Selliste meetmete üksikasjad on esitatud käesoleva kontrollkaardi järgmistes osades.

KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et kogu ELi/EMPsse suunduva lennukauba ja -posti suhtes kohaldatakse asjakohaseid julgestuskontrolli meetmeid ning julgestusmeetmetele allutatud kaup või post on kaitstud kuni ACC3-le või RA3-le üleandmiseni. Julgestuskontroll hõlmab meetmeid, millega tagatakse mõistlikkuse piires, et saadetisse ei ole peidetud keelatud esemeid.

Viide: punkt 6.8.3.

| 2.1.   Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui EI, liikuge kohe punkti 2.5 juurde | |
| 2.2.   Üksuse julgestusprogrammi teave |
| Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa | |
| Versioon | |
| Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud ja/või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus | |
| 2.3.   Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardil nimetatud elemente (osad 4–11)? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused | |
| 2.4.   Kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| 2.5.   Kas üksus on seadnud sisse korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või RA3-le üleandmist kohaldatakse ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus | |
| 2.6.   Kas üksus on seadnud sisse juhtimissüsteemi (nt vahendid, juhised jne), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus või muu üksus on kõnealuse süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust. | |
| Kui EI, selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrollimeetmete rakendamise nõutaval viisil. | |
| 2.7.   Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse kohta. |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas üksus on kindlaks määranud julgestusprogrammi?

JAH või EI

Kui EI, liikuge kohe punkti 2.5 juurde

Üksuse julgestusprogrammi teave

Kuupäev – kasutage täpset kuupäevaformaati pp/kk/aaaa

Versioon

Kas julgestusprogramm on üksuse asukohariigi pädevale asutusele esitatud ja/või sellelt heakskiidu saanud? Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

Kas julgestusprogramm hõlmab piisaval määral kontrollkaardil nimetatud elemente (osad 4–11)?

JAH või EI

Kui EI, kirjeldage, miks, ja esitage põhjused

Kas julgestusprogramm on lõplik, usaldusväärne ja terviklik?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Kas üksus on seadnud sisse korra, millega tagatakse, et enne ACC3-le või RA3-le üleandmist kohaldatakse ELi/EMPsse suunduva lennukauba või -posti suhtes asjakohaseid julgestuskontrollimeetmeid?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kõnealuse korra kirjeldus

Kas üksus on seadnud sisse juhtimissüsteemi (nt vahendid, juhised jne), et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage juhtimissüsteemi ja selgitage, kas pädev asutus või muu üksus on kõnealuse süsteemi heaks kiitnud, seda kontrollinud või osutab seda teenust.

Kui EI, selgitage, kuidas üksus tagab julgestuskontrollimeetmete rakendamise nõutaval viisil.

Järeldused ja üldised märkused kõnealuse korra usaldusväärsuse kohta.

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

3.   OSA

Identifitseeritav lennukaup/-post („sihikulevõetavus”)

Identifitseeritav lennukaup/-post („sihikulevõetavus”)

Eesmärk: teha kindlaks punkt (või koht), millest alates saab kaupa/posti identifitseerida lennukaubana/-postina. Sihikulevõetavus tähendab seda, et on võimalik hinnata, mis hetkest/kust alates saab kaupa/posti identifitseerida lennukaubana/-postina.

| 3.1.   Tootmise, pakendamise, ladustamise, valimise, lähetamise ja mis tahes muu asjakohase etapi inspekteerimise abil tehakse kindlaks, kus ja kuidas muutub ELi/EMPsse suunduv lennukaup/-post sellisena identifitseeritavaks. |
| --- |
| Kirjeldus | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Tootmise, pakendamise, ladustamise, valimise, lähetamise ja mis tahes muu asjakohase etapi inspekteerimise abil tehakse kindlaks, kus ja kuidas muutub ELi/EMPsse suunduv lennukaup/-post sellisena identifitseeritavaks.

Kirjeldus

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

NB! 6.–9. osas tuleks esitada üksikasjalik teave identifitseeritava lennukauba/-posti kaitsmise kohta loata juurdepääsu või rikkumise eest.

4.   OSA

Personali töölevõtmine ja väljaõpe

Personali töölevõtmine ja väljaõpe

Eesmärk: Selleks et tagada nõutavate julgestuskontrollimeetmete rakendamine, teeb KC3 lennukauba või -posti julgestamise ülesandeks usaldusväärsetele ja pädevatele töötajatele. Identifitseeritavale lennukaubale juurdepääsu omavatel töötajatel on oma ülesannete täitmiseks vajalik pädevus ja asjakohane väljaõpe.

Selleks kehtestab KC3 korra, millega tagatakse, et kõik töötajad (alalised, ajutised, töövahendusagentuuri vahendusel palgatud töötajad, autojuhid jne), kellel on vahetu ja saatjata juurdepääs sellisele lennukaubale/-postile, mille suhtes kohaldatakse või on kohaldatud julgestuskontrolli meetmeid,

| a) | on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli, mis vastavad vähemalt valideeritud KC3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetele; ning |
| --- | --- |

a)

on läbinud esmase ja korduva töölevõtmise-eelse kontrolli ja/või taustakontrolli, mis vastavad vähemalt valideeritud KC3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetele; ning

| b) | on läbinud esmase ja korduva julgestusalase väljaõppe ning on teadlikud oma julgestusülesannetestkooskõlas valideeritud KC3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega. |
| --- | --- |

b)

on läbinud esmase ja korduva julgestusalase väljaõppe ning on teadlikud oma julgestusülesannetestkooskõlas valideeritud KC3 valduse asukohajärgsete kohalike ametiasutuste nõuetega.

Märkus

| — | Taustakontroll tähendab isiku tuvastamist ja tema varasema tegevuse, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste (kui see on seadusega lubatud) kontrolli, mis on osa hinnangust isiku sobilikkusele võtta julgestuskontrollimeetmeid ja/või pääseda saatjata turvaaladele (ICAO lisa 17 määratlus). |
| --- | --- |

—

Taustakontroll tähendab isiku tuvastamist ja tema varasema tegevuse, sealhulgas võimalike kriminaalkaristuste (kui see on seadusega lubatud) kontrolli, mis on osa hinnangust isiku sobilikkusele võtta julgestuskontrollimeetmeid ja/või pääseda saatjata turvaaladele (ICAO lisa 17 määratlus).

| — | Töölevõtmise-eelse kontrolli käigus tehakse isikut tõendava dokumendi alusel kindlaks isikusamasus, vaadeldakse isiku töökogemust, haridust ja lünki eelneva viie aasta kohta ja nõutakse isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal (liidu määratlus). |
| --- | --- |

—

Töölevõtmise-eelse kontrolli käigus tehakse isikut tõendava dokumendi alusel kindlaks isikusamasus, vaadeldakse isiku töökogemust, haridust ja lünki eelneva viie aasta kohta ja nõutakse isikult sellise deklaratsiooni allkirjastamist, milles on märgitud andmed mis tahes kriminaalkaristuste kohta kõigis elukohariikides vähemalt viimasel viiel aastal (liidu määratlus).

Viide: punkt 6.8.3.1.

| 4.1.   Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu omavad töötajad on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud nende tausta ja pädevust? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus. | |
| 4.2.   Kas selline kord hõlmab järgmist? |
|  | Taustakontroll |
|  | Töölevõtmise-eelne kontroll |
|  | Karistusregistri kontrollimine |
|  | Intervjuud |
|  | Muu (esitage andmed) |

Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et kõik identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu omavad töötajad on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud nende tausta ja pädevust?

JAH või EI

Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

Kas selline kord hõlmab järgmist?



Taustakontroll



Töölevõtmise-eelne kontroll



Karistusregistri kontrollimine



Intervjuud



Muu (esitage andmed)

Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

Kas on kehtestatud kord, millega tagatakse, et julgestuskontrolli meetmete kohapealse kohaldamise ja rakendamise järelevalve eest vastutav isik on läbinud töölevõtmise-eelse kontrolli, mille käigus on hinnatud isiku tausta ja pädevust?

JAH või EI

Kui JAH, märkige töölevõtmise-eelse kontrolli käigus arvesse võetavate aastate arv ja kontrolli tegev üksus.

Kas selline kord hõlmab järgmist?

|  | Taustakontroll |
| --- | --- |
|  | Töölevõtmise-eelne kontroll |
|  | Karistusregistri kontrollimine |
|  | Intervjuud |
|  | Muu (esitage andmed) |



Taustakontroll



Töölevõtmise-eelne kontroll



Karistusregistri kontrollimine



Intervjuud



Muu (esitage andmed)

Selgitage kõnealuseid elemente, näidake, milline üksus viib neid ellu, ja vajaduse korral märkige eelnev arvessevõetav ajavahemik.

Kas töötajad, kellel on juurdepääs identifitseeritavale lennukaubale/-postile, läbivad väljaõppe, enne kui nad saavad juurdepääsu identifitseeritavale lennukaubale/-postile?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage väljaõppe elemente ja kestust

Kas punktis 4.5 osutatud töötajad läbivad jätkuõppe?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage jätkuõppe elemente ja sagedust

Järeldus: kas töötajate töölevõtu- ja väljaõppemeetmetega tagatakse, et kõik ELi/EMPsse suunduvale identifitseeritavale lennukaubale/-postile juurdepääsu omavad töötajad on nõuetekohaselt tööle võetud ja saanud väljaõppe tasemel, mis on piisav selleks, et nad teaksid oma julgestusalaseid kohustusi?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

5.   OSA

Füüsiline julgeolek

Füüsiline julgeolek

Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes rikkumise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.

Üksus peab näitama, kuidas tema asukohta või valdusi kaitstakse ning demonstreerima, et kasutusel on asjakohane juurdepääsukontrolli kord. Oluline on, et kontrollitakse juurdepääsu alale, kus identifitseeritavat lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse. Kõik uksed, aknad ja muud juurdepääsupunktid ELi/EMPsse suunduvale julgestatud lennukaubale/-postile peavad olema julgestatud või kontrollitava juurdepääsuga.

Füüsilised julgestusmeetmed võivad hõlmata järgmisi meetmeid (kuid ei piirdu nendega):

| — | füüsilised takistused, nt tarad või tõkked; |
| --- | --- |

—

füüsilised takistused, nt tarad või tõkked;

| — | häireseadmetel ja/või videovalvel põhinevad tehnilised lahendused; |
| --- | --- |

—

häireseadmetel ja/või videovalvel põhinevad tehnilised lahendused;

| — | inimestepõhised julgestusmeetmed, nt järelevalve eest vastutav personal. |
| --- | --- |

—

inimestepõhised julgestusmeetmed, nt järelevalve eest vastutav personal.

Viide: punkt 6.8.3.1.

| 5.1.   Kas kõikides identifitseeritava lennukauba/-posti juurdepääsupunktides kontrollitakse juurdepääsu ja kas luba juurdepääsuks antakse ainult volitatud isikutele? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti.






   | julgestustöötajate abil; |
|  | muu personali abil; |
|  | isikute alale juurdepääsu loa manuaalne kontrollimine; |
|  | elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid; |
|  | muu (täpsustada). |

Kas kõikides identifitseeritava lennukauba/-posti juurdepääsupunktides kontrollitakse juurdepääsu ja kas luba juurdepääsuks antakse ainult volitatud isikutele?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti.



julgestustöötajate abil;



muu personali abil;



isikute alale juurdepääsu loa manuaalne kontrollimine;



elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid;



muu (täpsustada).

Kui JAH, siis kuidas tehakse kindlaks, et isikul on alale sisenemise luba? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti.

| — | äriühingu isikutunnistuse kasutamine; |
| --- | --- |

—

äriühingu isikutunnistuse kasutamine;

| — | muud liiki isikutunnistuse (nt passi või juhiloa) kasutamine; |
| --- | --- |

—

muud liiki isikutunnistuse (nt passi või juhiloa) kasutamine;

| — | juurdepääsuloaga isikute nimekiri, mida kasutavad (julgestus)töötajad; |
| --- | --- |

—

juurdepääsuloaga isikute nimekiri, mida kasutavad (julgestus)töötajad;

| — | elektrooniline volitussüsteem, nt kiibipõhine; |
| --- | --- |

—

elektrooniline volitussüsteem, nt kiibipõhine;

| — | võtmete või juurdepääsukoodide jagamine üksnes volitatud isikutele; |
| --- | --- |

—

võtmete või juurdepääsukoodide jagamine üksnes volitatud isikutele;

| — | muu (täpsustada) |
| --- | --- |

—

muu (täpsustada)

Kas kõik juurdepääsupunktid identifitseeritavale lennukaubale/-postile on julgestatud? Silmas on peetud ka juurdepääsupunkte, mis ei ole pidevalt kasutuses ja punkte, mida ei kasutata tavaliselt juurdepääsuks (nt aknad).

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas on need punktid julgestatud? Selgitage ja kirjeldage süsteemi. Valida võib mitu vastusevarianti.

| — | Julgestustöötajate valve; |
| --- | --- |

—

Julgestustöötajate valve;

| — | elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid, mis võimaldavad juurdepääsu ühele isikule korraga; |
| --- | --- |

—

elektroonilised juurdepääsu kontrollimise süsteemid, mis võimaldavad juurdepääsu ühele isikule korraga;

| — | tõkked, nt luugid või lukud; |
| --- | --- |

—

tõkked, nt luugid või lukud;

| — | videovalvesüsteem; |
| --- | --- |

—

videovalvesüsteem;

| — | sissetungijate avastamise süsteem. |
| --- | --- |

—

sissetungijate avastamise süsteem.

Kas kasutusel on täiendavaid meetmeid valduste üldise turvalisuse parandamiseks?

JAH või EI

Kui JAH, siis selgitage ja kirjeldage meetmeid.

|  | Tarad või tõkked; |
| --- | --- |
|  | videovalvesüsteem; |
|  | sissetungijate avastamise süsteem; |
|  | valve ja patrullid; |
|  | muu (täpsustada). |



Tarad või tõkked;



videovalvesüsteem;



sissetungijate avastamise süsteem;



valve ja patrullid;



muu (täpsustada).

Kas hoone on tugeva konstruktsiooniga?

JAH või EI

Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et takistada loata juurdepääsu tegevuskoha ja valduste nendele osadele, kus identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti töödeldakse või ladustatakse?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

6.   OSA

Tootmine

Tootmine

Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on tootmisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes rikkumise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.

Üksus peab tõendama, et tootmisalale juurdepääsu kontrollitakse ja tootmisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab tootmise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-postina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või rikkumise eest kõnealuses etapis.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik tootmisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik tootmisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

| 6.1.   Kas juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse? | |
| 6.2.   Kas tootmisprotsessi jälgitakse? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid | |
| 6.3.   Kas on sisse seatud kontrollimeetmed toote rikkumise takistamiseks tootmisetapis? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, lisage kirjeldus | |
| 6.4.   Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või rikkumise eest tootmise ajal? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas juurdepääsu tootmisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

Kas tootmisprotsessi jälgitakse?

JAH või EI

Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid

Kas on sisse seatud kontrollimeetmed toote rikkumise takistamiseks tootmisetapis?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või rikkumise eest tootmise ajal?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

7.   OSA

Pakendamine

Pakendamine

Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on pakendamisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes rikkumise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.

Üksus peab tõendama, et pakendamisalale juurdepääsu kontrollitakse ja pakendamisprotsessi jälgitakse. Kui toodet saab pakendamise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-postina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või rikkumise eest kõnealuses etapis. Kõik valmistooted tuleb enne pakendamist üle kontrollida.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik pakendamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik pakendamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

| 7.1.   Kas juurdepääsu pakendamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse? | |
| 7.2.   Kas pakendamisprotsessi jälgitakse? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid | |
| 7.3.   Kas on sisse seatud kontrollimeetmed toote rikkumise takistamiseks pakendamisetapis? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, lisage kirjeldus | |
| 7.4.   Lõpliku välispakendi kirjeldus |
| a)   Kas lõplik välispakend on vastupidav? |
| JAH või EI | |
| Kirjeldus | |
| b)   Kas lõpliku välispakendi puhul on võimalik tuvastada rikkumist? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kirjeldage, millist protsessi kasutatakse pakendi rikkumise tuvastatavuse tagamiseks (nt nummerdatud turvakleebised, eritemplid või turvateip jne). | |
| Kui EI, siis kirjeldage, milliseid kaitsemeetmeid kasutatakse saadetiste terviklikkuse tagamiseks. | |
| 7.5.   Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või rikkumise eest pakendamise ajal? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas juurdepääsu pakendamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

Kas pakendamisprotsessi jälgitakse?

JAH või EI

Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid

Kas on sisse seatud kontrollimeetmed toote rikkumise takistamiseks pakendamisetapis?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Lõpliku välispakendi kirjeldus

Kas lõplik välispakend on vastupidav?

JAH või EI

Kirjeldus

Kas lõpliku välispakendi puhul on võimalik tuvastada rikkumist?

JAH või EI

Kui JAH, siis kirjeldage, millist protsessi kasutatakse pakendi rikkumise tuvastatavuse tagamiseks (nt nummerdatud turvakleebised, eritemplid või turvateip jne).

Kui EI, siis kirjeldage, milliseid kaitsemeetmeid kasutatakse saadetiste terviklikkuse tagamiseks.

Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või rikkumise eest pakendamise ajal?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

8.   OSA

Ladustamine

Ladustamine

Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on ladustamise ajal kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes rikkumise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.

Üksus peab tõendama, et juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab ladustamise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-postina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või rikkumise eest kõnealuses etapis.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik ladustamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik ladustamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

| 8.1.   Kas juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse? | |
| 8.2.   Kas lõplikku ja pakendatud lennukaupa/-posti ladustatakse turvaliselt ja kas seda kontrollitakse rikkumise tuvastamiseks? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, lisage kirjeldus | |
| Kui EI, siis kirjeldage, kuidas üksus tagab lõpliku ja pakendatud lennukauba/-posti kaitse loata juurdepääsu ja mis tahes rikkumise eest. | |
| 8.3.   Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või rikkumise eest ladustamise ajal? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kas juurdepääsu ladustamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

Kas lõplikku ja pakendatud lennukaupa/-posti ladustatakse turvaliselt ja kas seda kontrollitakse rikkumise tuvastamiseks?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Kui EI, siis kirjeldage, kuidas üksus tagab lõpliku ja pakendatud lennukauba/-posti kaitse loata juurdepääsu ja mis tahes rikkumise eest.

Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või rikkumise eest ladustamise ajal?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

9.   OSA

Lähetamine

Lähetamine

Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on lähetamisprotsessi jooksul kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes rikkumise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa seda ACC3-le või RA3-le julgestatud kauba või postina kätte toimetada.

Üksus peab tõendama, et juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse. Kui toodet saab lähetamise käigus identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-postina, peab üksus tõendama, et on võetud meetmed lennukauba/-posti kaitsmiseks loata juurdepääsu või rikkumise eest kõnealuses etapis.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik lähetamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik lähetamisprotsessi jooksul identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

| 9.1.   Kas juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse? | |
| 9.2.   Kellel on juurdepääs lähetamisalale? Valida võib mitu vastusevarianti. |
|  | üksuse töötajatel; |
|  | autojuhtidel; |
|  | külastajatel; |
|  | töövõtjatel; |
|  | muud (täpsustada). |

Kas juurdepääsu lähetamisalale kontrollitakse ja juurdepääs võimaldatakse üksnes asjaomase loaga isikutele?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas juurdepääsu kontrollitakse ja asjaomase loata isikute puhul piiratakse?

Kellel on juurdepääs lähetamisalale? Valida võib mitu vastusevarianti.



üksuse töötajatel;



autojuhtidel;



külastajatel;



töövõtjatel;



muud (täpsustada).

Kas lähetamisprotsessi jälgitakse?

JAH või EI

Kui JAH, siis kirjeldage järelevalvemeetmeid

Kas on sisse seatud kontrollimeetmed toote rikkumise takistamiseks lähetamisalal?

JAH või EI

Kui JAH, lisage kirjeldus

Järeldus: kas üksuse võetud meetmed on piisavad, et kaitsta identifitseeritavat ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa/-posti loata juurdepääsu või rikkumise eest lähetamisprotsessi ajal?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

10.   OSA

Saadetised muudest allikatest

Saadetised muudest allikatest

Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ACC3-le või RA3-le ei edastata julgestatud kauba või postina saadetisi, mis ei pärine KC3-lt endalt.

KC3 võib edastada RA3-le või ACC3-le saadetisi, mis ei pärine temalt endalt, juhul kui

| a) | need on eraldatud temalt pärinevatest saadetistest ning |
| --- | --- |

a)

need on eraldatud temalt pärinevatest saadetistest ning

| b) | nende päritolu on selgelt märgitud saadetisele või sellega kaasas olevatele dokumentidele. |
| --- | --- |

b)

nende päritolu on selgelt märgitud saadetisele või sellega kaasas olevatele dokumentidele.

RA3 või ACC3 peab kõik sellised saadetised enne õhusõiduki pardale laadimist läbi vaatama.

| 10.1.   Kas üksus võtab vastu mis tahes teiselt üksuselt pärinevaid kauba- või postisaadetisi, mis on ette nähtud õhuveoks? |
| --- |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas hoitakse kõnealuseid saadetisi eraldi äriühingu enda kaubast või postist ja kuidas neid kokkuleppelise esindaja/veoettevõtja jaoks identifitseeritakse? | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused. | |

Kas üksus võtab vastu mis tahes teiselt üksuselt pärinevaid kauba- või postisaadetisi, mis on ette nähtud õhuveoks?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas hoitakse kõnealuseid saadetisi eraldi äriühingu enda kaubast või postist ja kuidas neid kokkuleppelise esindaja/veoettevõtja jaoks identifitseeritakse?

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused.

11.   OSA

Transport

Transport

Eesmärk: KC3 kehtestab korra, millega tagatakse, et ELi/EMPsse suunduv identifitseeritav lennukaup ja/või -post on transpordi ajal kaitstud loata juurdepääsu ja/või mis tahes rikkumise eest. Kui kõnealune kaup või post ei ole kaitstud, ei saa ACC3 või RA3 seda julgestatud kauba või postina vastu võtta.

Transpordi ajal vastutab KC3 julgestatud saadetiste kaitsmise eest. Kõnealune vastutus kehtib ka olukorras, kus KC3 nimel hoolitseb transpordi eest muu üksus, näiteks ekspediitor. Vastutus ei kehti olukorras, kus saadetiste transpordi eest vastutab ACC3 või RA3.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik transportimise ajal identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

Vastake järgmistele küsimustele, kui toodet on võimalik transportimise ajal identifitseerida ELi/EMPsse suunduva lennukaubana/-postina.

| 11.1.   Kuidas lennukaup/-post ACC3-le või RA3-le kätte toimetatakse? |
| --- |
| a)   Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise? |
| JAH või EI | |
| b)   Kas transpordi eest hoolitseb RA3/ACC3? |
| JAH või EI | |
| c)   Kas valideeritud üksus kasutab töövõtja teenuseid? |
| JAH või EI | |
| 11.2.   Kas lennukauba/-posti pakendi puhul on võimalik tuvastada rikkumist? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas? | |
| 11.3.   Kas sõiduk pitseeritakse või lukustatakse enne transporti? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas? | |
| 11.4.   Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, siis kuidas? | |
| 11.5.   Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni? |
| JAH või EI | |
| 11.6.   Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrolli meetmeid ja kas ta saab julgestusvalmiduskoolitust, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba ja/või -posti transportimiseks? |
| JAH või EI | |
| Kui JAH, kirjeldage julgestuskontrolli meetmeid (töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll jne) ja koolitust (julgestusvalmiduskoolitus jne). | |
| 11.7.   Järeldus: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal? |
| JAH või EI | |
| Kui EI, esitage põhjused | |
| Üksuse märkused | |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |

Kuidas lennukaup/-post ACC3-le või RA3-le kätte toimetatakse?

Kas valideeritud üksus transpordib saadetist ise?

JAH või EI

Kas transpordi eest hoolitseb RA3/ACC3?

JAH või EI

Kas valideeritud üksus kasutab töövõtja teenuseid?

JAH või EI

Kas lennukauba/-posti pakendi puhul on võimalik tuvastada rikkumist?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kas sõiduk pitseeritakse või lukustatakse enne transporti?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kui kasutatakse nummerdatud turvakleebiseid, siis kas juurdepääsu turvakleebistele kontrollitakse ja kas kleebiste numbrid märgitakse üles?

JAH või EI

Kui JAH, siis kuidas?

Kas asjaomane veoettevõtja allkirjastab vajaduse korral veoettevõtja deklaratsiooni?

JAH või EI

Kas kaupa transportiva isiku suhtes kohaldatakse konkreetseid julgestuskontrolli meetmeid ja kas ta saab julgestusvalmiduskoolitust, enne kui talle antakse luba julgestatud lennukauba ja/või -posti transportimiseks?

JAH või EI

Kui JAH, kirjeldage julgestuskontrolli meetmeid (töölevõtmise-eelne kontroll, taustakontroll jne) ja koolitust (julgestusvalmiduskoolitus jne).

Järeldus: kas meetmed on piisavad, et kaitsta lennukaupa/-posti loata juurdepääsu eest transpordi ajal?

JAH või EI

Kui EI, esitage põhjused

Üksuse märkused

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

12.   OSA

Nõuetele vastavus

Nõuetele vastavus

Eesmärk: Pärast käesoleva kontrollkaardi eelneva üheteistkümne osa hindamist peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas kohapealse kontrolli tulemused kinnitavad julgestuskontrolli meetmete kohaldamist kooskõlas käesoleval kontrollkaardil ELi/EMPsse suunduva lennukauba/-posti puhul loetletud eesmärkidega.

Võimalik on jõuda kahe erineva järelduseni. Kui ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustab, et kõnealune üksus

| a) | on täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitab valideerija valideeritud üksusele valideerimisaruande originaali ja märgib aruandes, et kõnealusele üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatus; |
| --- | --- |

a)

on täitnud kontrollkaardil osutatud eesmärgid, esitab valideerija valideeritud üksusele valideerimisaruande originaali ja märgib aruandes, et kõnealusele üksusele antakse ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatus;

| b) | ei ole täitnud käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärke, ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja -posti ACC3-le või RA3-le, kui volitatud osapool ei ole seda läbi vaadanud. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused. |
| --- | --- |

b)

ei ole täitnud käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärke, ei lubata kõnealusel üksusel toimetada ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa ja -posti ACC3-le või RA3-le, kui volitatud osapool ei ole seda läbi vaadanud. Ta saab koopia täidetud kontrollkaardist, millel on märgitud puudused.

Üldiselt peab ELi lennundusjulgestuse valideerija otsustama, kas valideeritud üksus menetleb kaupa ja posti nii, et kõnealuse üksuse käideldud saadetised võib ACC3-le või RA3-le kättetoimetamise hetkel turvaliseks lugeda ning asjaomaseid kohaldatavaid ELi õigusakte järgides õhusõidukiga ELi/EMPsse vedada.

ELi lennundusjulgestuse valideerija peab meeles pidama, et hindamine lähtub üldisest eesmärgipõhisest järelevalvemetoodikast.

| 12.1.   Üldine järeldus: |
| --- |
| Hindamine (ja teavitamine)
  (märkige õige variant)
  Kui hinnang on „LÄBINUD”, siis käsitatakse üksust ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatjana (KC3). | Läbinud / mitte läbinud |
| Kui üldise hindamise tulemuseks on „mitte läbinud”, tuleb allpool loetleda valdkonnad, mille puhul saatja ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed puudujäägid. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta. |
| ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused | |
| Üksuse märkused | |

Üldine järeldus:

Hindamine (ja teavitamine)

(märkige õige variant)

Kui hinnang on „LÄBINUD”, siis käsitatakse üksust ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatjana (KC3).

Läbinud / mitte läbinud

Kui üldise hindamise tulemuseks on „mitte läbinud”, tuleb allpool loetleda valdkonnad, mille puhul saatja ei ole saavutanud nõutavat julgestustaset või kus on ilmnenud konkreetsed puudujäägid. Lisaks sellele tuleb esitada soovitused nõutava taseme saavutamiseks ja hindamise läbimiseks vajalike kohanduste kohta.

ELi lennundusjulgestuse valideerija märkused

Üksuse märkused

Valideerija nimi:

Kuupäev:

Allkiri:

LISA

Külastatud ja intervjueeritud isikute ja üksuste loetelu

Esitada üksuse nimi, kontaktisiku nimi ja külastuse või intervjuu kuupäev.

| Üksuse nimi | Kontaktisiku nimi | Külastuse/intervjuu kuupäev |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Üksuse nimi

Kontaktisiku nimi

Külastuse/intervjuu kuupäev

| 3) | Liite 6-H1 järele lisatakse järgmised liited:
  „LIIDE 6-H2

  KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELISED ESINDAJAD (RA3)
  Võtan [RA3 nimi] nimel teadmiseks järgmise.
  Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi/EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.
  [RA3 nimi] saab ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatuse siis, kui liidu kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaasi kantud ELi lennundusjulgestuse valideerija on edukalt läbi viinud ELi lennundusjulgestuse valideerimise ja andnud üksusele hinnangu „LÄBINUD”.
  Kui aruanne näitab, et selles osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, tuleks üksuse [RA3 nimi] asjaomasele tegevuskohale varem antud RA3 staatus tühistada, mis tähendab, et edaspidi on üksusel [RA3 nimi] keelatud ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti ACC3-le või teisele RA3-le toimetada.
  Aruanne kehtib viis aastat ja aegub seega hiljemalt ...
  Kinnitan [RA3 nimi] nimel, et:






  a) | [RA3 nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist; |
| --- | --- | --- |

3)

Liite 6-H1 järele lisatakse järgmised liited:

„LIIDE 6-H2

LIIDE 6-H2

KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI KOKKULEPPELISED ESINDAJAD (RA3)

Võtan [RA3 nimi] nimel teadmiseks järgmise.

Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi/EMPsse suunduva lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele.

[RA3 nimi] saab ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelise esindaja (RA3) staatuse siis, kui liidu kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaasi kantud ELi lennundusjulgestuse valideerija on edukalt läbi viinud ELi lennundusjulgestuse valideerimise ja andnud üksusele hinnangu „LÄBINUD”.

Kui aruanne näitab, et selles osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, tuleks üksuse [RA3 nimi] asjaomasele tegevuskohale varem antud RA3 staatus tühistada, mis tähendab, et edaspidi on üksusel [RA3 nimi] keelatud ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti ACC3-le või teisele RA3-le toimetada.

Aruanne kehtib viis aastat ja aegub seega hiljemalt ...

Kinnitan [RA3 nimi] nimel, et:

a)

[RA3 nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist;

| b) | mis tahes muutus [RA3 nimi] tegevuses, mis ei eelda uuesti valideerimist täies ulatuses, märgitakse esialgsesse aruandesse ning teave lisatakse nii, et varasem teave jääb nähtavaks. See võib hõlmata järgmisi muudatusi:






  1) | julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui määruse (EL) nr 185/2010 liite 6-C2 punktis 1.8 nimetatud isik; |
| --- | --- | --- |

b)

mis tahes muutus [RA3 nimi] tegevuses, mis ei eelda uuesti valideerimist täies ulatuses, märgitakse esialgsesse aruandesse ning teave lisatakse nii, et varasem teave jääb nähtavaks. See võib hõlmata järgmisi muudatusi:

1)

julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui määruse (EL) nr 185/2010 liite 6-C2 punktis 1.8 nimetatud isik;

| 2) | mis tahes muudatused seoses tegevuskoha või korraga, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt julgestust; |
| --- | --- |

2)

mis tahes muudatused seoses tegevuskoha või korraga, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt julgestust;

| c) | kui [RA3 nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba/-postiga või ei ole enam võimeline kohaldama meetmeid, mida käesoleva valideerimise käigus hinnati, teatab [RA3 nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab; |
| --- | --- |

c)

kui [RA3 nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba/-postiga või ei ole enam võimeline kohaldama meetmeid, mida käesoleva valideerimise käigus hinnati, teatab [RA3 nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab;

| d) | [RA3 nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [RA3 nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad RA3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad. |
| --- | --- |

d)

[RA3 nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [RA3 nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad RA3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.

Võtan [RA3 nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.

Nimi:

Ametikoht äriühingus:

Kuupäev:

Allkiri:

LIIDE 6-H3

LIIDE 6-H3

KOHUSTUSTE DEKLARATSIOON – EUROOPA LIIDU POOLT LENNUNDUSJULGESTUSE VALDKONNAS VALIDEERITUD KOLMANDA RIIGI TUNTUD SAATJA (KC3)

Võtan [KC3 nimi] nimel teadmiseks järgmise.

Käesoleva aruandega tehakse kindlaks ELi/EMPsse suunduva (4) lennukaubaga seotud tegevuse suhtes kohaldatav julgestustase vastavalt kontrollkaardil loetletud või sellel osutatud julgestusstandarditele (5).

4

5

[KC3 nimi] saab ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi tuntud saatja (KC3) staatuse siis, kui liidu kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaasi kantud ELi lennundusjulgestuse valideerija on edukalt läbi viinud ELi lennundusjulgestuse valideerimise ja andnud üksusele hinnangu „LÄBINUD”.

Kui aruanne näitab, et selles osutatud julgestusmeetmeid ei täideta, võib sellega kaasneda üksuse [KC3 nimi] asjaomase tegevuskoha jaoks varem omandatud KC3 staatuse tühistamine, mis tähendab seda, et edaspidi on üksusel [KC3 nimi] keelatud ELi/EMPsse suunduvat lennukaupa või -posti ACC3-le või ELi poolt lennundusjulgestuse valdkonnas valideeritud kolmanda riigi kokkuleppelisele esindajale (RA3) toimetada.

Aruanne kehtib viis aastat ja aegub seega hiljemalt ...

Kinnitan [KC3 nimi] nimel, et:

| a) | [KC3 nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist; |
| --- | --- |

a)

[KC3 nimi] nõustub asjakohaste järelmeetmetega, mille eesmärk on jälgida aruandega kinnitatud standardite järgimist;

| b) | mis tahes muutus [KC3 nimi] tegevuses, mis ei eelda uuesti valideerimist täies ulatuses, märgitakse esialgsesse aruandesse ning teave lisatakse nii, et varasem teave jääb nähtavaks. See võib hõlmata järgmisi muudatusi:






  1) | julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui määruse (EL) nr 185/2010 liite 6-C4 punktis 1.9 nimetatud isik; |
| --- | --- | --- |

b)

mis tahes muutus [KC3 nimi] tegevuses, mis ei eelda uuesti valideerimist täies ulatuses, märgitakse esialgsesse aruandesse ning teave lisatakse nii, et varasem teave jääb nähtavaks. See võib hõlmata järgmisi muudatusi:

1)

julgestuse eest tehakse üldiselt vastutavaks muu isik kui määruse (EL) nr 185/2010 liite 6-C4 punktis 1.9 nimetatud isik;

| 2) | mis tahes muudatused seoses tegevuskoha või korraga, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt julgestust; |
| --- | --- |

2)

mis tahes muudatused seoses tegevuskoha või korraga, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt julgestust;

| c) | kui [KC3 nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba/-postiga või ei ole enam võimeline kohaldama meetmeid, mida käesoleva valideerimise käigus hinnati, teatab [KC3 nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab; |
| --- | --- |

c)

kui [KC3 nimi] lõpetab tegevuse, ei tegele enam lennukauba/-postiga või ei ole enam võimeline kohaldama meetmeid, mida käesoleva valideerimise käigus hinnati, teatab [KC3 nimi] sellest igale ACC3-le ja RA3-le, kellele ta julgestatud lennukaupa ja/või -posti kätte toimetab;

| d) | [KC3 nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [KC3 nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad KC3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad. |
| --- | --- |

d)

[KC3 nimi] säilitab julgestustaseme, mis on kinnitatud käesoleva aruandega kui käesoleval kontrollkaardil osutatud eesmärkidega kooskõlas olev, ning vajaduse korral rakendab ja kohaldab kuni [KC3 nimi] tegevuse järgmise valideerimiseni mis tahes täiendavaid julgestusmeetmeid, mis on nõutavad KC3 staatuse saamiseks, kui leiti, et julgestusstandardid ei ole piisavad.

Võtan [KC3 nimi] nimel käesoleva deklaratsiooni eest täieliku vastutuse.

Nimi:

Ametikoht äriühingus:

Kuupäev:

Allkiri:

---

(1)  Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.

1

(2)  ELi/EMPsse saabuvat lennukaupa/-posti vedav õhusõiduk tähendab käesoleval valideerimise kontrollkaardil ELi, Islandile, Norrasse ja Šveitsi saabuvat lennukaupa/-posti vedavat õhusõidukit”.

2

(3)  ELT L 324, 22.11.2012, lk 25.”

3

(4)  Austrias, Belgias, Bulgaarias, Eestis, Hispaanias, Horvaatias, Iirimaal, Itaalias, Kreekas, Küprosel, Leedus, Luksemburgis, Lätis, Madalmaades, Maltal, Poolas, Portugalis, Prantsusmaal, Rootsis, Rumeenias, Saksamaal, Slovakkias, Sloveenias, Soomes, Taanis, Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Ühendkuningriigis ning Islandil, Norras ja Šveitsis asuvad lennujaamad.

4

(5)  Määrus (EL) nr 185/2010, mida on muudetud rakendusmäärustega (EL) nr 859/2011 ja (EL) nr 1082/2012.”

5

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 655/2013,

10. juuli 2013,

millega kehtestatakse ühtsed nõuded kosmeetikatoodete kohta esitatavate väidete põhjendamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta, (1) eelkõige selle artikli 20 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lõppkasutajad, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 2 lõike 1 punktis f, puutuvad kokku mitmesuguste väidetega kosmeetikatoote otstarbe, sisalduse ja mõju kohta. Kuna kosmeetikatoodetel on tähtis koht lõpptarbijate elus, on vaja tagada, et väidetega jõuaks lõpptarbijateni kasulik, arusaadav ja usaldusväärne teave, et lõpptarbija saaks langetada teadlikke otsuseid ja valida tooteid, mis kõige paremini vastavad tema vajadustele ja ootustele. |
| --- | --- |

(1)

Lõppkasutajad, nagu määratletud määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikli 2 lõike 1 punktis f, puutuvad kokku mitmesuguste väidetega kosmeetikatoote otstarbe, sisalduse ja mõju kohta. Kuna kosmeetikatoodetel on tähtis koht lõpptarbijate elus, on vaja tagada, et väidetega jõuaks lõpptarbijateni kasulik, arusaadav ja usaldusväärne teave, et lõpptarbija saaks langetada teadlikke otsuseid ja valida tooteid, mis kõige paremini vastavad tema vajadustele ja ootustele.

| (2) | Kosmeetikatoodete kohta esitatud väidete peamine ülesanne on lõpptarbijale teada anda, millised on toote omadused ja tunnused. Sellised väited on tähtsad toodete eristamise seisukohast. Samuti aitavad need ergutada innovatsiooni ja edendavad konkurentsi. |
| --- | --- |

(2)

Kosmeetikatoodete kohta esitatud väidete peamine ülesanne on lõpptarbijale teada anda, millised on toote omadused ja tunnused. Sellised väited on tähtsad toodete eristamise seisukohast. Samuti aitavad need ergutada innovatsiooni ja edendavad konkurentsi.

| (3) | Liidu tasandil tuleks kehtestada ühtsed nõuded kosmeetikatoodete kohta esitatavate väidete kasutamise põhjendamiseks. Ühtsete nõuete kehtestamise peamine eesmärk on tagada lõpptarbijate kõrgetasemeline kaitse, eelkõige kosmeetikatoodete kohta esitatavate eksitavate väidete eest. Ühtne käsitlus liidu tasandil peaks tagama liikmesriikide pädevate asutuste meetmete parema kooskõla ja ära hoidma siseturu moonutusi. Ühtne käsitlus tugevdaks ka liikmesriikide tarbijakaitseseaduste jõustamise eest vastutavate asutuste vahelist koostööd, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (2). |
| --- | --- |

(3)

Liidu tasandil tuleks kehtestada ühtsed nõuded kosmeetikatoodete kohta esitatavate väidete kasutamise põhjendamiseks. Ühtsete nõuete kehtestamise peamine eesmärk on tagada lõpptarbijate kõrgetasemeline kaitse, eelkõige kosmeetikatoodete kohta esitatavate eksitavate väidete eest. Ühtne käsitlus liidu tasandil peaks tagama liikmesriikide pädevate asutuste meetmete parema kooskõla ja ära hoidma siseturu moonutusi. Ühtne käsitlus tugevdaks ka liikmesriikide tarbijakaitseseaduste jõustamise eest vastutavate asutuste vahelist koostööd, nagu sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (2).

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklit 20 kohaldatakse toodete suhtes, mis kuuluvad kõnealuse määruse artiklis 2 esitatud kosmeetikatoodete määratluse alla. Ühtseid nõudeid kohaldatakse üksnes siis, kui leitakse, et kõnealune toode on tõepoolest kosmeetikatoode. Riigi pädevad asutused ja riiklikud kohtud võivad iga juhtumi puhul eraldi otsustada, millist õiguslikku raamistikku kohaldatakse. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklit 20 kohaldatakse toodete suhtes, mis kuuluvad kõnealuse määruse artiklis 2 esitatud kosmeetikatoodete määratluse alla. Ühtseid nõudeid kohaldatakse üksnes siis, kui leitakse, et kõnealune toode on tõepoolest kosmeetikatoode. Riigi pädevad asutused ja riiklikud kohtud võivad iga juhtumi puhul eraldi otsustada, millist õiguslikku raamistikku kohaldatakse.

| (5) | Ühtseid nõudeid tuleks kohaldada ilma, et sellega piirataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv)), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (4) ja teiste kohaldatavate liidu õigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Ühtseid nõudeid tuleks kohaldada ilma, et sellega piirataks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv)), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (4) ja teiste kohaldatavate liidu õigusaktide kohaldamist.

| (6) | Teadete edastamist lõpptarbijatele tuleks käsitleda paindlikult, arvestades ühiskondlikke, keelelisi ja kultuurilisi erinevusi Euroopa Liidus, ning hoida alal Euroopa tööstuse innovatsiooni- ja konkurentsivõimet. Selline käsitlus on kooskõlas seisukohtadega, mida Euroopa Kohus on mitmel puhul väljendanud: tegemaks kindlaks, kas väide on tarbijat eksitav, tuleb arvestada tarbija ootusi ning neid konkreetseid olusid ja asjaolusid, millega seoses väide on tehtud, sealhulgas ühiskondlikke, kultuurilisi ja keelelisi tegureid (5). |
| --- | --- |

(6)

Teadete edastamist lõpptarbijatele tuleks käsitleda paindlikult, arvestades ühiskondlikke, keelelisi ja kultuurilisi erinevusi Euroopa Liidus, ning hoida alal Euroopa tööstuse innovatsiooni- ja konkurentsivõimet. Selline käsitlus on kooskõlas seisukohtadega, mida Euroopa Kohus on mitmel puhul väljendanud: tegemaks kindlaks, kas väide on tarbijat eksitav, tuleb arvestada tarbija ootusi ning neid konkreetseid olusid ja asjaolusid, millega seoses väide on tehtud, sealhulgas ühiskondlikke, kultuurilisi ja keelelisi tegureid (5).

| (7) | Kuigi tuleb tagada, et kogu liidu ulatuses järgitaks ühesuguseid põhimõtteid, ei tuleks ühtsete nõuetega määratleda ega täpsustada, milline peab olema kosmeetikatoodete kohta esitatud väidete konkreetne sõnastus. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi tuleb tagada, et kogu liidu ulatuses järgitaks ühesuguseid põhimõtteid, ei tuleks ühtsete nõuetega määratleda ega täpsustada, milline peab olema kosmeetikatoodete kohta esitatud väidete konkreetne sõnastus.

| (8) | Et oleks tagatud kosmeetikatoodete kohta esitatavate väidete ühtsete nõuete kohaldamine samast kuupäevast, kui kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1223/2009, peaks käesolevat määrust kohaldama 11. juulist 2013. |
| --- | --- |

(8)

Et oleks tagatud kosmeetikatoodete kohta esitatavate väidete ühtsete nõuete kohaldamine samast kuupäevast, kui kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1223/2009, peaks käesolevat määrust kohaldama 11. juulist 2013.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevat määrust kohaldatakse tekstidena, nimetustena, kaubamärkidena, kujutistena ja kujudena või muul kujul edastatavate väidete kohta, mis kirjeldavad otseselt või kaudselt toote omadusi või otstarvet toote etiketil või seoses toote turul kättesaadavaks tegemisega ja kosmeetikatoodete reklaamimisega. Määrust kohaldatakse igasuguste väidete suhtes, sõltumata teavitusvahendist ja turustamisvahendi liigist, väidetavast toote otstarbest ja tarbijate sihtrühmast.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 4 osutatud vastutav isik peab tagama, et kosmeetikatoote kohta esitatud väite sõnastus vastab lisas sätestatud ühtsetele nõuetele ja on kooskõlas dokumentidega määruse (EÜ) nr 1223/2009 artiklis 11 osutatud tooteandmikus, milles on tõendatud kosmeetikatoote väidetav mõju.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 11. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

1

(2)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

3

(4)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

4

(5)  Vt nt kohtuasi C-220/98, Estée Lauder Cosmetics vs. Lancaster, EKL 2000, lk I-00117, punkt 29.

5

vs.

---

LISA

ÜHTSED NÕUDED

1.   Vastavus õigusnormidele

| 1) | Keelatud on väited, et Euroopa Liidu pädev asutus on tootele andnud loa või on toote kiitnud heaks. |
| --- | --- |

1)

Keelatud on väited, et Euroopa Liidu pädev asutus on tootele andnud loa või on toote kiitnud heaks.

| 2) | Väite heakskiitmise kohta tuleb otsus teha kosmeetikatoote mõistlikult teadliku ja mõistlikult tähelepaneliku keskmise lõpptarbija seisukohalt ja võtta arvesse asjaomase turu ühiskondlikke, kultuurilisi ja keelelisi tegureid. |
| --- | --- |

2)

Väite heakskiitmise kohta tuleb otsus teha kosmeetikatoote mõistlikult teadliku ja mõistlikult tähelepaneliku keskmise lõpptarbija seisukohalt ja võtta arvesse asjaomase turu ühiskondlikke, kultuurilisi ja keelelisi tegureid.

| 3) | Ei ole lubatud kasutada väidet, mis loob ettekujutuse toote soodsast toimest, kui toime vastab vaid õigusaktidega kehtestatud miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

3)

Ei ole lubatud kasutada väidet, mis loob ettekujutuse toote soodsast toimest, kui toime vastab vaid õigusaktidega kehtestatud miinimumnõuetele.

2.   Tõesus

| 1) | Kui esitatakse väide, et toode sisaldab teatavat koostisainet, peab olema seda tootesse tegelikult lisatud. |
| --- | --- |

1)

Kui esitatakse väide, et toode sisaldab teatavat koostisainet, peab olema seda tootesse tegelikult lisatud.

| 2) | Koostisosade kohta esitatud väited, milles viidatakse teatava koostisaine omadustele, ei tohi tekitada arvamust, et ka lõpptootel on samad omadused, kui neid tegelikult ei ole. |
| --- | --- |

2)

Koostisosade kohta esitatud väited, milles viidatakse teatava koostisaine omadustele, ei tohi tekitada arvamust, et ka lõpptootel on samad omadused, kui neid tegelikult ei ole.

| 3) | Turustamisel esitatav teave ei tohi tekitada arvamust, et arvamusavaldused on objektiivsed väited, välja arvatud juhul, kui arvamus peegeldab tõendatavat seisukohta. |
| --- | --- |

3)

Turustamisel esitatav teave ei tohi tekitada arvamust, et arvamusavaldused on objektiivsed väited, välja arvatud juhul, kui arvamus peegeldab tõendatavat seisukohta.

3.   Tõendipõhisus

| 1) | Kosmeetikatoodete kohta esitatavate otseste ja kaudsete väidete toeks tuleb esitada piisav ja kontrollitav tõendusmaterjal sõltumata sellest, milliseid tõendusmaterjale on kasutatud tõepärasuse näitamiseks, sealhulgas, kui see on asjakohane, asjatundjate hinnangud. |
| --- | --- |

1)

Kosmeetikatoodete kohta esitatavate otseste ja kaudsete väidete toeks tuleb esitada piisav ja kontrollitav tõendusmaterjal sõltumata sellest, milliseid tõendusmaterjale on kasutatud tõepärasuse näitamiseks, sealhulgas, kui see on asjakohane, asjatundjate hinnangud.

| 2) | Väite tõepärasuse näitamisel tuleb kasutada parimaid tavasid. |
| --- | --- |

2)

Väite tõepärasuse näitamisel tuleb kasutada parimaid tavasid.

| 3) | Kui tõestamisel on kasutatud uuringuid, peavad need olema toote ja väidetava toime suhtes asjakohased, toimuma läbimõeldud metoodika kohaselt ja olema korrektselt teostatud (kehtivad, usaldusväärsed ja korratavad) ning kooskõlas eetiliste kaalutlustega. |
| --- | --- |

3)

Kui tõestamisel on kasutatud uuringuid, peavad need olema toote ja väidetava toime suhtes asjakohased, toimuma läbimõeldud metoodika kohaselt ja olema korrektselt teostatud (kehtivad, usaldusväärsed ja korratavad) ning kooskõlas eetiliste kaalutlustega.

| 4) | Tõendusmaterjalide või tõendatavuse tase peab olema kooskõlas väite liigiga, eriti siis, kui tegemist on väidetega, mille puhul puudulik toime võib olla ohtlik. |
| --- | --- |

4)

Tõendusmaterjalide või tõendatavuse tase peab olema kooskõlas väite liigiga, eriti siis, kui tegemist on väidetega, mille puhul puudulik toime võib olla ohtlik.

| 5) | Ilmselged liialdused, mida keskmine tarbija ei tõlgendaks sõna-sõnalt, ning abstraktse iseloomuga väited ei vaja tõendamist. |
| --- | --- |

5)

Ilmselged liialdused, mida keskmine tarbija ei tõlgendaks sõna-sõnalt, ning abstraktse iseloomuga väited ei vaja tõendamist.

| 6) | Väite puhul, millega otseselt või kaudselt omistatakse valmistootele koostisainete omadusi, tuleb esitada piisavad ja asjakohased tõendid, nt tõendamaks, et koostisaine sisaldus on piisav tõhusa toime tagamiseks. |
| --- | --- |

6)

Väite puhul, millega otseselt või kaudselt omistatakse valmistootele koostisainete omadusi, tuleb esitada piisavad ja asjakohased tõendid, nt tõendamaks, et koostisaine sisaldus on piisav tõhusa toime tagamiseks.

| 7) | Väite vastuvõetavuse hindamine peab tuginema kõikide uuringute andmetele, tõendusmaterjalile ja kättesaadavale teabele vastavalt väite iseloomule ja lõpptarbijate üldisele teadmiste tasemele. |
| --- | --- |

7)

Väite vastuvõetavuse hindamine peab tuginema kõikide uuringute andmetele, tõendusmaterjalile ja kättesaadavale teabele vastavalt väite iseloomule ja lõpptarbijate üldisele teadmiste tasemele.

4.   Ausus

| 1) | Toote tõhususe kirjeldamisel ei tohi väita rohkemat, kui on olemasolevate tõenditega tõestatud. |
| --- | --- |

1)

Toote tõhususe kirjeldamisel ei tohi väita rohkemat, kui on olemasolevate tõenditega tõestatud.

| 2) | Väidetega ei tohi omistada tootele eriomadusi (nt kordumatu), kui samalaadsetel toodetel on samad omadused. |
| --- | --- |

2)

Väidetega ei tohi omistada tootele eriomadusi (nt kordumatu), kui samalaadsetel toodetel on samad omadused.

| 3) | Kui toote toime on seotud eritingimustega (näiteks kasutamine koos muude toodetega), peab see olema selgelt märgitud. |
| --- | --- |

3)

Kui toote toime on seotud eritingimustega (näiteks kasutamine koos muude toodetega), peab see olema selgelt märgitud.

5.   Õiglus

| 1) | Kosmeetikatoodete kohta esitatud väited peavad olema objektiivsed ega tohi halvustada konkurente, samuti ei tohi väidetes halvustada koostisaineid, mille kasutamine on seaduslik. |
| --- | --- |

1)

Kosmeetikatoodete kohta esitatud väited peavad olema objektiivsed ega tohi halvustada konkurente, samuti ei tohi väidetes halvustada koostisaineid, mille kasutamine on seaduslik.

| 2) | Kosmeetikatoote kohta esitatud väide ei tohi põhjustada selle segamini ajamist konkurendi tootega. |
| --- | --- |

2)

Kosmeetikatoote kohta esitatud väide ei tohi põhjustada selle segamini ajamist konkurendi tootega.

6.   Teadlik otsus

| 1) | Väited peavad olema selged ja keskmisele tarbijale arusaadavad. |
| --- | --- |

1)

Väited peavad olema selged ja keskmisele tarbijale arusaadavad.

| 2) | Väited on toote lahutamatu osa ning peavad sisaldama teavet, mis võimaldab lõpptarbijal teha teadliku valiku. |
| --- | --- |

2)

Väited on toote lahutamatu osa ning peavad sisaldama teavet, mis võimaldab lõpptarbijal teha teadliku valiku.

| 3) | Turustamissõnumite puhul tuleb arvesse võtta sihtrühma (asjaomase liikmesriigi elanikkond või osa sellest, nt eri vanuses ja soost tarbijad) suutlikkust sõnumit mõista. Turustamissõnum peab olema sihtrühmale selge, täpne, asjakohane ja arusaadav. |
| --- | --- |

3)

Turustamissõnumite puhul tuleb arvesse võtta sihtrühma (asjaomase liikmesriigi elanikkond või osa sellest, nt eri vanuses ja soost tarbijad) suutlikkust sõnumit mõista. Turustamissõnum peab olema sihtrühmale selge, täpne, asjakohane ja arusaadav.

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 656/2013,

10. juuli 2013,

millega sätestatakse Horvaatias koertele, kassidele ja valgetuhkrutele antava näidispassiga seotud üleminekumeetmed

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,

võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (1) hõlmab muu hulgas ka kõnealuse määruse I lisas loetletud liikidesse kuuluvate lemmikloomade liikumist kolmandatest riikidest liikmesriikidesse. Koerad ja kassid on loetletud nimetatud lisa A osas ning valgetuhkrud B osas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ, (1) hõlmab muu hulgas ka kõnealuse määruse I lisas loetletud liikidesse kuuluvate lemmikloomade liikumist kolmandatest riikidest liikmesriikidesse. Koerad ja kassid on loetletud nimetatud lisa A osas ning valgetuhkrud B osas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa B osa 2. jaos on loetletud riigid ja territooriumid (sh Horvaatia), kus kohaldatakse nimetatud lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes eeskirju, mis on vähemalt samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 998/2003 II lisa B osa 2. jaos on loetletud riigid ja territooriumid (sh Horvaatia), kus kohaldatakse nimetatud lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes eeskirju, mis on vähemalt samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega.

| (3) | Seepärast on lubatud, et kõnealustest riikidest ja kõnealustelt territooriumidelt liikmesriikidesse toodavate koerte, kasside ja valgetuhkrutega on kaasas pass, mis vastab komisjoni 26. novembri 2003. aasta otsuse 2003/803/EÜ (millega kehtestatakse näidispass koerte, kasside ja valgetuhkrute ühendusesiseseks liikumiseks) (2) I lisas sätestatud näidisele ning kõnealuse otsuse II lisas sätestatud lisanõuetele, kuid mille esikaanel võib olla tehtud teatavaid vajalikke kohandusi. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on lubatud, et kõnealustest riikidest ja kõnealustelt territooriumidelt liikmesriikidesse toodavate koerte, kasside ja valgetuhkrutega on kaasas pass, mis vastab komisjoni 26. novembri 2003. aasta otsuse 2003/803/EÜ (millega kehtestatakse näidispass koerte, kasside ja valgetuhkrute ühendusesiseseks liikumiseks) (2) I lisas sätestatud näidisele ning kõnealuse otsuse II lisas sätestatud lisanõuetele, kuid mille esikaanel võib olla tehtud teatavaid vajalikke kohandusi.

| (4) | Alates Horvaatia ELiga ühinemise kuupäevast tohib Horvaatiast viia koeri, kasse ja valgetuhkruid teistesse liikmesriikidesse vaid siis, kui nende loomadega on kaasas pass, mis vastab otsuse 2003/803/EÜ I lisas sätestatud näidisele ja kõnealuse otsuse II lisas sätestatud lisanõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Alates Horvaatia ELiga ühinemise kuupäevast tohib Horvaatiast viia koeri, kasse ja valgetuhkruid teistesse liikmesriikidesse vaid siis, kui nende loomadega on kaasas pass, mis vastab otsuse 2003/803/EÜ I lisas sätestatud näidisele ja kõnealuse otsuse II lisas sätestatud lisanõuetele.

| (5) | Siiski võib ka pärast ühinemiskuupäeva varudes alles olla täitmata passe, mille on Horvaatia pädevad asutused enne seda kuupäeva trükkinud või mis on enne seda kuupäeva jaotatud Horvaatia volitatud veterinaararstidele, kuid mida viimased ei ole veel väljastanud. |
| --- | --- |

(5)

Siiski võib ka pärast ühinemiskuupäeva varudes alles olla täitmata passe, mille on Horvaatia pädevad asutused enne seda kuupäeva trükkinud või mis on enne seda kuupäeva jaotatud Horvaatia volitatud veterinaararstidele, kuid mida viimased ei ole veel väljastanud.

| (6) | Selleks et vähendada lemmikloomaomanike rahalist ja halduskoormust, tuleks lubada teatavatel tingimustel kasutada enne ühinemiskuupäeva välja antud passe kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et vähendada lemmikloomaomanike rahalist ja halduskoormust, tuleks lubada teatavatel tingimustel kasutada enne ühinemiskuupäeva välja antud passe kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul.

| (7) | Seega tuleks sätestada lemmikloomade Horvaatiast teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad üleminekusätted, et hõlbustada üleminekut Horvaatia praeguselt korralt korrale, mis hakkab kehtima pärast Horvaatia ühinemist ELiga. |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks sätestada lemmikloomade Horvaatiast teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad üleminekusätted, et hõlbustada üleminekut Horvaatia praeguselt korralt korrale, mis hakkab kehtima pärast Horvaatia ühinemist ELiga.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid lubavad tuua Horvaatiast oma territooriumile määruse (EÜ) nr 998/2003 I lisa A ja B osas loetletud liikidesse kuuluvaid lemmikloomi, kellega on kaasas pass, mille on välja andnud Horvaatia volitatud veterinaararst hiljemalt 30. juunil 2014 ja mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | pass vastab otsuse 2003/803/EÜ I lisas sätestatud näidisele ja kõnealuse otsuse II lisa punktis A, punkti B alapunkti 2 alapunktides a ja c ning punktis C sätestatud lisanõuetele; |
| --- | --- |

a)

pass vastab otsuse 2003/803/EÜ I lisas sätestatud näidisele ja kõnealuse otsuse II lisa punktis A, punkti B alapunkti 2 alapunktides a ja c ning punktis C sätestatud lisanõuetele;

| b) | erandina otsuse 2003/803/EÜ II lisa punkti B alapunktist 1 ja alapunkti 2 alapunktist b, on passi esikaane ülemisel veerandil sinisel taustal (PANTONE REFLEX BLUE) Horvaatia vapp ja selle all sõnad „Republika Hrvatska”. |
| --- | --- |

b)

erandina otsuse 2003/803/EÜ II lisa punkti B alapunktist 1 ja alapunkti 2 alapunktist b, on passi esikaane ülemisel veerandil sinisel taustal (PANTONE REFLEX BLUE) Horvaatia vapp ja selle all sõnad „Republika Hrvatska”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral lepingu jõustumise kuupäeval.

Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 312, 27.11.2003, lk 1.

2

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 657/2013,

10. juuli 2013,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (2) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 (3) kohaselt tuleb koordineeritult kasutusele võtta kanalisammul 8,33 kHz põhinev õhk-maa-kõneside, et suurendada olemasolevate õhk-maa-kõneside sageduste arvu ning sellest tulenevalt ka õhuruumisektorite arvu ja lennujuhtimise tõhusust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 (3) kohaselt tuleb koordineeritult kasutusele võtta kanalisammul 8,33 kHz põhinev õhk-maa-kõneside, et suurendada olemasolevate õhk-maa-kõneside sageduste arvu ning sellest tulenevalt ka õhuruumisektorite arvu ja lennujuhtimise tõhusust.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 6 lõikes 3 kehtestatakse I lisas loetletud liikmesriikide jaoks eesmärgid, mille kohaselt kanalisammule 8,33 kHz minnakse üle sellisel määral, et see hõlmaks vähemalt 25 % kõigist asjaomase liikmesriigi piirkondlikele juhtimiskeskustele kanalisammu 25 kHz jaoks määratud sagedustest. Artikli 6 lõike 3 praegu avaldatud tekst lubab üleminekumäära käsitada kavandatust tagasihoidlikumana, mis võib oluliselt vähendada täiendavate kanalisammude kasutuselevõttu liikmesriikides, kus on rohkem kui üks piirkondlik juhtimiskeskus. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 6 lõikes 3 kehtestatakse I lisas loetletud liikmesriikide jaoks eesmärgid, mille kohaselt kanalisammule 8,33 kHz minnakse üle sellisel määral, et see hõlmaks vähemalt 25 % kõigist asjaomase liikmesriigi piirkondlikele juhtimiskeskustele kanalisammu 25 kHz jaoks määratud sagedustest. Artikli 6 lõike 3 praegu avaldatud tekst lubab üleminekumäära käsitada kavandatust tagasihoidlikumana, mis võib oluliselt vähendada täiendavate kanalisammude kasutuselevõttu liikmesriikides, kus on rohkem kui üks piirkondlik juhtimiskeskus.

| (3) | Muudatuse eesmärk on selgitada rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 6 lõiget 3 ja seega ei ole määruse algset kohaldamistähtaega vaja muuta. |
| --- | --- |

(3)

Muudatuse eesmärk on selgitada rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 6 lõiget 3 ja seega ei ole määruse algset kohaldamistähtaega vaja muuta.

| (4) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1079/2012 vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 1079/2012 artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   I lisas loetletud liikmesriigid lähevad hiljemalt 31. detsembriks 2014 uuele kanalisammule 8,33 kHz üle nii, et see hõlmaks vähemalt 25 % kõikidest kanalisammu 25 kHz piires asuvatest määratud sagedustest, mis on registreeritud keskregistris ja mis on määratud asjaomase liikmesriigi piirkondlikele juhtimiskeskustele (edaspidi „ACC-üksused”). Üleminekul ei piirduta ainult ACC-üksustele määratud sagedustega ega hõlmata käitamistegevuse juhtimisega seotud side jaoks määratud sagedusi.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 7. detsembrist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 26.

1

(2)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 320, 17.11.2012, lk 14.

3

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 658/2013,

10. juuli 2013,

millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 II ja III lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EÜ) nr 1223/2009, mis asendab nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) kohaldatakse alates 11. juulist 2013. |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EÜ) nr 1223/2009, mis asendab nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (2) kohaldatakse alates 11. juulist 2013.

| (2) | Pärast määruse vastuvõtmist muudeti direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa komisjoni rakendusdirektiiviga 2012/21/EL (3) – II lisasse lisati üks juuksevärvi koostisaine ning III lisa 1. osasse lisati 26 juuksevärvi koostisainet, lisaks muudeti III lisa 1. osas kahe juuksevärvi puhul valmiskosmeetikatootes lubatud maksimaalset koostisainete kontsentratsiooni. Need muudatused peaks kajastuma ka määruses (EÜ) nr 1223/2009. |
| --- | --- |

(2)

Pärast määruse vastuvõtmist muudeti direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa komisjoni rakendusdirektiiviga 2012/21/EL (3) – II lisasse lisati üks juuksevärvi koostisaine ning III lisa 1. osasse lisati 26 juuksevärvi koostisainet, lisaks muudeti III lisa 1. osas kahe juuksevärvi puhul valmiskosmeetikatootes lubatud maksimaalset koostisainete kontsentratsiooni. Need muudatused peaks kajastuma ka määruses (EÜ) nr 1223/2009.

| (3) | Vastavalt rakendusdirektiivile 2012/21/EL võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad nimetatud direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldavad neid alates 1. septembrist 2013. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates kõnealusest kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt rakendusdirektiivile 2012/21/EL võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad nimetatud direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldavad neid alates 1. septembrist 2013. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates kõnealusest kuupäevast.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1223/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1223/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikavahendite komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

1

(2)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

2

(3)  ELT L 208, 3.8.2012, lk 8.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisale lisatakse järgmine kirje:








  Viitenumber | Aine määratlus |
| --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | CASi number | EÜ number |
| „1373 | N-(2-nitro-4-aminofenüül)-allülamiin (HC Red No. 16) ja selle soolad | 160219-76-1” | |

1)

II lisale lisatakse järgmine kirje:

Viitenumber

Aine määratlus

Keemiline nimetus/INN

CASi number

EÜ number

„1373

N-(2-nitro-4-aminofenüül)-allülamiin (HC Red No. 16) ja selle soolad

160219-76-1”

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Lisatakse järgmised viitenumbreid 198–200 käsitlevad kirjed:













  Viitenumber | Aine määratlus | Piirangud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | Nimetus koostisainete ühtses nimestikus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutamisvalmis tootes | Muud |
| „198 | 2,2'-[(4-aminofenüül)imino]bis(etanool) sulfaat | N,N-bis(2-Hydroxyethyl)-p-Phenylenediamine Sulfate | 54381-16-7 | 259-134-5 | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides | | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,5 % (arvutatud sulfaadina)






  — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Lisatakse järgmised viitenumbreid 198–200 käsitlevad kirjed:

Viitenumber

Aine määratlus

Piirangud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

Keemiline nimetus/INN

Nimetus koostisainete ühtses nimestikus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutamisvalmis tootes

Muud

„198

2,2'-[(4-aminofenüül)imino]bis(etanool) sulfaat

N,N-bis(2-Hydroxyethyl)-p-Phenylenediamine Sulfate

54381-16-7

259-134-5

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,5 % (arvutatud sulfaadina)

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | Hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

Hoida nitritivabas mahutis

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

199

1,3-benseendiool, 4-kloro-

4-Chlororesorcinol

95-88-5

202-462-0

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,5 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

200

2,4,5,6-tetraaminopürimidiinsulfaat

Tetraaminopyrimidine Sulfate

5392-28-9

226-393-0

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 3,4 % (arvutatud sulfaadina) |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 3,4 % (arvutatud sulfaadina)

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ”

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 3,4 % (arvutatud sulfaadina) |
| --- | --- |

b)

3,4 % (arvutatud sulfaadina)

| b) | Lisatakse järgmised viitenumbreid 206–214 käsitlevad kirjed:













  „206 | 3-(2-hüdroksüetüül)-p-fenüleendiammooniumsulfaat | Hydroxyethyl-p-Phenylenediamine Sulfate | 93841-25-9 | 298-995-1 | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides | | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 % (arvutatud sulfaadina) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Lisatakse järgmised viitenumbreid 206–214 käsitlevad kirjed:

„206

3-(2-hüdroksüetüül)-p-fenüleendiammooniumsulfaat

Hydroxyethyl-p-Phenylenediamine Sulfate

93841-25-9

298-995-1

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 % (arvutatud sulfaadina)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

207

1H-indool-5,6-diool

Dihydroxyindole

3131-52-0

412-130-9

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 % |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  Nii a kui ka b puhul:
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

Nii a kui ka b puhul:

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 0,5 % |
| --- | --- |

b)

0,5 %

208

5-amino-4-kloro-2-metüülfenoolhüdrokloriid

5-Amino-4-Chloro-o-Cresol HCl

110102-85-7

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,5 % (arvutatud vesinikkloriidina)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

209

1H-indool-6-ool

6-Hydroxyindole

2380-86-1

417-020-4

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

210

1H-indool-2,3-dioon

Isatin

91-56-5

202-077-8

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

1,6 %

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

211

2-aminopüridiin-3-ool

2-Amino-3-Hydroxypyridine

16867-03-1

240-886-8

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

212

2-metüül-1-naftüülatsetaat

1-Acetoxy-2-Methylnaphthalene

5697-02-9

454-690-7

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 % (kui juuksevärvivalmistises esineb nii ainet 2-Methyl-1-Naphthol kui ka ainet 1-Acetoxy-2-Methylnaphthalene, ei tohi aine 2-Methyl-1-Naphthol suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %).

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

213

1-hüdroksü-2-metüülnaftaleen

2-Methyl-1-Naphthol

7469-77-4

231-265-2

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 % (kui juuksevärvivalmistises esineb nii ainet 2-Methyl-1-Naphthol kui ka ainet 1-Acetoxy-2-Methylnaphthalene, ei tohi aine 2-Methyl-1-Naphthol suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %).

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

214

Dinaatrium-5,7-dinitro-8-oksido-2-naftaleensulfonaat CI 10316

Acid Yellow 1

846-70-8

212-690-2

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 % |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  Nii a kui ka b puhul:
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

Nii a kui ka b puhul:

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ”

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 0,2 % |
| --- | --- |

b)

0,2 %

| c) | Kirje viitenumbriga 240 asendatakse järgmisega:













  „240 | 4-nitro-1,2-fenüleendiamiin | 4-Nitro-o-Phenylenediamine | 99-56-9 | 202-766-3 | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides | | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %. | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Kirje viitenumbriga 240 asendatakse järgmisega:

„240

4-nitro-1,2-fenüleendiamiin

4-Nitro-o-Phenylenediamine

99-56-9

202-766-3

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,5 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ”

| d) | Kirje viitenumbriga 251 asendatakse järgmisega:













  „251 | 2-(4-amino-3-nitroanilino)etanool | HC Red No. 7 | 24905-87-1 | 246-521-9 | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides | 1,0 % | — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Kirje viitenumbriga 251 asendatakse järgmisega:

„251

2-(4-amino-3-nitroanilino)etanool

HC Red No. 7

24905-87-1

246-521-9

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

1,0 %

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | Hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

Hoida nitritivabas mahutis

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

| — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- |

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ”

| e) | Kirje viitenumbriga 253 asendatakse järgmisega:













  „253 | 2-[bis(2-hüdroksüetüül)amino]-5-nitrofenool | HC Yellow No. 4 | 59820-43-8 | 428-840-7 | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides | 1,5 % | — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Kirje viitenumbriga 253 asendatakse järgmisega:

„253

2-[bis(2-hüdroksüetüül)amino]-5-nitrofenool

HC Yellow No. 4

59820-43-8

428-840-7

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

1,5 %

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | Hoida nitritivabas mahutis” |
| --- | --- |

—

Hoida nitritivabas mahutis”

| f) | Kirjed viitenumbritega 255 ja 256 asendatakse järgmisega:













  „255 | 2-[(2-nitrofenüül)amino]etanool | HC Yellow No. 2 | 4926-55-0 | 225-555-8 | a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Kirjed viitenumbritega 255 ja 256 asendatakse järgmisega:

„255

2-[(2-nitrofenüül)amino]etanool

HC Yellow No. 2

4926-55-0

225-555-8

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,75 % |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 0,75 %

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

256

4-[(2-nitrofenüül)amino]fenool

HC Orange No. 1

54381-08-7

259-132-4

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

1,0 %”

| g) | Lisatakse järgmised viitenumbreid 258–264 käsitlevad kirjed:













  „258 | 2-nitro-N1-fenüül-benseen-1,4-diamiin | HC Red No. 1 | 2784-89-6 | 220-494-3 | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides | 1,0 % | | „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Lisatakse järgmised viitenumbreid 258–264 käsitlevad kirjed:

„258

2-nitro-N1-fenüül-benseen-1,4-diamiin

HC Red No. 1

2784-89-6

220-494-3

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

1,0 %

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

259

1-metoksü-3-(β-aminoetüül)amino-4-nitrobenseen, hüdrokloriid

HC Yellow No. 9

86419-69-4

415-480-1

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

0,5 % (arvutatud vesinikkloriidina)

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | Hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

Hoida nitritivabas mahutis

260

1-(4′-aminofenüülaso)-2-metüül-4-(bis-2-hüdroksüetüül) aminobenseen

HC Yellow No. 7

104226-21-3

146-420-6

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

0,25 %

261

N-(2-hüdroksüetüül)-2-nitro-4-trifluorometüülaniliin

HC Yellow No. 13

10442-83-8

443-760-2

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,5 % |
| --- | --- |

a)

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,5 %

Nii a kui ka b puhul:

| — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 2,5 % |
| --- | --- |

b)

2,5 %

262

3-[(4,5-dihüdro-3-metüül-5-okso-1-fenüül-1H-pürasool-4-üül)aso]-N,N,N-trimetüül-benseenamiiniumkloriid

Basic Yellow 57

68391-31-1

269-943-5

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

2,0 %

263

etanool, 2,2’-[[4-[(4-aminofenüül)aso]fenüül]imino]bis-

Disperse Black 9

20721-50-0

243-987-5

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

0,3 % (ainete 2,2′-[4-(4-aminophenüülaso)fenüülimino]dietanool ja lignosulfaat segu vahekorras 1: 1)

264

9,10-antratseendioon, 1,4-bis[(2,3-dihüdroksüpropüül)amino]-

HC Blue No.14

99788-75-7

421-470-7

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

0,3 %

| — | Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | Hoida nitritivabas mahutis” |
| --- | --- |

—

Hoida nitritivabas mahutis”

| h) | Kirjed viitenumbritega 16, 22, 221 ja 250 asendatakse järgmisega:













  Viitenumber | Aine määratlus | Piirangud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keemiline nimetus/INN | Nimetus koostisainete ühtses nimestikus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutamisvalmis tootes | Muud |
| „16 | 1-naftalenool | 1-Naphthol | 90-15-3 | 201-969-4 | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides | | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %. | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |

h)

Kirjed viitenumbritega 16, 22, 221 ja 250 asendatakse järgmisega:

Viitenumber

Aine määratlus

Piirangud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

Keemiline nimetus/INN

Nimetus koostisainete ühtses nimestikus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutamisvalmis tootes

Muud

„16

1-naftalenool

1-Naphthol

90-15-3

201-969-4

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 2,0 %.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

22

1,3-benseendiool

Resorcinol

108-46-3

203-585-2

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | 1. | Üldiseks kasutamiseks |
| --- | --- | --- |

a)

1.

Üldiseks kasutamiseks

| 2. | Kutsealaseks kasutamiseks |
| --- | --- |

2.

Kutsealaseks kasutamiseks

Nii punkti 1 kui ka 2 puhul:

pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,25 %.

| a) | 1. | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

1.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab resortsinooli.

Pärast kasutamist juuksed hoolikalt loputada.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada

Mitte kasutada ripsmete või kulmude värvimiseks.”

| 2. | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.
  Sisaldab resortsinooli.
  Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada

  Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

2.

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Üksnes kutsealaseks kasutamiseks.

Sisaldab resortsinooli.

Toote silma sattumisel silmi viivitamata loputada

Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Sisaldab resortsinooli. |
| --- | --- |

b)

Sisaldab resortsinooli.

| b) | Juuksevedelikud ja šampoonid |
| --- | --- |

b)

Juuksevedelikud ja šampoonid

| b) | 0,5 % |
| --- | --- |

b)

0,5 %

221

2-(4-metüül-2-nitroanilino)etanool

Hydroxyethyl-2-Nitro-p-Toluidine

100418-33-5

408-090-7

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %
  Nii a kui ka b puhul:






  — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- | --- |

a)

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %

Nii a kui ka b puhul:

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 1,0 % |
| --- | --- |

b)

1,0 %

250

1-amino-2-nitro-4-(2’,3’-dihüdroksüpropüül)amino-5-klorobenseen + 1,4-bis-(2’,3’-dihüdroksüpropüül)amino-2-nitro-5-klorobenseen

HC Red No. 10 + HC Red No. 11

95576-89-9 + 95576-92-4

| a) | Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

a)

Juuksevärvaine oksüdeerivates juuksevärvides

| a) | Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %
  Nii a kui ka b puhul:






  — | mitte kasutada koos nitroosivate ainetega |
| --- | --- | --- |

a)

Pärast oksüdeerivates tingimustes segamist ei tohi suurim juustele kantav kontsentratsioon ületada 1,0 %

Nii a kui ka b puhul:

—

mitte kasutada koos nitroosivate ainetega

| — | suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg |
| --- | --- |

—

suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

| — | hoida nitritivabas mahutis |
| --- | --- |

—

hoida nitritivabas mahutis

| a) | Trükkida märgistusele:
  seguvahekord.
  „ Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

a)

Trükkida märgistusele:

seguvahekord.

„Image Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16-aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ” |
| --- | --- |

—

kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” ”

| b) | Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides |
| --- | --- |

b)

Juuksevärvaine mitteoksüdeerivates juuksevärvides

| b) | 2,0 % |
| --- | --- |

b)

2,0 %

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/54

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 659/2013,

10. juuli 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9, (1) eriti selle artiklit 4, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 474/2006 (3) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatüki kohane ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidus tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 474/2006 (3) on kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatüki kohane ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse liidus tegevuskeeldu.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõikega 3 on teatavad liikmesriigid ja Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) edastanud komisjonile teavet, mis on ühenduse nimekirja ajakohastamise seisukohalt asjakohane. Asjakohast teavet on edastanud ka kolmandad riigid. Selle teabe alusel tuleks ühenduse nimekirja ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõikega 3 on teatavad liikmesriigid ja Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) edastanud komisjonile teavet, mis on ühenduse nimekirja ajakohastamise seisukohalt asjakohane. Asjakohast teavet on edastanud ka kolmandad riigid. Selle teabe alusel tuleks ühenduse nimekirja ajakohastada.

| (3) | Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu olulistest üksikasjadest ja kaalutlustest, mis oleksid aluseks otsusele, millega kehtestatakse nende suhtes liidus tegevuskeeld või muudetakse ühenduse nimekirja lisatud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu olulistest üksikasjadest ja kaalutlustest, mis oleksid aluseks otsusele, millega kehtestatakse nende suhtes liidus tegevuskeeld või muudetakse ühenduse nimekirja lisatud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi.

| (4) | Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda liikmesriikide esitatud dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/1991 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (4) alusel loodud lennuohutuskomiteele suuline ettekanne. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda liikmesriikide esitatud dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha komisjonile ja nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/1991 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (4) alusel loodud lennuohutuskomiteele suuline ettekanne.

| (5) | Lennuohutuskomitee on saanud komisjonilt ajakohast teavet ühiskonsultatsioonide kohta, mida peetakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja selle rakendusmääruse (EÜ) nr 473/2006 alusel Curaçao ja Sint-Maarteni, Guinea, India, Iraani, Kasahstani, Kõrgõzstani, Mosambiigi ja Nepali pädevate asutuste ja lennuettevõtjatega. Peale selle on lennuohutuskomitee saanud komisjonilt ajakohast teavet ka Venemaa Föderatsiooniga peetavate tehniliste konsultatsioonide ning Boliivia, Tadžikistani ja Türkmenistani jälgimise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Lennuohutuskomitee on saanud komisjonilt ajakohast teavet ühiskonsultatsioonide kohta, mida peetakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 ja selle rakendusmääruse (EÜ) nr 473/2006 alusel Curaçao ja Sint-Maarteni, Guinea, India, Iraani, Kasahstani, Kõrgõzstani, Mosambiigi ja Nepali pädevate asutuste ja lennuettevõtjatega. Peale selle on lennuohutuskomitee saanud komisjonilt ajakohast teavet ka Venemaa Föderatsiooniga peetavate tehniliste konsultatsioonide ning Boliivia, Tadžikistani ja Türkmenistani jälgimise kohta.

| (6) | Lennuohutuskomitee kuulas ära EASA ettekanded, milles analüüsiti Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) poolt ohutusjärelevalve üldise auditikava (USOAP) raames tehtud auditiaruannete tulemusi. Liikmesriike kutsuti üles seadma prioriteediks sellistes riikides litsentsitud lennuettevõtjate õhusõidukite kontrollimist seisuplatsil, mille puhul ICAO on tuvastanud olulise ohutusprobleemi või mille ohutusjärelevalvesüsteemis esineb EASA andmetel märkimisväärseid puudujääke. Lisaks komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt peetavatele konsultatsioonidele võimaldab õhusõiduki seisuplatsil kontrollimise tähtsustamine hankida lisateavet kõnealustes riikides litsentsitud lennuettevõtjate saavutatud ohutustaseme kohta. |
| --- | --- |

(6)

Lennuohutuskomitee kuulas ära EASA ettekanded, milles analüüsiti Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) poolt ohutusjärelevalve üldise auditikava (USOAP) raames tehtud auditiaruannete tulemusi. Liikmesriike kutsuti üles seadma prioriteediks sellistes riikides litsentsitud lennuettevõtjate õhusõidukite kontrollimist seisuplatsil, mille puhul ICAO on tuvastanud olulise ohutusprobleemi või mille ohutusjärelevalvesüsteemis esineb EASA andmetel märkimisväärseid puudujääke. Lisaks komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt peetavatele konsultatsioonidele võimaldab õhusõiduki seisuplatsil kontrollimise tähtsustamine hankida lisateavet kõnealustes riikides litsentsitud lennuettevõtjate saavutatud ohutustaseme kohta.

| (7) | Lennuohutuskomitee kuulas ära EASA ettekanded, milles esitati välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise (SAFA) programmi raames ja komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 965/2012 (millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) (5) kohaselt seisuplatsil tehtud kontrollide analüüsi tulemused. |
| --- | --- |

(7)

Lennuohutuskomitee kuulas ära EASA ettekanded, milles esitati välismaiste õhusõidukite ohutuse hindamise (SAFA) programmi raames ja komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määruse (EL) nr 965/2012 (millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008) (5) kohaselt seisuplatsil tehtud kontrollide analüüsi tulemused.

| (8) | Lennuohutuskomitee kuulas ära ka EASA ettekanded tehnilise abi projektide kohta, mida rakendatakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 meetmetest või selle kohasest jälgimisest mõjutatud riikides. Lennuohutuskomiteed teavitati täiendavatest tehnilise abi ja koostöö kavadest ja soovidest, et parandada tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilist suutlikkust ning aidata kõrvaldada puudujäägid kohaldatavate rahvusvaheliste standardite järgimisel. Liikmesriike kutsuti ka üles reageerima kõnealustele soovidele, lähtudes mõlema poole huvidest ning kooskõlastatult komisjoni ja EASAga. Komisjon rõhutas, kui kasulik on anda rahvusvahelise lennundusvaldkonna osalistele eelkõige ICAO SCAN-andmebaasi kaudu teavet tehnilise abi kohta, mida liit ja selle liikmesriigid annavad lennundusohutuse suurendamiseks kogu maailmas. |
| --- | --- |

(8)

Lennuohutuskomitee kuulas ära ka EASA ettekanded tehnilise abi projektide kohta, mida rakendatakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 meetmetest või selle kohasest jälgimisest mõjutatud riikides. Lennuohutuskomiteed teavitati täiendavatest tehnilise abi ja koostöö kavadest ja soovidest, et parandada tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilist suutlikkust ning aidata kõrvaldada puudujäägid kohaldatavate rahvusvaheliste standardite järgimisel. Liikmesriike kutsuti ka üles reageerima kõnealustele soovidele, lähtudes mõlema poole huvidest ning kooskõlastatult komisjoni ja EASAga. Komisjon rõhutas, kui kasulik on anda rahvusvahelise lennundusvaldkonna osalistele eelkõige ICAO SCAN-andmebaasi kaudu teavet tehnilise abi kohta, mida liit ja selle liikmesriigid annavad lennundusohutuse suurendamiseks kogu maailmas.

| (9) | Pärast seda, kui EASA oli analüüsinud teatavate liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide, EASA korraldatud standardimiskontrollide ning liikmesriikide lennuametite tehtud konkreetsete kontrollide ja auditite tulemusi, on mõned liikmesriigid võtnud teatavaid täitemeetmeid ning teavitanud neist komisjoni ja lennuohutuskomiteed. Kreeka tühistas 1. detsembril 2012 lennuettevõtja Sky Wings sertifikaadi ja Hispaania tühistas 10. aprillil 2013 lennuettevõtja Mint Lineas Aereas sertifikaadi. |
| --- | --- |

(9)

Pärast seda, kui EASA oli analüüsinud teatavate liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide, EASA korraldatud standardimiskontrollide ning liikmesriikide lennuametite tehtud konkreetsete kontrollide ja auditite tulemusi, on mõned liikmesriigid võtnud teatavaid täitemeetmeid ning teavitanud neist komisjoni ja lennuohutuskomiteed. Kreeka tühistas 1. detsembril 2012 lennuettevõtja Sky Wings sertifikaadi ja Hispaania tühistas 10. aprillil 2013 lennuettevõtja Mint Lineas Aereas sertifikaadi.

| (10) | Rootsi väljendas komiteele muret seoses Eestis sertifitseeritud lennuettevõtjaga AS Avies, kellega toimus 2013. aastal Rootsis kaks tõsist lennuintsidenti: veebruaris lennurajalt väljajooks ja mais ajutine võimsuse kadu mõlemas mootoris stardijärgse tõusu ajal. Eesti pädevad asutused teatasid komiteele, et on võtnud mitmeid meetmeid, sh tugevdanud järelevalvet, nõudnud asjaomaselt lennuettevõtjalt parandusmeetmete kava koostamist ning vaadanud läbi ohutusjuhi ja vastutava juhi kohta antud heakskiidu. |
| --- | --- |

(10)

Rootsi väljendas komiteele muret seoses Eestis sertifitseeritud lennuettevõtjaga AS Avies, kellega toimus 2013. aastal Rootsis kaks tõsist lennuintsidenti: veebruaris lennurajalt väljajooks ja mais ajutine võimsuse kadu mõlemas mootoris stardijärgse tõusu ajal. Eesti pädevad asutused teatasid komiteele, et on võtnud mitmeid meetmeid, sh tugevdanud järelevalvet, nõudnud asjaomaselt lennuettevõtjalt parandusmeetmete kava koostamist ning vaadanud läbi ohutusjuhi ja vastutava juhi kohta antud heakskiidu.

| (11) | Kongo Demokraatlikus Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjad on alates 2006. aasta märtsist kantud A lisasse (6). Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused (ANAC) alustasid hiljuti taas aktiivset konsulteerimist komisjoni ja EASAga ning esitasid tõendid, mis on vajalikud A lisasse kantud lennuettevõtjate loetelu põhjalikuks ajakohastamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kongo Demokraatlikus Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjad on alates 2006. aasta märtsist kantud A lisasse (6). Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused (ANAC) alustasid hiljuti taas aktiivset konsulteerimist komisjoni ja EASAga ning esitasid tõendid, mis on vajalikud A lisasse kantud lennuettevõtjate loetelu põhjalikuks ajakohastamiseks.

| (12) | Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused teatasid komisjonile 12. juuni 2013. aasta kirjas, et lennuettevõtjatele Air Baraka, Air Castilla, Air Malebo, Armi Global Business Airways, Biega Airways, Blue Sky, Ephrata Airlines, Eagles Services, GTRA, Mavivi Air Trade, Okapi Airlines, Patron Airways, Pegasus, Sion Airlines ja Waltair Aviation on antud lennutegevusluba. Siiski ei esitanud Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused tõendeid selle kohta, et kõnealuste lennuettevõtjate üle teostatakse rahvusvaheliste ohutusstandardite kohast ohutusjärelevalvet ning seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõik need ajakohastatud nimekirja kuuluvad lennuettevõtjad tuleks kanda A lisasse. |
| --- | --- |

(12)

Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused teatasid komisjonile 12. juuni 2013. aasta kirjas, et lennuettevõtjatele Air Baraka, Air Castilla, Air Malebo, Armi Global Business Airways, Biega Airways, Blue Sky, Ephrata Airlines, Eagles Services, GTRA, Mavivi Air Trade, Okapi Airlines, Patron Airways, Pegasus, Sion Airlines ja Waltair Aviation on antud lennutegevusluba. Siiski ei esitanud Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused tõendeid selle kohta, et kõnealuste lennuettevõtjate üle teostatakse rahvusvaheliste ohutusstandardite kohast ohutusjärelevalvet ning seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõik need ajakohastatud nimekirja kuuluvad lennuettevõtjad tuleks kanda A lisasse.

| (13) | Samuti teatasid Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused 12. juuni 2013. aasta kirjas, et A lisasse varem kantud lennuettevõtjatel Bravo Air Congo, Entreprise World Airways (EWA), Hewa Bora Airways (HBA), Mango Aviation, TMK Air Commuter ja Zaabu International ei ole lennutegevusluba. Seetõttu on jõutud järeldusele, et need lennuettevõtjad tuleks A lisast kustutada. |
| --- | --- |

(13)

Samuti teatasid Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused 12. juuni 2013. aasta kirjas, et A lisasse varem kantud lennuettevõtjatel Bravo Air Congo, Entreprise World Airways (EWA), Hewa Bora Airways (HBA), Mango Aviation, TMK Air Commuter ja Zaabu International ei ole lennutegevusluba. Seetõttu on jõutud järeldusele, et need lennuettevõtjad tuleks A lisast kustutada.

| (14) | Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused selgitasid ka, et riigi õigusraamistiku kohaselt tuleb lennutransporditeenuste osutamiseks omada nii lennutegevusluba kui ka lennuettevõtja sertifikaati ning et seni vasta ükski olemasolev lennuettevõtja mõlemale nõudele. Samal ajal alustati aprillis 2013 viie lennuettevõtja (Korongo, FlyCAA, Air Tropiques, ITAB ja Kinavia) suhtes ICAO viieetapilist sertifitseerimist, mis peaks lõpule viidama 2013. aasta septembri lõpuks. Selle sertifitseerimise lõpus esitab ANAC nimekirja kõigist lennuettevõtjatest, kes on nõuetekohaselt sertifitseeritud ja kellel on kehtiv lennuettevõtja sertifikaat. |
| --- | --- |

(14)

Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevad asutused selgitasid ka, et riigi õigusraamistiku kohaselt tuleb lennutransporditeenuste osutamiseks omada nii lennutegevusluba kui ka lennuettevõtja sertifikaati ning et seni vasta ükski olemasolev lennuettevõtja mõlemale nõudele. Samal ajal alustati aprillis 2013 viie lennuettevõtja (Korongo, FlyCAA, Air Tropiques, ITAB ja Kinavia) suhtes ICAO viieetapilist sertifitseerimist, mis peaks lõpule viidama 2013. aasta septembri lõpuks. Selle sertifitseerimise lõpus esitab ANAC nimekirja kõigist lennuettevõtjatest, kes on nõuetekohaselt sertifitseeritud ja kellel on kehtiv lennuettevõtja sertifikaat.

| (15) | Komisjon on võtnud teadmiseks Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevate asutuste, eelkõige transpordiministri pühendumuse ning kannustab neid jätkama jõupingutusi rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava järelevalvesüsteemi loomiseks tsiviillennunduse valdkonnas ja jääma kindlaks hiljuti taasalustatud aktiivse dialoogi arendamisele. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on võtnud teadmiseks Kongo Demokraatliku Vabariigi pädevate asutuste, eelkõige transpordiministri pühendumuse ning kannustab neid jätkama jõupingutusi rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava järelevalvesüsteemi loomiseks tsiviillennunduse valdkonnas ja jääma kindlaks hiljuti taasalustatud aktiivse dialoogi arendamisele.

| (16) | Guinea pädevat asutustega alustati detsembris 2012 ametlikke konsultatsioone pärast seda, kui ICAO leidis 2012. aasta aprillis tehtud auditi käigus ohutuspuudujäägid, mis viitasid lennuettevõtjate sertifitseerimisega seotud tõsisele ohutusprobleemile. |
| --- | --- |

(16)

Guinea pädevat asutustega alustati detsembris 2012 ametlikke konsultatsioone pärast seda, kui ICAO leidis 2012. aasta aprillis tehtud auditi käigus ohutuspuudujäägid, mis viitasid lennuettevõtjate sertifitseerimisega seotud tõsisele ohutusprobleemile.

| (17) | Pärast parandusmeetmete kava kättesaamist ja kinnitamist teatas ICAO 29. mail 2013, et loeb kõnealuse tõsise ohutusprobleemi lahendatuks. |
| --- | --- |

(17)

Pärast parandusmeetmete kava kättesaamist ja kinnitamist teatas ICAO 29. mail 2013, et loeb kõnealuse tõsise ohutusprobleemi lahendatuks.

| (18) | Komisjon ja EASA korraldasid jaanuaris 2013 Brüsselis Guinea pädevate asutustega konsulteerimiskohtumise. Kohtumisel andsid Guinea pädevad asutused põhjaliku ülevaate viimastest arengusuundadest ICAOle detsembris 2012 esitatud parandusmeetmete kava rakendamisel. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon ja EASA korraldasid jaanuaris 2013 Brüsselis Guinea pädevate asutustega konsulteerimiskohtumise. Kohtumisel andsid Guinea pädevad asutused põhjaliku ülevaate viimastest arengusuundadest ICAOle detsembris 2012 esitatud parandusmeetmete kava rakendamisel.

| (19) | Guinea pädevate asutuste sõnul toimub praegu lennuettevõtjate Sahel Aviation Service, Eagle Air, Probiz Guinée ja Konair ümbersertifitseerimine. Ükski neist lennuettevõtjatest ei sõida liidu õhuruumi. Kõnealused ametiasutused teatasid ühtlasi, et lennuettevõtjate GR-Avia, Elysian Air, Brise Air, Sky Guinée Airlines ja Sky Star Air sertifikaat on peatatud. |
| --- | --- |

(19)

Guinea pädevate asutuste sõnul toimub praegu lennuettevõtjate Sahel Aviation Service, Eagle Air, Probiz Guinée ja Konair ümbersertifitseerimine. Ükski neist lennuettevõtjatest ei sõida liidu õhuruumi. Kõnealused ametiasutused teatasid ühtlasi, et lennuettevõtjate GR-Avia, Elysian Air, Brise Air, Sky Guinée Airlines ja Sky Star Air sertifikaat on peatatud.

| (20) | Guinea pädevad asutused lubasid hoida komisjoni kursis kõigi tähtsate arengusuundadega ICAO standardite rakendamisel, et võimaldada olukorra korrapärast jälgimist. |
| --- | --- |

(20)

Guinea pädevad asutused lubasid hoida komisjoni kursis kõigi tähtsate arengusuundadega ICAO standardite rakendamisel, et võimaldada olukorra korrapärast jälgimist.

| (21) | Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmisest tulenevad otsesed ohutusriskid, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(21)

Kui asjakohasest ohutusteabest ilmneb, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimata jätmisest tulenevad otsesed ohutusriskid, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| (22) | Komisjon jätkab konsulteerimist Indoneesia pädevate asutustega (DGCA), et jälgida Indoneesia pädevate asutuste edusamme rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava ohutusjärelevalve tagamisel kõikide Indoneesias sertifitseeritud lennuettevõtjate üle. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon jätkab konsulteerimist Indoneesia pädevate asutustega (DGCA), et jälgida Indoneesia pädevate asutuste edusamme rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava ohutusjärelevalve tagamisel kõikide Indoneesias sertifitseeritud lennuettevõtjate üle.

| (23) | Pärast komisjoni, EASA ja DGCA vahel 18. oktoobril 2012 toimunud videokonverentsi jätkas DGCA Indoneesia lennundusohutuse järelevalvesüsteemi täiustamist ja USA Transpordiministeeriumi Föderaalse Lennuameti (FAA) poolt septembris 2012 korraldatud tehnilise hindamise raames leitud puuduste kõrvaldamist. Pärast FAA aruande ametlikku avaldamist kohtus DGCA FAA-ga ja leppis kokku parandusmeetmete kava. |
| --- | --- |

(23)

Pärast komisjoni, EASA ja DGCA vahel 18. oktoobril 2012 toimunud videokonverentsi jätkas DGCA Indoneesia lennundusohutuse järelevalvesüsteemi täiustamist ja USA Transpordiministeeriumi Föderaalse Lennuameti (FAA) poolt septembris 2012 korraldatud tehnilise hindamise raames leitud puuduste kõrvaldamist. Pärast FAA aruande ametlikku avaldamist kohtus DGCA FAA-ga ja leppis kokku parandusmeetmete kava.

| (24) | DGCA esitas aprillis 2013 komisjonile nimetatud kava üksikasjaliku koopia, milles anti ülevaade senitehtust, ning teatas, et loodud on inspektorite koolitamise süsteem, muudetud on lennundusohutuseeskirju ja lisaks sellele on heaks kiidetud ETOPS-lendude ja sooritusel põhineva navigatsiooni/nõutava navigatsioonitäpsuse (PBN/RPN) inspekteerimist käsitlevad juhendid ning peagi peaks valmima erinevates ilmastikutingimuses lendamist (AWOPS) käsitlev inspekteerimisjuhend. |
| --- | --- |

(24)

DGCA esitas aprillis 2013 komisjonile nimetatud kava üksikasjaliku koopia, milles anti ülevaade senitehtust, ning teatas, et loodud on inspektorite koolitamise süsteem, muudetud on lennundusohutuseeskirju ja lisaks sellele on heaks kiidetud ETOPS-lendude ja sooritusel põhineva navigatsiooni/nõutava navigatsioonitäpsuse (PBN/RPN) inspekteerimist käsitlevad juhendid ning peagi peaks valmima erinevates ilmastikutingimuses lendamist (AWOPS) käsitlev inspekteerimisjuhend.

| (25) | DGCA kinnitusel haldas lennuettevõtja Citilink Indonesia õhusõidukite, lennuliinide, jaamarajatiste, maapealse teeninduse, hoolduse, juhendite ja meeskondade sertifitseerimist endiselt lennuettevõtja Garuda Indonesia. |
| --- | --- |

(25)

DGCA kinnitusel haldas lennuettevõtja Citilink Indonesia õhusõidukite, lennuliinide, jaamarajatiste, maapealse teeninduse, hoolduse, juhendite ja meeskondade sertifitseerimist endiselt lennuettevõtja Garuda Indonesia.

| (26) | DGCA esitas ka ajakohase teabe tema järelevalve alla kuuluvate teatavate lennuettevõtjate kohta. Ta teatas, et kaks uut lennuettevõtjat said lennuettevõtja sertifikaadi (Martabuana Abadion 18. oktoobril 2012 ja Komala Indonesia 8. jaanuaril 2013) ning et lennuettevõtja Intan Angkasa Air Services on ümber sertifitseeritud. Siiski ei esitanud DGCA tõendeid selle kohta, et kõnealuste lennuettevõtjate üle teostatakse rahvusvaheliste ohutusstandardite kohast ohutusjärelevalvet ning seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et need lennuettevõtjad tuleks kanda A lisasse. |
| --- | --- |

(26)

DGCA esitas ka ajakohase teabe tema järelevalve alla kuuluvate teatavate lennuettevõtjate kohta. Ta teatas, et kaks uut lennuettevõtjat said lennuettevõtja sertifikaadi (Martabuana Abadion 18. oktoobril 2012 ja Komala Indonesia 8. jaanuaril 2013) ning et lennuettevõtja Intan Angkasa Air Services on ümber sertifitseeritud. Siiski ei esitanud DGCA tõendeid selle kohta, et kõnealuste lennuettevõtjate üle teostatakse rahvusvaheliste ohutusstandardite kohast ohutusjärelevalvet ning seetõttu on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et need lennuettevõtjad tuleks kanda A lisasse.

| (27) | DGCA teatel peatati 18. septembril 2012 ajutiselt lennuettevõtja Sebang Merauke Air Charter sertifikaat. |
| --- | --- |

(27)

DGCA teatel peatati 18. septembril 2012 ajutiselt lennuettevõtja Sebang Merauke Air Charter sertifikaat.

| (28) | DGCA teatas, et 14. veebruaril 2013 tühistati lennuettevõtja Metro Batavia sertifikaat, ja esitas seda tõendavad dokumendid. Seega tuleks tuleks Metro Batavia A lisast kustutada. |
| --- | --- |

(28)

DGCA teatas, et 14. veebruaril 2013 tühistati lennuettevõtja Metro Batavia sertifikaat, ja esitas seda tõendavad dokumendid. Seega tuleks tuleks Metro Batavia A lisast kustutada.

| (29) | DGCA tegi 25. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Ta andis komiteele ülevaate komisjonile aprillis 2013 esitatud teabest ning kinnitas, et kõik õhusõidukiparki suurendada soovivad lennuettevõtja sertifikaadi omanikud peavad saama heakskiidu DGCA-lt, kes on teatavatel juhtudel ka sellise loa andmisest keeldunud. DGCA ei sekkunud siiski lennuettevõtja Lion Air laienemisplaanidesse, sest leidsid, et ettevõtjal on piisavalt ressursse ja tema üle teostatakse piisavat kontrolli. Lennuettevõtja Lion Air õhusõidukiga Boeing B737-800 13. aprillil 2013 toimunud õnnetuse kohta teatas DGCA, et õnnetust käsitlev vahearuanne on avaldatud. Aruandes esitati kolm soovitust, milles käsitleti laskumist allpool minimaalset laskumiskõrgust mittetäpislähenemisel, juhtimise üleandmise korda ning asjakohast koolitust. DGCA esitas üksikasjalikud andmed meetmete kohta, mida ta on võtnud õnnetusega seotud küsimuste lahendamiseks, sh lennuettevõtjale Lion Air ohutusauditi tegemine ja selle tagamine, et ettevõtja on esialgse aruande põhjal võtnud parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

(29)

DGCA tegi 25. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Ta andis komiteele ülevaate komisjonile aprillis 2013 esitatud teabest ning kinnitas, et kõik õhusõidukiparki suurendada soovivad lennuettevõtja sertifikaadi omanikud peavad saama heakskiidu DGCA-lt, kes on teatavatel juhtudel ka sellise loa andmisest keeldunud. DGCA ei sekkunud siiski lennuettevõtja Lion Air laienemisplaanidesse, sest leidsid, et ettevõtjal on piisavalt ressursse ja tema üle teostatakse piisavat kontrolli. Lennuettevõtja Lion Air õhusõidukiga Boeing B737-800 13. aprillil 2013 toimunud õnnetuse kohta teatas DGCA, et õnnetust käsitlev vahearuanne on avaldatud. Aruandes esitati kolm soovitust, milles käsitleti laskumist allpool minimaalset laskumiskõrgust mittetäpislähenemisel, juhtimise üleandmise korda ning asjakohast koolitust. DGCA esitas üksikasjalikud andmed meetmete kohta, mida ta on võtnud õnnetusega seotud küsimuste lahendamiseks, sh lennuettevõtjale Lion Air ohutusauditi tegemine ja selle tagamine, et ettevõtja on esialgse aruande põhjal võtnud parandusmeetmeid.

| (30) | Lion Air osales kohtumisel ning vastas komisjoni ja lennuohutuskomitee küsimustele. Ettevõtja sõnul on neil võimalik hankida piisavalt ressursse oma õhusõidukipargi jätkuva laienemise haldamiseks, kuid nad tunnistavad oma õhusõidukitele meeskonna valimisel nii kaptenite kui ka teise piloodi puhul piisavaks loa miinimumnõuete täitmise ega nõua lisakogemusi. Õnnetuse kohta väitis ettevõtja, et viis ellu õnnetust käsitleva vahearuande soovitusi, kuid ootas algpõhjuste teada saamiseks lõpparuannet. Lion Air märkis, et ta edendab ohutust ja kasutab oma lennutegevuse kvaliteedi tagamise programmi raames saadud andmeid ohtude kindlakstegemiseks. Ettevõtja sõnul ei ole ta veel kantud Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni käitamisohutuse auditi (IOSA) registrisse. |
| --- | --- |

(30)

Lion Air osales kohtumisel ning vastas komisjoni ja lennuohutuskomitee küsimustele. Ettevõtja sõnul on neil võimalik hankida piisavalt ressursse oma õhusõidukipargi jätkuva laienemise haldamiseks, kuid nad tunnistavad oma õhusõidukitele meeskonna valimisel nii kaptenite kui ka teise piloodi puhul piisavaks loa miinimumnõuete täitmise ega nõua lisakogemusi. Õnnetuse kohta väitis ettevõtja, et viis ellu õnnetust käsitleva vahearuande soovitusi, kuid ootas algpõhjuste teada saamiseks lõpparuannet. Lion Air märkis, et ta edendab ohutust ja kasutab oma lennutegevuse kvaliteedi tagamise programmi raames saadud andmeid ohtude kindlakstegemiseks. Ettevõtja sõnul ei ole ta veel kantud Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni käitamisohutuse auditi (IOSA) registrisse.

| (31) | Komisjon ja lennuohutuskomitee on võtnud teadmiseks DGCA märkimisväärsed edusammud ja kavatsuse kutsuda FAA augustis 2013 IASA auditit tegema. Komisjon ja lennuohutuskomitee kannustavad DGCAd jätkama pingutusi selle nimel, et saavutada nende eesmärk töötada välja kõigile ICAO standarditele vastav lennundussüsteem. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon ja lennuohutuskomitee on võtnud teadmiseks DGCA märkimisväärsed edusammud ja kavatsuse kutsuda FAA augustis 2013 IASA auditit tegema. Komisjon ja lennuohutuskomitee kannustavad DGCAd jätkama pingutusi selle nimel, et saavutada nende eesmärk töötada välja kõigile ICAO standarditele vastav lennundussüsteem.

| (32) | Lennuettevõtja Lion Air kohta märkisid komisjon ja lennuohutuskomitee murega ettevõtja värvatavate ja kasutatavate pilootide väheseid kogemusi ja vastuseid ettevõtja ohutusjuhtimisega seotud küsimustele ning seetõttu jälgivad nad ka edaspidi hoolikalt selle lennuettevõtja ohutusalast tegevust. |
| --- | --- |

(32)

Lennuettevõtja Lion Air kohta märkisid komisjon ja lennuohutuskomitee murega ettevõtja värvatavate ja kasutatavate pilootide väheseid kogemusi ja vastuseid ettevõtja ohutusjuhtimisega seotud küsimustele ning seetõttu jälgivad nad ka edaspidi hoolikalt selle lennuettevõtja ohutusalast tegevust.

| (33) | Jätkunud on aktiivne konsulteerimine Kasahstani pädevate asutustega, et jälgida nende edusamme rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava ohutusjärelevalve tagamisel kõikide Kasahstanis sertifitseeritud lennuettevõtjate üle. |
| --- | --- |

(33)

Jätkunud on aktiivne konsulteerimine Kasahstani pädevate asutustega, et jälgida nende edusamme rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava ohutusjärelevalve tagamisel kõikide Kasahstanis sertifitseeritud lennuettevõtjate üle.

| (34) | Kooskõlas määrusega (EL) nr 1146/2012 on lennuettevõtja Air Astana andnud komisjonile 2012. aasta 23. novembril ning 2013. aasta 30. jaanuaril, 14. märtsil, 29. märtsil ja 13. mail saadetud kirjas korduvalt teavet oma ohutustaseme ja õhusõidukipargi muudatuste kohta. Ta esitas ka koopia oma uuest lennuettevõtja sertifikaadist ja käitamistingimustest, mis anti välja 22. aprillil 2013. Õhusõidukipargi arenemise tulemusel ei hõlma ettevõtja käitamistingimused enam Fokker 50 tüüpi õhusõidukeid. Seepärast tuleks käesoleva määruse B lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(34)

Kooskõlas määrusega (EL) nr 1146/2012 on lennuettevõtja Air Astana andnud komisjonile 2012. aasta 23. novembril ning 2013. aasta 30. jaanuaril, 14. märtsil, 29. märtsil ja 13. mail saadetud kirjas korduvalt teavet oma ohutustaseme ja õhusõidukipargi muudatuste kohta. Ta esitas ka koopia oma uuest lennuettevõtja sertifikaadist ja käitamistingimustest, mis anti välja 22. aprillil 2013. Õhusõidukipargi arenemise tulemusel ei hõlma ettevõtja käitamistingimused enam Fokker 50 tüüpi õhusõidukeid. Seepärast tuleks käesoleva määruse B lisa vastavalt muuta.

| (35) | Komisjon korraldas koostöös EASAga 12. juunil 2013 Kasahstani pädevate asutustega ja Air Astana esindajaga tehnilise konsulteerimise. Kohtumisel teatasid Kasahstani pädevad asutused edusammudest põhjaliku reformi teostamisel, mille eesmärk on viia Kasahstani lennundusalane õiguslik ja reguleeriv raamistik kooskõlla rahvusvaheliste ohutusstandarditega. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon korraldas koostöös EASAga 12. juunil 2013 Kasahstani pädevate asutustega ja Air Astana esindajaga tehnilise konsulteerimise. Kohtumisel teatasid Kasahstani pädevad asutused edusammudest põhjaliku reformi teostamisel, mille eesmärk on viia Kasahstani lennundusalane õiguslik ja reguleeriv raamistik kooskõlla rahvusvaheliste ohutusstandarditega.

| (36) | Air Astana esitas kohtumisel lisateavet oma õhusõidukipargi arenemise kohta aastatel 2012–2014. Eelkõige teatas Air Astana, et mitu õhusõidukit on kasutuselt kõrvaldatud ning olemasolevaid Boeing B767 ja B757 ning Airbus A320 tüüpi õhusõidukeid on asendatud uute käesoleva määruse B lisasse kantud sama tüüpi õhusõidukitega. Kõik uued õhusõidukid peavad olema registreeritud Arubal. Kasahstani pädevad asutused ja Air Astana kohustusid komisjoni teavitama sellest, kui Air Astana lennuettevõtja sertifikaadile kantakse uus õhusõiduk. |
| --- | --- |

(36)

Air Astana esitas kohtumisel lisateavet oma õhusõidukipargi arenemise kohta aastatel 2012–2014. Eelkõige teatas Air Astana, et mitu õhusõidukit on kasutuselt kõrvaldatud ning olemasolevaid Boeing B767 ja B757 ning Airbus A320 tüüpi õhusõidukeid on asendatud uute käesoleva määruse B lisasse kantud sama tüüpi õhusõidukitega. Kõik uued õhusõidukid peavad olema registreeritud Arubal. Kasahstani pädevad asutused ja Air Astana kohustusid komisjoni teavitama sellest, kui Air Astana lennuettevõtja sertifikaadile kantakse uus õhusõiduk.

| (37) | Liikmesriigid ja EASA kinnitasid, et SAFA programmi raames liidu lennujaamades õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide käigus ei avastatud ühtegi Air Astanaga seotud konkreetset probleemi. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriigid ja EASA kinnitasid, et SAFA programmi raames liidu lennujaamades õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide käigus ei avastatud ühtegi Air Astanaga seotud konkreetset probleemi.

| (38) | Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks Air Astana õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. Kui selliste kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(38)

Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks Air Astana õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. Kui selliste kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| (39) | Komisjon toetab jätkuvalt Kasahstani pädevate asutuste algatatud põhjalikku tsiviillennundussüsteemi reformi ja kutsub neid üles jätkama sihikindlaid jõupingutusi rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava järelevalvesüsteemi loomiseks tsiviillennunduse valdkonnas. Selleks kannustab ta neid asutusi ka edaspidi rakendama ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava ning keskenduma sealjuures eelkõige kahele veel kõrvaldamata tõsisele ohutusprobleemile ja kõikide kõnealuste ametiasutuste vastutusalasse kuuluvate lennuettevõtjate ümbersertifitseerimisele. Kui need tõsised ohutusprobleemid on ICAO jaoks rahuldavalt lahendatud ja ICAO standardite tegelik rakendamine piisavalt dokumenteeritud, on komisjon koostöös EASA ja liikmesriikidega valmis korraldama kohapealse ohutushindamise, et kinnitada edusamme ja valmistada ette juhtumi läbivaatamine lennuohutuskomitee poolt. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon toetab jätkuvalt Kasahstani pädevate asutuste algatatud põhjalikku tsiviillennundussüsteemi reformi ja kutsub neid üles jätkama sihikindlaid jõupingutusi rahvusvahelistele ohutusstandarditele vastava järelevalvesüsteemi loomiseks tsiviillennunduse valdkonnas. Selleks kannustab ta neid asutusi ka edaspidi rakendama ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava ning keskenduma sealjuures eelkõige kahele veel kõrvaldamata tõsisele ohutusprobleemile ja kõikide kõnealuste ametiasutuste vastutusalasse kuuluvate lennuettevõtjate ümbersertifitseerimisele. Kui need tõsised ohutusprobleemid on ICAO jaoks rahuldavalt lahendatud ja ICAO standardite tegelik rakendamine piisavalt dokumenteeritud, on komisjon koostöös EASA ja liikmesriikidega valmis korraldama kohapealse ohutushindamise, et kinnitada edusamme ja valmistada ette juhtumi läbivaatamine lennuohutuskomitee poolt.

| (40) | Komisjon jätkab konsulteerimist Kõrgõzstani pädevate asutustega, et kõrvaldada ohutusriskid, mille tõttu on piiratud kõigi Kõrgõzstani lennuettevõtjate tegevust, sh selle riigi suutlikkus teostada ohutusjärelevalvet õhusõidukite käitamise ja hoolduse üle. Eelkõige soovib komisjon tagada edusammud ICAO poolt 2009. aastal USOAPi raames tehtud auditi käigus leitud teatavate puuduste kõrvaldamisel, mis võivad mõjutada rahvusvahelise lennunduse ohutust. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon jätkab konsulteerimist Kõrgõzstani pädevate asutustega, et kõrvaldada ohutusriskid, mille tõttu on piiratud kõigi Kõrgõzstani lennuettevõtjate tegevust, sh selle riigi suutlikkus teostada ohutusjärelevalvet õhusõidukite käitamise ja hoolduse üle. Eelkõige soovib komisjon tagada edusammud ICAO poolt 2009. aastal USOAPi raames tehtud auditi käigus leitud teatavate puuduste kõrvaldamisel, mis võivad mõjutada rahvusvahelise lennunduse ohutust.

| (41) | Komisjon korraldas koostöös EASAga 23. mail 2013 Kõrgõzstani pädevate asutustega tehnilise konsulteerimise, et selgitada välja võimalikud lennuettevõtjad, keda sertifitseeritakse ja kelle üle teostatakse järelevalvet rahvusvaheliste ohutusstandardite kohaselt ning kelle suhtes võiks piiranguid järk-järgult leevendada. Kõrgõzstani pädevad asutused lubasid teha sellealast koostööd ja esitada teavet, mis oleks edusammude tegemiseks kasulik. Samuti lubasid nad esitada ajakohase teabe parandusmeetmete kohta, mida on võetud ICAO leitud allesolevate puuduste kõrvaldamiseks ja mis võimaldaksid juhtumi läbi vaadata. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon korraldas koostöös EASAga 23. mail 2013 Kõrgõzstani pädevate asutustega tehnilise konsulteerimise, et selgitada välja võimalikud lennuettevõtjad, keda sertifitseeritakse ja kelle üle teostatakse järelevalvet rahvusvaheliste ohutusstandardite kohaselt ning kelle suhtes võiks piiranguid järk-järgult leevendada. Kõrgõzstani pädevad asutused lubasid teha sellealast koostööd ja esitada teavet, mis oleks edusammude tegemiseks kasulik. Samuti lubasid nad esitada ajakohase teabe parandusmeetmete kohta, mida on võetud ICAO leitud allesolevate puuduste kõrvaldamiseks ja mis võimaldaksid juhtumi läbi vaadata.

| (42) | Kohtumisel kinnitasid Kõrgõzstani ametiasutused, et 8. novembril 2012 anti lennuettevõtjale Sky Bishkek lennuettevõtja sertifikaat. Siiski ei esitanud Ekvatoriaal-Guinea pädevad asutused teavet selle kohta, et kõnealuse lennuettevõtja üle teostatakse rahvusvaheliste ohutusstandardite kohast järelevalvet ning seepärast on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja tuleb kanda A lisasse. |
| --- | --- |

(42)

Kohtumisel kinnitasid Kõrgõzstani ametiasutused, et 8. novembril 2012 anti lennuettevõtjale Sky Bishkek lennuettevõtja sertifikaat. Siiski ei esitanud Ekvatoriaal-Guinea pädevad asutused teavet selle kohta, et kõnealuse lennuettevõtja üle teostatakse rahvusvaheliste ohutusstandardite kohast järelevalvet ning seepärast on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja tuleb kanda A lisasse.

| (43) | Lennuohutuskomitee kutsub Kõrgõzstani pädevaid asutusi üles kiirendama ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava rakendamist ja tegema kõik endast oleneva tagamaks, et kõigi Kõrgõzstanis sertifitseeritud lennuettevõtjate üle teostatakse järelevalvet kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega. |
| --- | --- |

(43)

Lennuohutuskomitee kutsub Kõrgõzstani pädevaid asutusi üles kiirendama ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava rakendamist ja tegema kõik endast oleneva tagamaks, et kõigi Kõrgõzstanis sertifitseeritud lennuettevõtjate üle teostatakse järelevalvet kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega.

| (44) | Kui ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava rakendamisel tehtud edusammud ja ICAO standardite tegelik rakendamine on piisavalt dokumenteeritud, on komisjon koostöös EASA ja liikmesriikidega valmis korraldama kohapealse ohutushindamise, et kinnitada Kõrgõzstani pädevate asutuste suutlikkust täita oma järelevalveülesandeid kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega, ja valmistada ette juhtumi läbivaatamine lennuohutuskomitee poolt. |
| --- | --- |

(44)

Kui ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava rakendamisel tehtud edusammud ja ICAO standardite tegelik rakendamine on piisavalt dokumenteeritud, on komisjon koostöös EASA ja liikmesriikidega valmis korraldama kohapealse ohutushindamise, et kinnitada Kõrgõzstani pädevate asutuste suutlikkust täita oma järelevalveülesandeid kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega, ja valmistada ette juhtumi läbivaatamine lennuohutuskomitee poolt.

| (45) | Liibüa pädevate asutustega (LYCAA) jätkatakse konsultatsioone, et teha kindlaks, kas Liibüas tehakse edusamme tsiviillennundusohutussüsteemi reformimisel ning eelkõige selle tagamisel, et kõigi Liibüas sertifitseeritud lennuettevõtja üle teostatakse järelevalvet kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega. |
| --- | --- |

(45)

Liibüa pädevate asutustega (LYCAA) jätkatakse konsultatsioone, et teha kindlaks, kas Liibüas tehakse edusamme tsiviillennundusohutussüsteemi reformimisel ning eelkõige selle tagamisel, et kõigi Liibüas sertifitseeritud lennuettevõtja üle teostatakse järelevalvet kooskõlas rahvusvaheliste ohutusstandarditega.

| (46) | LYCAA esitas 25. aprillil 2013 aruande lennuettevõtja Libyan Airlines ümbersertifitseerimise kohta. Aruandes kirjeldati küll ICAO soovitatud viieetapilist protsessi, kuid ei esitatud üksikasjalikke tõendeid sellega seotud kontrollide kohta. Komisjon taotles lisateavet ja 29. aprillil 2013 Liibüa pädevad asutused esitada kokkuvõte tehtud koos Liibüa lennuettevõtjate võetud meetmed puuduste kõrvaldamiseks, et valimisse arvatud valdkondades. |
| --- | --- |

(46)

LYCAA esitas 25. aprillil 2013 aruande lennuettevõtja Libyan Airlines ümbersertifitseerimise kohta. Aruandes kirjeldati küll ICAO soovitatud viieetapilist protsessi, kuid ei esitatud üksikasjalikke tõendeid sellega seotud kontrollide kohta. Komisjon taotles lisateavet ja 29. aprillil 2013 Liibüa pädevad asutused esitada kokkuvõte tehtud koos Liibüa lennuettevõtjate võetud meetmed puuduste kõrvaldamiseks, et valimisse arvatud valdkondades.

| (47) | LYCAA teatas 4. juuni 2013 kirjas komisjonile, et Libyan Airlines ei ole enam valmis selleks, et kaalutaks tema suhtes kehtivate piirangute tühistamist, ja tõi põhjenduseks muudatused selle lennuettevõtja juhatuses ja sellest tuleneva vajaduse hinnata nende muudatuste mõju ettevõtja lennutegevuse ohutusele. |
| --- | --- |

(47)

LYCAA teatas 4. juuni 2013 kirjas komisjonile, et Libyan Airlines ei ole enam valmis selleks, et kaalutaks tema suhtes kehtivate piirangute tühistamist, ja tõi põhjenduseks muudatused selle lennuettevõtja juhatuses ja sellest tuleneva vajaduse hinnata nende muudatuste mõju ettevõtja lennutegevuse ohutusele.

| (48) | Lennuohutuskomitee kuulas 26. juunil 2013 ära LYCAA ettekanded. LYCAA andis komiteele ülevaate seni võetud meetmetest ja Liibüa lennuettevõtjate ümbersertifitseerimisel tehtud edusammudest. Ta selgitas, et ei ole valmis soovitama ühegi Liibüa lennuettevõtja suhtes kehtivate piirangute tühistamist. Ta esitas ajakava, mille kohaselt peaks kõnealuste lennuettevõtjate ümbersertifitseerimine tema hinnangul lõpule viidama. LYCAA sõnul on lennuettevõtja Afiqiyah Airways käitatava Airbus A330 tüüpi õhusõidukiga toimunud õnnetust käsitlev aruanne avaldatud ning ta peab ICAOga ja mitme riigi lennuametiga arutelusid tehnilise lisaabi saamiseks. |
| --- | --- |

(48)

Lennuohutuskomitee kuulas 26. juunil 2013 ära LYCAA ettekanded. LYCAA andis komiteele ülevaate seni võetud meetmetest ja Liibüa lennuettevõtjate ümbersertifitseerimisel tehtud edusammudest. Ta selgitas, et ei ole valmis soovitama ühegi Liibüa lennuettevõtja suhtes kehtivate piirangute tühistamist. Ta esitas ajakava, mille kohaselt peaks kõnealuste lennuettevõtjate ümbersertifitseerimine tema hinnangul lõpule viidama. LYCAA sõnul on lennuettevõtja Afiqiyah Airways käitatava Airbus A330 tüüpi õhusõidukiga toimunud õnnetust käsitlev aruanne avaldatud ning ta peab ICAOga ja mitme riigi lennuametiga arutelusid tehnilise lisaabi saamiseks.

| (49) | LYCAA kinnitas komisjonile ja lennuohutuskomiteele selgesõnaliselt, et jätab jõusse kõigi lennuettevõtjate suhtes praegu kehtivad piirangud seni, kuni kogu viieetapiline ümbersertifitseerimine on lõpule viidud ja kõik tõsised puudused kõrvaldatud, ning alles pärast seda võivad konkreetsed lennuettevõtjad komisjoni nõusolekul ja pärast lennuohtuskomitees ärakuulamist saada loa taasalustada ärilende liitu. |
| --- | --- |

(49)

LYCAA kinnitas komisjonile ja lennuohutuskomiteele selgesõnaliselt, et jätab jõusse kõigi lennuettevõtjate suhtes praegu kehtivad piirangud seni, kuni kogu viieetapiline ümbersertifitseerimine on lõpule viidud ja kõik tõsised puudused kõrvaldatud, ning alles pärast seda võivad konkreetsed lennuettevõtjad komisjoni nõusolekul ja pärast lennuohtuskomitees ärakuulamist saada loa taasalustada ärilende liitu.

| (50) | Komisjon ja lennuohutuskomitee rõhutasid, et LYCAA peab esitama komisjonile enne mis tahes otsuse tegemist piirangute leevendamise kohta iga ümbersertifitseeritud lennuettevõtja ümbersertifitseerimismenetluse üksikasjad ning kohtuma komisjoni ja liikmesriikidega, et arutada üksikasjalikult asjakohaseid auditeid, puudusi, võetud parandus- ja lõpetamismeetmeid, samuti esitama pideva järelevalve kavade üksikasjad. Kui ei tõendata komisjonile ja liikmesriikidele rahuldaval viisil, et ümbersertifitseerimine on tulemuslikult lõpule viidud ja ICAO standarditega kooskõlas teostatakse jätkusuutlikku pidevat järelevalvet, on komisjon sunnitud võtma koheseid meetmeid, et keelata lennuettevõtjatel lennud liitu, Norrasse, Šveitsi ja Islandile. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon ja lennuohutuskomitee rõhutasid, et LYCAA peab esitama komisjonile enne mis tahes otsuse tegemist piirangute leevendamise kohta iga ümbersertifitseeritud lennuettevõtja ümbersertifitseerimismenetluse üksikasjad ning kohtuma komisjoni ja liikmesriikidega, et arutada üksikasjalikult asjakohaseid auditeid, puudusi, võetud parandus- ja lõpetamismeetmeid, samuti esitama pideva järelevalve kavade üksikasjad. Kui ei tõendata komisjonile ja liikmesriikidele rahuldaval viisil, et ümbersertifitseerimine on tulemuslikult lõpule viidud ja ICAO standarditega kooskõlas teostatakse jätkusuutlikku pidevat järelevalvet, on komisjon sunnitud võtma koheseid meetmeid, et keelata lennuettevõtjatel lennud liitu, Norrasse, Šveitsi ja Islandile.

| (51) | Lennuettevõtja Air Madagascar suhtes kohaldatakse tegevuspiiranguid ja ta on kantud B lisasse vastavalt määrusele (EL) nr 390/2011. Nimetatud lennuettevõtja taotles 24. mail 2013 Boeing B737 tüüpi õhusõiduki (registritunnus 5R-MFL) kandmist B lisasse kantud Boeing B737 tüüpi õhusõidukite nimekirja. |
| --- | --- |

(51)

Lennuettevõtja Air Madagascar suhtes kohaldatakse tegevuspiiranguid ja ta on kantud B lisasse vastavalt määrusele (EL) nr 390/2011. Nimetatud lennuettevõtja taotles 24. mail 2013 Boeing B737 tüüpi õhusõiduki (registritunnus 5R-MFL) kandmist B lisasse kantud Boeing B737 tüüpi õhusõidukite nimekirja.

| (52) | Air Madagascar esitas teabe ja tõendid selle kohta, et tema õhusõidukite ohutustase on paranenud. Madagaskari pädevate asutuste (ACM) sõnul on nad rahul sellega, kuidas Air Madagascar täidab praegu ICAO nõudeid Boeing B737 tüüpi õhusõidukite käitamisel. Liikmesriigid ja EASA kinnitasid, et SAFA programmi raames liidu lennujaamades õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide käigus ei avastatud ühtegi konkreetset probleemi. |
| --- | --- |

(52)

Air Madagascar esitas teabe ja tõendid selle kohta, et tema õhusõidukite ohutustase on paranenud. Madagaskari pädevate asutuste (ACM) sõnul on nad rahul sellega, kuidas Air Madagascar täidab praegu ICAO nõudeid Boeing B737 tüüpi õhusõidukite käitamisel. Liikmesriigid ja EASA kinnitasid, et SAFA programmi raames liidu lennujaamades õhusõidukitele seisuplatsil tehtud kontrollide käigus ei avastatud ühtegi konkreetset probleemi.

| (53) | Arvestades lennuettevõtja Air Madagascar ohutustaset Boeing B737 tüüpi õhusõidukite käitamisel ja kooskõlas ühiste kriteeriumidega on komisjon pärast lennuohutuskomitee arvamusega tutvumist jõudnud järeldusele, et Boeing B737 tüüpi õhusõidukil registritunnusega 5R-MFL tuleks lubada teostada lende liitu. Seepärast tuleks B lisa muuta, et lubada käitada Boeing B737 tüüpi õhusõidukit registritunnusega 5R-MFL. |
| --- | --- |

(53)

Arvestades lennuettevõtja Air Madagascar ohutustaset Boeing B737 tüüpi õhusõidukite käitamisel ja kooskõlas ühiste kriteeriumidega on komisjon pärast lennuohutuskomitee arvamusega tutvumist jõudnud järeldusele, et Boeing B737 tüüpi õhusõidukil registritunnusega 5R-MFL tuleks lubada teostada lende liitu. Seepärast tuleks B lisa muuta, et lubada käitada Boeing B737 tüüpi õhusõidukit registritunnusega 5R-MFL.

| (54) | Liikmesriigid kontrollivad ka edaspidi asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks lennuettevõtja Air Madagascar õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(54)

Liikmesriigid kontrollivad ka edaspidi asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks lennuettevõtja Air Madagascar õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (55) | Kõik Mauritaanias sertifitseeritud lennuettevõtjad kustutati 2012. aasta detsembris A lisast (7) järgmistel põhjustel: Mauritaania pädevate asutuste (ANAC) teatatud suured edusammud ICAO leitud, rahvusvaheliste standardite järgimisega seotud puuduste kõrvaldamisel, lennuettevõtja Mauritania Airlines International (MAI) esmasel sertifitseerimisel avastatud puudujääkide kõrvaldamine, kinnituse saamine, et MAI alustab alates veebruarist 2013 lende liitu, kuid üksnes Las Palmas de Gran Canariasse (Hispaania), ning komisjoni otsus korraldada kohapealne ohutushindamine, et kontrollida, kas ANACi ja MAI teatatud meetmeid rakendatakse rahuldavalt. |
| --- | --- |

(55)

Kõik Mauritaanias sertifitseeritud lennuettevõtjad kustutati 2012. aasta detsembris A lisast (7) järgmistel põhjustel: Mauritaania pädevate asutuste (ANAC) teatatud suured edusammud ICAO leitud, rahvusvaheliste standardite järgimisega seotud puuduste kõrvaldamisel, lennuettevõtja Mauritania Airlines International (MAI) esmasel sertifitseerimisel avastatud puudujääkide kõrvaldamine, kinnituse saamine, et MAI alustab alates veebruarist 2013 lende liitu, kuid üksnes Las Palmas de Gran Canariasse (Hispaania), ning komisjoni otsus korraldada kohapealne ohutushindamine, et kontrollida, kas ANACi ja MAI teatatud meetmeid rakendatakse rahuldavalt.

| (56) | Komisjon korraldas koostöös EASAga ja liikmesriikide tehnilist abi kasutades Mauritaanias kohapealse lennundusohutushindamise 14.–18. aprillil 2013. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon korraldas koostöös EASAga ja liikmesriikide tehnilist abi kasutades Mauritaanias kohapealse lennundusohutushindamise 14.–18. aprillil 2013.

| (57) | Hindamiskäigu ajal esitas ANAC hindajatele tõendeid oma kindlast tahtest ja suutlikkusest järgida ICAO lennundusohutusstandardeid ning täita tema vastutuse alla kuuluvate õhusõidukite sertifitseerimise ja nende üle järelevalve teostamisega seotud kohustusi jätkusuutlikult. Hindajate arvates tõendas ANAC eelkõige seda, et ta on teinud edusamme ICAO standardite järgimiseks koostatud parandusmeetmete kava rakendamisel, et tal on olemas vajalikud kvalifitseeritud töötajad, eeskirjad ja menetlused, et ta haldab ja rakendab põhjalikku ja asjakohast järelevalvekava ning et ta on kehtestanud leitud ohutusprobleemide lahendamise süsteemi. Nende järelduste tegemisel peeti silmas asjaolu, et Mauritaania lennundussektor on praegu väike ja selle tegevus piiratud ning et ANAC korraldati hiljuti ümber. |
| --- | --- |

(57)

Hindamiskäigu ajal esitas ANAC hindajatele tõendeid oma kindlast tahtest ja suutlikkusest järgida ICAO lennundusohutusstandardeid ning täita tema vastutuse alla kuuluvate õhusõidukite sertifitseerimise ja nende üle järelevalve teostamisega seotud kohustusi jätkusuutlikult. Hindajate arvates tõendas ANAC eelkõige seda, et ta on teinud edusamme ICAO standardite järgimiseks koostatud parandusmeetmete kava rakendamisel, et tal on olemas vajalikud kvalifitseeritud töötajad, eeskirjad ja menetlused, et ta haldab ja rakendab põhjalikku ja asjakohast järelevalvekava ning et ta on kehtestanud leitud ohutusprobleemide lahendamise süsteemi. Nende järelduste tegemisel peeti silmas asjaolu, et Mauritaania lennundussektor on praegu väike ja selle tegevus piiratud ning et ANAC korraldati hiljuti ümber.

| (58) | Hindajad külastasid ka lennuettevõtjat MAI ning leidsid tõendeid lennuettevõtja suutlikkusest järgida õhusõidukite käitamisel ICAO lennundusohutusstandardeid, eriti lennukõlblikkuse, koolitamise ja kvalifitseerimise, juhendite ja ohutusmenetluste ning välis- ja sisekontrollide (nt ANACi tehtava järelevalve) käigus leitud ohutusprobleemide kindlakstegemise ja lahendamise vallas. |
| --- | --- |

(58)

Hindajad külastasid ka lennuettevõtjat MAI ning leidsid tõendeid lennuettevõtja suutlikkusest järgida õhusõidukite käitamisel ICAO lennundusohutusstandardeid, eriti lennukõlblikkuse, koolitamise ja kvalifitseerimise, juhendite ja ohutusmenetluste ning välis- ja sisekontrollide (nt ANACi tehtava järelevalve) käigus leitud ohutusprobleemide kindlakstegemise ja lahendamise vallas.

| (59) | Siiski leidsid hindajad ka seda, et ANAC ja MAI peavad jätkama teatavate rahvusvaheliste nõuete tulemuslikku rakendamist eelkõige seoses tehnilise personali eri- ja korduvkoolitusega, juhendite, menetluste ja kontrollnimekirjade kohandamise ja ajakohastamisega, kõigi pidevate järelevalvetegevuste süstemaatilise jälgimise ja dokumenteerimisega ning lennuintsidentidest teatamise ja nende analüüsimise süsteemi täiustamisega. MAI peaks samuti jätkama oma ohutusjuhtimissüsteemi rakendamist ja lennuandmete analüüsimist. |
| --- | --- |

(59)

Siiski leidsid hindajad ka seda, et ANAC ja MAI peavad jätkama teatavate rahvusvaheliste nõuete tulemuslikku rakendamist eelkõige seoses tehnilise personali eri- ja korduvkoolitusega, juhendite, menetluste ja kontrollnimekirjade kohandamise ja ajakohastamisega, kõigi pidevate järelevalvetegevuste süstemaatilise jälgimise ja dokumenteerimisega ning lennuintsidentidest teatamise ja nende analüüsimise süsteemi täiustamisega. MAI peaks samuti jätkama oma ohutusjuhtimissüsteemi rakendamist ja lennuandmete analüüsimist.

| (60) | ANAC ja MAI tegid 26. juunil 2013 ettekande lennuohutuskomiteele. Kohtumisel esitasid ANAC ja MAI üksikasjalikud andmed kohapealse hindamiskäigu tulemusel tehtud soovituste elluviimisel tehtud edusammude kohta. ANAC teatas oma menetluste, kontrollnimekirja, koolitus- ja järelevalvekava ning koolitusprogrammi ajakohastamisest. Ühtlasi esitas ta tõendid MAI sihtkontrollimise ja intsidentidest teatamist käsitleva ulatusliku teadlikkuskampaania korraldamise kohta ning teatas parema juurdepääsu tagamisest mootoritootjate tehnilisele teabele. ANACi sõnul teostab ta MAI üle ranget järelevalvet, sh teeb arvukaid kontrolle seisuplatsil, ning võtab vajaduse korral karme täitemeetmeid. |
| --- | --- |

(60)

ANAC ja MAI tegid 26. juunil 2013 ettekande lennuohutuskomiteele. Kohtumisel esitasid ANAC ja MAI üksikasjalikud andmed kohapealse hindamiskäigu tulemusel tehtud soovituste elluviimisel tehtud edusammude kohta. ANAC teatas oma menetluste, kontrollnimekirja, koolitus- ja järelevalvekava ning koolitusprogrammi ajakohastamisest. Ühtlasi esitas ta tõendid MAI sihtkontrollimise ja intsidentidest teatamist käsitleva ulatusliku teadlikkuskampaania korraldamise kohta ning teatas parema juurdepääsu tagamisest mootoritootjate tehnilisele teabele. ANACi sõnul teostab ta MAI üle ranget järelevalvet, sh teeb arvukaid kontrolle seisuplatsil, ning võtab vajaduse korral karme täitemeetmeid.

| (61) | MAI teatel alustas ta 8. mail lende 2013 Las Palmas de Gran Canariasse ja on koostanud meetmekava kõigi hindamisrühma tehtud soovituste elluviimiseks. Enamik kavas ettenähtud meetmeid on rakendatud, sh juhendite ajakohastamine, uued menetlused ning kvaliteedi- ja ohutusjuhtimisega tegeleva töötaja ametisse nimetamine. MAI tunnistas, et ohutusjuhtimissüsteemi rakendamine küll edeneb, kuid süsteem ei toimi veel täielikult. |
| --- | --- |

(61)

MAI teatel alustas ta 8. mail lende 2013 Las Palmas de Gran Canariasse ja on koostanud meetmekava kõigi hindamisrühma tehtud soovituste elluviimiseks. Enamik kavas ettenähtud meetmeid on rakendatud, sh juhendite ajakohastamine, uued menetlused ning kvaliteedi- ja ohutusjuhtimisega tegeleva töötaja ametisse nimetamine. MAI tunnistas, et ohutusjuhtimissüsteemi rakendamine küll edeneb, kuid süsteem ei toimi veel täielikult.

| (62) | Hispaania leidis MAI õhusõidukitele 8. ja 22. mail 2013 seisuplatsil tehtud esimese kahe kontrolli käigus mitu puudust, mis olid peamiselt seotud hooldustingimustega, kuid neid puudujääke leiti kolmanda, 12. juunil tehtud seisuplatsikontrolli ajal vähem ja need olid väiksemad. Hispaania kinnitusel oli MAI esitanud teabe, et kõrvaldada allesolevad puudused, millele Hispaania ei olnud veel hinnangut andnud. |
| --- | --- |

(62)

Hispaania leidis MAI õhusõidukitele 8. ja 22. mail 2013 seisuplatsil tehtud esimese kahe kontrolli käigus mitu puudust, mis olid peamiselt seotud hooldustingimustega, kuid neid puudujääke leiti kolmanda, 12. juunil tehtud seisuplatsikontrolli ajal vähem ja need olid väiksemad. Hispaania kinnitusel oli MAI esitanud teabe, et kõrvaldada allesolevad puudused, millele Hispaania ei olnud veel hinnangut andnud.

| (63) | Lennuohutuskomitee väljendas heameelt täiustuste üle, mida ANAC ja MAI on teinud rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimises, ning kannustas neid jätkama parandusmeetmeid samasuguse sihikindlusega. ANACil ja MAI-l paluti esitada komisjonile vähemalt kaks korda aastas korrapärased aruanded, milles käsitletakse ICAO nõuete täitmisel ja veel elluviimata soovituste järgimisel tehtud edusamme ning eelkõige ANACi intsidentidest teatamise ja nende analüüsimise süsteemi, aga ka ohutusjuhtimissüsteemi rakendamist ja lennuandmete analüüsimist lennuettevõtjas MAI. ANAC lubas komisjoni teavitada tema sertifitseeritavatest uutest kommertslennuettevõtjatest. |
| --- | --- |

(63)

Lennuohutuskomitee väljendas heameelt täiustuste üle, mida ANAC ja MAI on teinud rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimises, ning kannustas neid jätkama parandusmeetmeid samasuguse sihikindlusega. ANACil ja MAI-l paluti esitada komisjonile vähemalt kaks korda aastas korrapärased aruanded, milles käsitletakse ICAO nõuete täitmisel ja veel elluviimata soovituste järgimisel tehtud edusamme ning eelkõige ANACi intsidentidest teatamise ja nende analüüsimise süsteemi, aga ka ohutusjuhtimissüsteemi rakendamist ja lennuandmete analüüsimist lennuettevõtjas MAI. ANAC lubas komisjoni teavitada tema sertifitseeritavatest uutest kommertslennuettevõtjatest.

| (64) | Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks Mauritaanias litsentsitud lennuettevõtjate õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(64)

Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks Mauritaanias litsentsitud lennuettevõtjate õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (65) | Kui seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(65)

Kui seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| (66) | Mosambiigi pädevad asutused (Institute of Civil Aviation of Mozambique, IACM) ja lennuettevõtja Linhas Aéreas de Moçambique (LAM) esindajad kohtusid komisjoni ja EASAga Brüsselis 31. mail 2013. IACM tutvustas põhjalikult praegust olukorda ICAOle esitatud parandusmeetmete kava rakendamisel. LAM tutvustas põhjalikult rahvusvaheliste ohutusstandardite ülevõtmist oma struktuuri ja igapäevategevusse ning oma laienemiskavatsusi. |
| --- | --- |

(66)

Mosambiigi pädevad asutused (Institute of Civil Aviation of Mozambique, IACM) ja lennuettevõtja Linhas Aéreas de Moçambique (LAM) esindajad kohtusid komisjoni ja EASAga Brüsselis 31. mail 2013. IACM tutvustas põhjalikult praegust olukorda ICAOle esitatud parandusmeetmete kava rakendamisel. LAM tutvustas põhjalikult rahvusvaheliste ohutusstandardite ülevõtmist oma struktuuri ja igapäevategevusse ning oma laienemiskavatsusi.

| (67) | Mosambiigi pädevad asutused tutvustasid üksikasjalikult organisatsiooni struktuuri ja töötajaskonda ning kirjeldasid oma tegevuse ulatust ja sisu. Käsitleti varasemaid ja käimasolevaid tegevusi ja nende tähtaegu ning neid vaadeldi ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava taustal. Enamik meetmeid tuleb rakendada 2013. aasta juuni keskpaigaks. Meetmete arv, maht ja lühikesed tähtajad annavad tunnistust kõnealuste ametiasutuste kindlast tahtest, kuid selleks, et neid meetmeid oleks võimalik jätkusuutlikult rakendada, võib olla vajalik tähtaegu muuta. Kõnealused ametiasutused on sellest teadlikud ja vaatavad praegu läbi mõned parandusmeetmete kava tähtajad; kava läbivaadatud versioon esitatakse peatselt ICAOle. Kõige tähtsamad valdkonnad, millega tegeletakse alles 2014. või 2015. aastal, on seotud õigusraamistiku konkreetsete aspektidega, organisatsiooniliste küsimustega kõnealuse ametiasutuse struktuuris ja lennukõlblikkusküsimustega. Kõik lennuettevõtjad on läbinud viieetepilise ümbersertifitseerimise, mille tulemusel on kaheksa ettevõtjat (Linhas Aéreas de Moçambique LAM S.A., Moçambique Expresso SARL MEX, CFM-TTA S.A., Kaya Airlines Lda, CR Aviation, Coastal Aviation, CFA-Mozambique S.A., TTA SARL) nüüd täielikult sertifitseeritud ja viiel (Emilio Air Charter Lda, Aero-Servicos SARL, Helicopteros Capital Lda, UNIQUE Air Charter Lda, ETA Air Charter Lda) on lennuettevõtja sertifikaat peatatud. |
| --- | --- |

(67)

Mosambiigi pädevad asutused tutvustasid üksikasjalikult organisatsiooni struktuuri ja töötajaskonda ning kirjeldasid oma tegevuse ulatust ja sisu. Käsitleti varasemaid ja käimasolevaid tegevusi ja nende tähtaegu ning neid vaadeldi ICAOga kokkulepitud parandusmeetmete kava taustal. Enamik meetmeid tuleb rakendada 2013. aasta juuni keskpaigaks. Meetmete arv, maht ja lühikesed tähtajad annavad tunnistust kõnealuste ametiasutuste kindlast tahtest, kuid selleks, et neid meetmeid oleks võimalik jätkusuutlikult rakendada, võib olla vajalik tähtaegu muuta. Kõnealused ametiasutused on sellest teadlikud ja vaatavad praegu läbi mõned parandusmeetmete kava tähtajad; kava läbivaadatud versioon esitatakse peatselt ICAOle. Kõige tähtsamad valdkonnad, millega tegeletakse alles 2014. või 2015. aastal, on seotud õigusraamistiku konkreetsete aspektidega, organisatsiooniliste küsimustega kõnealuse ametiasutuse struktuuris ja lennukõlblikkusküsimustega. Kõik lennuettevõtjad on läbinud viieetepilise ümbersertifitseerimise, mille tulemusel on kaheksa ettevõtjat (Linhas Aéreas de Moçambique LAM S.A., Moçambique Expresso SARL MEX, CFM-TTA S.A., Kaya Airlines Lda, CR Aviation, Coastal Aviation, CFA-Mozambique S.A., TTA SARL) nüüd täielikult sertifitseeritud ja viiel (Emilio Air Charter Lda, Aero-Servicos SARL, Helicopteros Capital Lda, UNIQUE Air Charter Lda, ETA Air Charter Lda) on lennuettevõtja sertifikaat peatatud.

| (68) | LAMi esindajad tutvustasid üksikasjalikult oma äriühingut, sh selle struktuuri, töötajaskonda ja tegevuse ulatust, samuti koolitustegevust ja mitmesuguseid tegevuspartnerlusi, milles äriühing osaleb. Kõnealune lennuettevõtja on loonud strateegilised partnerlused teiste lennuettevõtjatega Portugalis, Keenias, Lõuna-Aafrikas, Angolas, Sambias ja Etioopias (Moçambique Expresso MEX on 100 % LAMi omanduses olev etteveoga tegelev tütarlennufirma), koolitusorganisatsioonidega (Lõuna-Aafrikas ja Etioopias) ning hooldusorganisatsioonidega (Portugalis, Brasiilias, Lõuna-Aafrikas ja Keenias). Kirjeldati ettevõtjasiseseid ohutusjuhtimissüsteeme ja järgmiste etappide kavandatud elluviimist. I etapp (kavandamine ja organiseerimine) viidi enamikus ellu 2011. aastaks (teatavad käimasolevad toimingud viiakse lõpule 2014. aastal). II etapp (reageerimisprotsessid) viidi enamikus ellu aastatel 2005–2009, kuid kaks protsessi viiakse lõpule 2014. aastaks. Enamik III etapiga seotud meetmeid (ennetavad ja prognoosivad meetmed) on rakendamisel ning nende lõpptähtaeg on 2014.–2015. aasta; kolm protsessi rakendati 2009. aastal. Enamik IV etapi (lennutegevuse ohutuse tagamine ja pidev parandamine) meetmeid on kavas ellu viia 2014.–2015. aastal, kuid üks protsess viidi lõpule 2009. aastal. |
| --- | --- |

(68)

LAMi esindajad tutvustasid üksikasjalikult oma äriühingut, sh selle struktuuri, töötajaskonda ja tegevuse ulatust, samuti koolitustegevust ja mitmesuguseid tegevuspartnerlusi, milles äriühing osaleb. Kõnealune lennuettevõtja on loonud strateegilised partnerlused teiste lennuettevõtjatega Portugalis, Keenias, Lõuna-Aafrikas, Angolas, Sambias ja Etioopias (Moçambique Expresso MEX on 100 % LAMi omanduses olev etteveoga tegelev tütarlennufirma), koolitusorganisatsioonidega (Lõuna-Aafrikas ja Etioopias) ning hooldusorganisatsioonidega (Portugalis, Brasiilias, Lõuna-Aafrikas ja Keenias). Kirjeldati ettevõtjasiseseid ohutusjuhtimissüsteeme ja järgmiste etappide kavandatud elluviimist. I etapp (kavandamine ja organiseerimine) viidi enamikus ellu 2011. aastaks (teatavad käimasolevad toimingud viiakse lõpule 2014. aastal). II etapp (reageerimisprotsessid) viidi enamikus ellu aastatel 2005–2009, kuid kaks protsessi viiakse lõpule 2014. aastaks. Enamik III etapiga seotud meetmeid (ennetavad ja prognoosivad meetmed) on rakendamisel ning nende lõpptähtaeg on 2014.–2015. aasta; kolm protsessi rakendati 2009. aastal. Enamik IV etapi (lennutegevuse ohutuse tagamine ja pidev parandamine) meetmeid on kavas ellu viia 2014.–2015. aastal, kuid üks protsess viidi lõpule 2009. aastal.

| (69) | LAM tutvustas ka ettevõtja laienemisstrateegiat ja -kavasid, sh uusi lennuliine ja õhusõidukipargi arendamist. |
| --- | --- |

(69)

LAM tutvustas ka ettevõtja laienemisstrateegiat ja -kavasid, sh uusi lennuliine ja õhusõidukipargi arendamist.

| (70) | Lennuohutuskomitee väljendas heameelt edusammude üle, mida Mosambiigi pädevate asutuste teatel on tehtud ICAO kindlakstehtud puudujääkide kõrvaldamisel ning kannustasid neid jätkama pingutusi selle nimel, et töötada välja kõigile ICAO standarditele vastav lennundussüsteem. |
| --- | --- |

(70)

Lennuohutuskomitee väljendas heameelt edusammude üle, mida Mosambiigi pädevate asutuste teatel on tehtud ICAO kindlakstehtud puudujääkide kõrvaldamisel ning kannustasid neid jätkama pingutusi selle nimel, et töötada välja kõigile ICAO standarditele vastav lennundussüsteem.

| (71) | ICAO 2009. aasta mai auditi tulemused näitasid, et Nepal ei täida tulemuslikult enamikku rahvusvahelisi ohutusstandardeid. Kuigi auditi käigus ei tuvastatud ühtegi tõsist ohutusprobleemi, leiti siiski, et Nepali pädev asutus ei olnud suuteline tagama rahvusvaheliste ohutusstandardite tulemuslikku rakendamist lennutegevuse ja -kõlblikkuse ning õnnetuste uurimise valdkonnas, ja et esines märkimisväärseid riigi suutlikkust mõjutavaid puudusi esmaste lennundusalaste õigusaktide ja tsiviillennundusalaste õigusaktide ning tsiviillennunduse organiseerimise ja töötajate litsentsimise ja koolitamise vallas. |
| --- | --- |

(71)

ICAO 2009. aasta mai auditi tulemused näitasid, et Nepal ei täida tulemuslikult enamikku rahvusvahelisi ohutusstandardeid. Kuigi auditi käigus ei tuvastatud ühtegi tõsist ohutusprobleemi, leiti siiski, et Nepali pädev asutus ei olnud suuteline tagama rahvusvaheliste ohutusstandardite tulemuslikku rakendamist lennutegevuse ja -kõlblikkuse ning õnnetuste uurimise valdkonnas, ja et esines märkimisväärseid riigi suutlikkust mõjutavaid puudusi esmaste lennundusalaste õigusaktide ja tsiviillennundusalaste õigusaktide ning tsiviillennunduse organiseerimise ja töötajate litsentsimise ja koolitamise vallas.

| (72) | Kahe aasta jooksul (august 2010 – september 2012) toimus Nepalis seal registreeritud õhusõidukitega viis surmaga lõppenud õnnetust, millesse sattus ka mitu ELi kodanikku. Peale selle toimus ka 2013. aastal kolm õnnetust. |
| --- | --- |

(72)

Kahe aasta jooksul (august 2010 – september 2012) toimus Nepalis seal registreeritud õhusõidukitega viis surmaga lõppenud õnnetust, millesse sattus ka mitu ELi kodanikku. Peale selle toimus ka 2013. aastal kolm õnnetust.

| (73) | Nepali pädevate asutustega alustati konsultatsioone oktoobris 2012, lähtudes ICAO poolt 2009. aasta mais USOAPi raames tehtud auditi käigus leitud ohutusalastest puudustest ja suurest arvust lühikese aja jooksul toimunud, surmaga lõppenud õnnetustest. Liitu ei teosta lende ükski Nepali lennuettevõtja. |
| --- | --- |

(73)

Nepali pädevate asutustega alustati konsultatsioone oktoobris 2012, lähtudes ICAO poolt 2009. aasta mais USOAPi raames tehtud auditi käigus leitud ohutusalastest puudustest ja suurest arvust lühikese aja jooksul toimunud, surmaga lõppenud õnnetustest. Liitu ei teosta lende ükski Nepali lennuettevõtja.

| (74) | Konsulteerimise käigus esitati komisjonile dokumendid järelevalvetegevuse kohta, mida Nepali pädevad asutused on aastateks 2012 ja 2013 kavandanud ja läbi viinud. Nende dokumentidega tutvumisel ilmnes, et veel esineb teatavaid ohutuspuudujääke ning et järelevalvetegevus ei paista olevat piisav leitud ohutusriskide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(74)

Konsulteerimise käigus esitati komisjonile dokumendid järelevalvetegevuse kohta, mida Nepali pädevad asutused on aastateks 2012 ja 2013 kavandanud ja läbi viinud. Nende dokumentidega tutvumisel ilmnes, et veel esineb teatavaid ohutuspuudujääke ning et järelevalvetegevus ei paista olevat piisav leitud ohutusriskide kõrvaldamiseks.

| (75) | Komisjon korraldas koostöös EASAga 30. mail 2013 Brüsselis Nepali pädevate asutustega (CAAN) tehnilise konsulteerimise. Konsulteerimise käigus selgitas CAAN põhjalikult olukorda ja esitas teavet ohutusriskide kõrvaldamise kohta. Nepali selgitustest ilmnes, et järelevalvetegevus oli hilisemas lõppjärgus kui oli nähtunud varasemast Nepali saadetud dokumentidest. CAAN esitas teavet ka õnnetuste uurimise aruannetes esitatud soovituste elluviimise ja mitme ohutusalase algatuse kohta. Need algatused hõlmasid ohutuseesmärkide ja -sihtide kehtestamist. Kõigi nende ohutusalaste algatuste tõhus rakendamine peaks kaasa tooma parema järelevalve ja ohutusriskide parema kontrolli. CAANi poolt kohtumisel esitatud teavet kontrollitakse dokumentide täiendava läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon korraldas koostöös EASAga 30. mail 2013 Brüsselis Nepali pädevate asutustega (CAAN) tehnilise konsulteerimise. Konsulteerimise käigus selgitas CAAN põhjalikult olukorda ja esitas teavet ohutusriskide kõrvaldamise kohta. Nepali selgitustest ilmnes, et järelevalvetegevus oli hilisemas lõppjärgus kui oli nähtunud varasemast Nepali saadetud dokumentidest. CAAN esitas teavet ka õnnetuste uurimise aruannetes esitatud soovituste elluviimise ja mitme ohutusalase algatuse kohta. Need algatused hõlmasid ohutuseesmärkide ja -sihtide kehtestamist. Kõigi nende ohutusalaste algatuste tõhus rakendamine peaks kaasa tooma parema järelevalve ja ohutusriskide parema kontrolli. CAANi poolt kohtumisel esitatud teavet kontrollitakse dokumentide täiendava läbivaatamise käigus.

| (76) | Tehnilisel konsultatsioonil osales ka lennuettevõtja SITA Air Plc Ltd, kes esitas teavet oma ohutusalase tegevuse kohta ja koostöö kohta CAANiga. Nimetatud lennuettevõtjal toimus septembris 2012 surmaga lõppenud õnnetus ja ta selgitas sellest õnnetusest saadud õppetunde. |
| --- | --- |

(76)

Tehnilisel konsultatsioonil osales ka lennuettevõtja SITA Air Plc Ltd, kes esitas teavet oma ohutusalase tegevuse kohta ja koostöö kohta CAANiga. Nimetatud lennuettevõtjal toimus septembris 2012 surmaga lõppenud õnnetus ja ta selgitas sellest õnnetusest saadud õppetunde.

| (77) | CAANil ja Nepali lennundussektoril tuleb lahendada mitu probleemi, sh piisava hulga pädevate töötajate värbamine CAANi ja nende seal tööl püsimine ning õhusõidukite käitamine väga keerulises mägikeskkonnas. CAAN näitas, et ta tegeleb nende probleemide lahendamisega ja seepärast jätkab komisjon olukorra jälgimist Nepalis. |
| --- | --- |

(77)

CAANil ja Nepali lennundussektoril tuleb lahendada mitu probleemi, sh piisava hulga pädevate töötajate värbamine CAANi ja nende seal tööl püsimine ning õhusõidukite käitamine väga keerulises mägikeskkonnas. CAAN näitas, et ta tegeleb nende probleemide lahendamisega ja seepärast jätkab komisjon olukorra jälgimist Nepalis.

| (78) | ICAO korraldab juulis 2013 Nepalis kohapealse koordineeritud valideerimisauditi, mille tulemused on mõistlik ära oodata enne Nepali ohutusolukorra hindamise lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(78)

ICAO korraldab juulis 2013 Nepalis kohapealse koordineeritud valideerimisauditi, mille tulemused on mõistlik ära oodata enne Nepali ohutusolukorra hindamise lõpuleviimist.

| (79) | Kui ICAO auditi tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad sellele, et ohutusriske ei kontrollita piisavalt, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(79)

Kui ICAO auditi tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad sellele, et ohutusriske ei kontrollita piisavalt, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| (80) | Filipiinide pädevate asutustega (CAAP) jätkatakse konsultatsioone, et saada kinnitust parandusmeetmetele, mida CAAP on võtnud ICAO ja USA Transpordiministeeriumi Föderaalse Lennuameti (FAA) poolt 2012. ja 2013. aastal tehtud auditite käigus leitud ohutusprobleemide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(80)

Filipiinide pädevate asutustega (CAAP) jätkatakse konsultatsioone, et saada kinnitust parandusmeetmetele, mida CAAP on võtnud ICAO ja USA Transpordiministeeriumi Föderaalse Lennuameti (FAA) poolt 2012. ja 2013. aastal tehtud auditite käigus leitud ohutusprobleemide kõrvaldamiseks.

| (81) | CAAP teatas, et ICAO korraldas veebruaris 2013 kohapealse koordineeritud valideerimismissiooni ja kirjutas 1. märtsil 2013 CAAPile, et Filipiinid on oma parandusmeetmetega edukalt lahendanud kaks tõsist ohutusprobleemi, mille ICAO leidis oktoobris 2009 USOAPi raames tehtud auditi käigus ja oktoobris 2012 kohapealse koordineeritud valideerimismissiooni käigus. |
| --- | --- |

(81)

CAAP teatas, et ICAO korraldas veebruaris 2013 kohapealse koordineeritud valideerimismissiooni ja kirjutas 1. märtsil 2013 CAAPile, et Filipiinid on oma parandusmeetmetega edukalt lahendanud kaks tõsist ohutusprobleemi, mille ICAO leidis oktoobris 2009 USOAPi raames tehtud auditi käigus ja oktoobris 2012 kohapealse koordineeritud valideerimismissiooni käigus.

| (82) | Selle tulemusel korraldas komisjon koostöös EASAga ja liikmesriikide esindajatega 16. aprillil 2013 kohtumise CAAPiga ja Filipiinide lennuettevõtjatega Philippine Airlines ja Cebu Pacific Airways, et arutada edusamme nende veel lahendamata probleemide lahendamisel, mille on leidnud ICAO, FAA ning komisjon oktoobris 2010 korraldatud liidu kohapealse kontrollkäigu raames. |
| --- | --- |

(82)

Selle tulemusel korraldas komisjon koostöös EASAga ja liikmesriikide esindajatega 16. aprillil 2013 kohtumise CAAPiga ja Filipiinide lennuettevõtjatega Philippine Airlines ja Cebu Pacific Airways, et arutada edusamme nende veel lahendamata probleemide lahendamisel, mille on leidnud ICAO, FAA ning komisjon oktoobris 2010 korraldatud liidu kohapealse kontrollkäigu raames.

| (83) | Kohtumisel kinnitas CAAP, et on alustanud kõikide olemasolevate lennuettevõtjate viieetapilist ümbersertifitseerimist ja nende lennuettavõtja sertifikaatide pikendamist. Protsessi on läbinud seitse suurt ja üheksa väikest lennuettevõtjat, sh Philippine Airlines (PAL) ja Cebu Pacific Air. CAAP teatas, et loodud on kahel süsteemil põhinev lennuettevõtjate järelevalve: ettevõtjate PAL ja Cebu Pacific Air üle järelevalve teostamiseks on loodud 24 inspektorist koosnev sertifikaatide haldamise amet ning ülejäänud lennuettevõtjate üle teostab järelevalvet lennutegevuse ja -kõlblikuse osakond. |
| --- | --- |

(83)

Kohtumisel kinnitas CAAP, et on alustanud kõikide olemasolevate lennuettevõtjate viieetapilist ümbersertifitseerimist ja nende lennuettavõtja sertifikaatide pikendamist. Protsessi on läbinud seitse suurt ja üheksa väikest lennuettevõtjat, sh Philippine Airlines (PAL) ja Cebu Pacific Air. CAAP teatas, et loodud on kahel süsteemil põhinev lennuettevõtjate järelevalve: ettevõtjate PAL ja Cebu Pacific Air üle järelevalve teostamiseks on loodud 24 inspektorist koosnev sertifikaatide haldamise amet ning ülejäänud lennuettevõtjate üle teostab järelevalvet lennutegevuse ja -kõlblikuse osakond.

| (84) | CAAPi sõnul lahendatakse ka süsteemi jätkusuutlikkuse küsimust, suurendades töötajate palku, et meelitada lennundussektorist ligi inspektoreid. Rakendatud on ka inspektorite koolitamise programme. Siiski ei kontrollinud CAAP ametlikult tema järelevalve alla kuuluvate lennuettevõtjate kvaliteedi- ega ohutusjuhtimissüsteeme. |
| --- | --- |

(84)

CAAPi sõnul lahendatakse ka süsteemi jätkusuutlikkuse küsimust, suurendades töötajate palku, et meelitada lennundussektorist ligi inspektoreid. Rakendatud on ka inspektorite koolitamise programme. Siiski ei kontrollinud CAAP ametlikult tema järelevalve alla kuuluvate lennuettevõtjate kvaliteedi- ega ohutusjuhtimissüsteeme.

| (85) | PALi teatel on ettevõtjal 44 õhusõidukit (Boeing B747, B777, Airbus A340, A330, A320/319) ja juurde on tellitud 68 õhusõidukit (44 Airbus A321, 20 A330 ja 4 A340). Ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis on seatud eesmärk vähendada ohutusstandardeid kahjulikult mõjutavaid juhtumeid eelnenud aastaga võrreldes 10 %. Uuriti lennuandmete seire (FDM) andmeid 95 %–100 % lendude kohta ning erilise tähelepanu all olid stabiliseerimata lähenemised ja maaga kokkupõrke vältimise süsteemiga (GPWS) seotud juhtumid. Ettevõtja kvaliteedijuhtimissüsteemi raames tehti 2012. aastal 260 kontrolli ning leiti 94 ettevõtja eeskirjade järgimatajätmisega seotud puudujääki, mis erinesid CAAPi leitud puudujääkidest, sest avastati rohkem koolitusega seotud küsimusi. Cebu Pacific Air teatas, et tema õhusõidukipark suurenes 7 % aastas. Ettevõtja sai 2013. aastal juurde kaks Airbus A330 tüüpi õhusõidukit, et alustada juunis pikamaalende, ja eesmärk on 2013. aasta lõpuks omada 47 õhusõidukit. Kohtumise tulemusel korraldas komisjon koostöös liikmesriikidega Filipiinidel 3.–7. juunil 2013 kohapealse kontrollkäigu. |
| --- | --- |

(85)

PALi teatel on ettevõtjal 44 õhusõidukit (Boeing B747, B777, Airbus A340, A330, A320/319) ja juurde on tellitud 68 õhusõidukit (44 Airbus A321, 20 A330 ja 4 A340). Ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis on seatud eesmärk vähendada ohutusstandardeid kahjulikult mõjutavaid juhtumeid eelnenud aastaga võrreldes 10 %. Uuriti lennuandmete seire (FDM) andmeid 95 %–100 % lendude kohta ning erilise tähelepanu all olid stabiliseerimata lähenemised ja maaga kokkupõrke vältimise süsteemiga (GPWS) seotud juhtumid. Ettevõtja kvaliteedijuhtimissüsteemi raames tehti 2012. aastal 260 kontrolli ning leiti 94 ettevõtja eeskirjade järgimatajätmisega seotud puudujääki, mis erinesid CAAPi leitud puudujääkidest, sest avastati rohkem koolitusega seotud küsimusi. Cebu Pacific Air teatas, et tema õhusõidukipark suurenes 7 % aastas. Ettevõtja sai 2013. aastal juurde kaks Airbus A330 tüüpi õhusõidukit, et alustada juunis pikamaalende, ja eesmärk on 2013. aasta lõpuks omada 47 õhusõidukit. Kohtumise tulemusel korraldas komisjon koostöös liikmesriikidega Filipiinidel 3.–7. juunil 2013 kohapealse kontrollkäigu.

| (86) | Selle tulemusel järeldati, et CAAP ei ole veel oma järelevalve all olevate õhusõidukite puhul ega asutusesiseselt kasutusele võtnud ajakohaseid lennundusohutusjuhtimise meetodeid. Lennutegevuse valdkonnas ei pöörata piisavalt tähelepanu inimteguritele ega ohutusjuhtimissüsteemi protsessidele. |
| --- | --- |

(86)

Selle tulemusel järeldati, et CAAP ei ole veel oma järelevalve all olevate õhusõidukite puhul ega asutusesiseselt kasutusele võtnud ajakohaseid lennundusohutusjuhtimise meetodeid. Lennutegevuse valdkonnas ei pöörata piisavalt tähelepanu inimteguritele ega ohutusjuhtimissüsteemi protsessidele.

| (87) | Kontrollkäigu põhjal oli siiski selge, et kuigi CAAPis oli veel märkimisväärselt ära teha, võtab tisviillennundusameti peadirektor kindlaid meetmeid tagamaks, et CAAP oleks oma igapäevatöös tulemuslikum. Märgiti ka kavatsust tegeleda inspektorite keskmise vanuse suurenemisega, tõstes palku, et hõlbustada värbamist lennundussektorist, ning kasutades välisekspertide abi, et vältida puudujääke õhusõidukite üle tehtavas järelevalves. Kokkuvõttes oli CAAPi teostatav järelevalve oma õhusõidukite üle üldjoontes toimiv, ehkki esines teatavaid puudusi eelkõige koolituse, standardimise, kvaliteedijuhtimise ja ohutusjuhtimissüsteemide vallas. |
| --- | --- |

(87)

Kontrollkäigu põhjal oli siiski selge, et kuigi CAAPis oli veel märkimisväärselt ära teha, võtab tisviillennundusameti peadirektor kindlaid meetmeid tagamaks, et CAAP oleks oma igapäevatöös tulemuslikum. Märgiti ka kavatsust tegeleda inspektorite keskmise vanuse suurenemisega, tõstes palku, et hõlbustada värbamist lennundussektorist, ning kasutades välisekspertide abi, et vältida puudujääke õhusõidukite üle tehtavas järelevalves. Kokkuvõttes oli CAAPi teostatav järelevalve oma õhusõidukite üle üldjoontes toimiv, ehkki esines teatavaid puudusi eelkõige koolituse, standardimise, kvaliteedijuhtimise ja ohutusjuhtimissüsteemide vallas.

| (88) | Mis puutub lennuettevõtjatesse, siis suutsid nii PAL kui ka Cebu Pacific Air tõendada, et nende ohutusjuhtimine on tõhus, ja tagada vastavuse asjakohastele ohutuseeskirjadele. Kontrollkäigu ajal toimus aga ettevõtjaga Cebu Pacific Air õnnetus, mis tekitas küsimusi seoses tema kontrolliga lennutegevuse üle. Seetõttu ei osalenud Cebu Pacific Air kohtumisel lennuohutuskomiteega, et keskenduda pragutoimuvate ohutusuurimiste tulemusel ilmnevate ohutusprobleemide lahendamisele. |
| --- | --- |

(88)

Mis puutub lennuettevõtjatesse, siis suutsid nii PAL kui ka Cebu Pacific Air tõendada, et nende ohutusjuhtimine on tõhus, ja tagada vastavuse asjakohastele ohutuseeskirjadele. Kontrollkäigu ajal toimus aga ettevõtjaga Cebu Pacific Air õnnetus, mis tekitas küsimusi seoses tema kontrolliga lennutegevuse üle. Seetõttu ei osalenud Cebu Pacific Air kohtumisel lennuohutuskomiteega, et keskenduda pragutoimuvate ohutusuurimiste tulemusel ilmnevate ohutusprobleemide lahendamisele.

| (89) | Kohtumise ajal ajakohastas CAAP kehtivate lennuettevõtja sertifikaatide nimekirja, milles on praegu 32 CAAPi sertifitseeritud lennuettevõtjat. A lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(89)

Kohtumise ajal ajakohastas CAAP kehtivate lennuettevõtja sertifikaatide nimekirja, milles on praegu 32 CAAPi sertifitseeritud lennuettevõtjat. A lisa tuleks vastavalt muuta.

| (90) | Lennuohutuskomitee kuulas 26. juunil 2013 ära CAAPi ja lennuettevõtja PAL ettekanded. CAAP esitas teabe jätkusuutlikkuse tagamiseks võetavate meetmete kohta, sh personaliküsimuste lahendamine, IT-seadmete hankimine, riigi ohutusprogrammi koostamine, õigusaktide ajakohastamine ja eelkõige ohutusjuhtimissüsteemiga seotud koolituse täiustamine. |
| --- | --- |

(90)

Lennuohutuskomitee kuulas 26. juunil 2013 ära CAAPi ja lennuettevõtja PAL ettekanded. CAAP esitas teabe jätkusuutlikkuse tagamiseks võetavate meetmete kohta, sh personaliküsimuste lahendamine, IT-seadmete hankimine, riigi ohutusprogrammi koostamine, õigusaktide ajakohastamine ja eelkõige ohutusjuhtimissüsteemiga seotud koolituse täiustamine.

| (91) | PAL andis lisaks 16. aprilli 2013 kohtumisel esitatud teabe käsitlemisele ülevaate meetmetest, mis on võetud kohapealse kontrollkäigu ajal leitud puuduste kõrvaldamiseks. Oma laienemisplaanide kohta tunnistas ettevõtja, et sobiva arvu pilootide leidmine on raske ülesanne, kuid märkis samas, et vanemad õhusõidukid asendatakse uutega ning seega on laienemise määr hallatav. |
| --- | --- |

(91)

PAL andis lisaks 16. aprilli 2013 kohtumisel esitatud teabe käsitlemisele ülevaate meetmetest, mis on võetud kohapealse kontrollkäigu ajal leitud puuduste kõrvaldamiseks. Oma laienemisplaanide kohta tunnistas ettevõtja, et sobiva arvu pilootide leidmine on raske ülesanne, kuid märkis samas, et vanemad õhusõidukid asendatakse uutega ning seega on laienemise määr hallatav.

| (92) | Võttes arvesse CAAPi teostatavat ohutusjärelevalvet ja lennuettevõtja PAL suutlikkust tagada asjakohaste lennundusohutuseeskirjade tulemuslik järgimine, on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Philippine Airlines tuleks A lisast kustutada. |
| --- | --- |

(92)

Võttes arvesse CAAPi teostatavat ohutusjärelevalvet ja lennuettevõtja PAL suutlikkust tagada asjakohaste lennundusohutuseeskirjade tulemuslik järgimine, on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Philippine Airlines tuleks A lisast kustutada.

| (93) | Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks lennuettevõtja PAL õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. Kui selliste kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(93)

Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks lennuettevõtja PAL õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. Kui selliste kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| (94) | Komisjonile ja lennuohutuskomiteele avaldasid muljet meetmed, mida CAAP on võtnud allesolevate ohutusprobleemide lahendamiseks, ning nad jätkavad olukorra jälgimist, et vaadata juhtum täiendavalt läbi lennuohutuskomitee edaspidistel koosolekutel. |
| --- | --- |

(94)

Komisjonile ja lennuohutuskomiteele avaldasid muljet meetmed, mida CAAP on võtnud allesolevate ohutusprobleemide lahendamiseks, ning nad jätkavad olukorra jälgimist, et vaadata juhtum täiendavalt läbi lennuohutuskomitee edaspidistel koosolekutel.

| (95) | Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud teatavate lennuettevõtjate käitatavate ja liidu lennujaamadesse lende teostavatele õhusõidukitele tehakse prioriteedina seisuplatsil SAFA kontrolle, et teha kindlaks nende vastavus rahvusvaheliste ohutusstandardite. Liikmesriikide pädevad asutused ja EASA teavitavad ka edaspidi Venemaa Föderatsiooni võrdväärseid asutusi leitud puudustest ja kutsuvad neid üles võtma meetmeid ICAO standardite täitmatajätmise juhtude lahendamiseks. |
| --- | --- |

(95)

Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud teatavate lennuettevõtjate käitatavate ja liidu lennujaamadesse lende teostavatele õhusõidukitele tehakse prioriteedina seisuplatsil SAFA kontrolle, et teha kindlaks nende vastavus rahvusvaheliste ohutusstandardite. Liikmesriikide pädevad asutused ja EASA teavitavad ka edaspidi Venemaa Föderatsiooni võrdväärseid asutusi leitud puudustest ja kutsuvad neid üles võtma meetmeid ICAO standardite täitmatajätmise juhtude lahendamiseks.

| (96) | Samal ajal jätkab komisjon Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega kahekõnet lennundusohutusküsimuste üle eelkõige selleks, et tagada Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud lennuettevõtjate madalast ohutustasemest tulenevate praeguste riskide piisav kontroll. |
| --- | --- |

(96)

Samal ajal jätkab komisjon Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega kahekõnet lennundusohutusküsimuste üle eelkõige selleks, et tagada Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud lennuettevõtjate madalast ohutustasemest tulenevate praeguste riskide piisav kontroll.

| (97) | Komisjon korraldas 13. juunil 2013 koostöös EASA ja mitme liikmesriigiga kohtumise Venemaa Föderatsiooni lennutranspordiameti (FATA) esindajatega, kus FATA andis ajakohast teavet tema ja asjaomaste lennuettevõtjate võetud meetmetest seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide käigus leitud puuduste kõrvaldamiseks. Eelkõige märkis FATA, et ühe lennuettevõtja üle teostatakse erikontrolli ning ühe lennuettevõtja sertifikaat on tühistatud. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon korraldas 13. juunil 2013 koostöös EASA ja mitme liikmesriigiga kohtumise Venemaa Föderatsiooni lennutranspordiameti (FATA) esindajatega, kus FATA andis ajakohast teavet tema ja asjaomaste lennuettevõtjate võetud meetmetest seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide käigus leitud puuduste kõrvaldamiseks. Eelkõige märkis FATA, et ühe lennuettevõtja üle teostatakse erikontrolli ning ühe lennuettevõtja sertifikaat on tühistatud.

| (98) | Kohtumisel teatas FATA, et 2013. aasta esimesel poolel on sagedasti kontrollitud lennuettevõtjat Vim Airlines, ja tegi järelduse, et audititulemuste kohaselt on selle ettevõtja ohutustase vastuvõetav. Lennuettevõtja Red Wings kohta teatas FATA, et pärast lennuettevõtja sertifikaadi peatamist veebruaris 2013 on selles äriühingus tehtud märkimisväärseid muudatusi. Olenevalt selle ettevõtja kontrollimise (mis oli käimas kohtumise ajal) tulemusest on võimalik, et tal lubatakse taas teostada ärilende. Komisjon soovitas põhjalikult kontrollida lennuettevõtja Red Wings valmisolekut teostada ärilende ELi enne selliste lendude taaslubamist ja soovis selle kohta teavet enne lennuohutuskomitee järgmist koosolekut. |
| --- | --- |

(98)

Kohtumisel teatas FATA, et 2013. aasta esimesel poolel on sagedasti kontrollitud lennuettevõtjat Vim Airlines, ja tegi järelduse, et audititulemuste kohaselt on selle ettevõtja ohutustase vastuvõetav. Lennuettevõtja Red Wings kohta teatas FATA, et pärast lennuettevõtja sertifikaadi peatamist veebruaris 2013 on selles äriühingus tehtud märkimisväärseid muudatusi. Olenevalt selle ettevõtja kontrollimise (mis oli käimas kohtumise ajal) tulemusest on võimalik, et tal lubatakse taas teostada ärilende. Komisjon soovitas põhjalikult kontrollida lennuettevõtja Red Wings valmisolekut teostada ärilende ELi enne selliste lendude taaslubamist ja soovis selle kohta teavet enne lennuohutuskomitee järgmist koosolekut.

| (99) | Kohumise järel esitas FATA lisateavet. Eelkõige teatas ta, et lennuettevõtjal Red Wings on lubatud taas teostada ärilende alates 17. juunist 2013. |
| --- | --- |

(99)

Kohumise järel esitas FATA lisateavet. Eelkõige teatas ta, et lennuettevõtjal Red Wings on lubatud taas teostada ärilende alates 17. juunist 2013.

| (100) | Komisjon, EASA ja liikmesriigid jälgivad ka edaspidi hoolikalt Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud ja liitu lende teostavate lennuettevõtjate ohutustaset. Komisjon jätkab ohutusega seotud teabe vahetamist Venemaa pädevate asutustega, et teha kindlaks, kas asjaomased lennuettevõtjad on seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide käigus leitud probleemid piisavalt põhjalikult lahendanud. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon, EASA ja liikmesriigid jälgivad ka edaspidi hoolikalt Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud ja liitu lende teostavate lennuettevõtjate ohutustaset. Komisjon jätkab ohutusega seotud teabe vahetamist Venemaa pädevate asutustega, et teha kindlaks, kas asjaomased lennuettevõtjad on seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide käigus leitud probleemid piisavalt põhjalikult lahendanud.

| (101) | Kui seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(101)

Kui seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| (102) | Sudaani tsiviillennundusametiga (SCAA) jätkati konsultatsioone, et teha kindlaks, kas Sudaanis tehakse edusamme tsiviillennundusohutussüsteemi reformimisel eesmärgiga kõrvaldada ohutuspuudujäägid, mille ICAO leidis 2006. aastal USOAPi raames tehtud auditi ja detsembris 2011 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni auditi käigus. Nende auditite käigus avastati tõsine ohutusprobleem lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmisega seotud sertifitseerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(102)

Sudaani tsiviillennundusametiga (SCAA) jätkati konsultatsioone, et teha kindlaks, kas Sudaanis tehakse edusamme tsiviillennundusohutussüsteemi reformimisel eesmärgiga kõrvaldada ohutuspuudujäägid, mille ICAO leidis 2006. aastal USOAPi raames tehtud auditi ja detsembris 2011 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni auditi käigus. Nende auditite käigus avastati tõsine ohutusprobleem lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmisega seotud sertifitseerimise valdkonnas.

| (103) | SCAA teatas 3. jaanuaril 2013 komisjonile, et on parandanud oma järelevalvesuutlikkust, sh lennuettevõtjate, hooldusorganisatsioonide ja heakskiidetud koolitusorganisatsioonide sertifitseerimise ja järelevalve süsteemi. Seepärast luges ICAO pärast mais 2012 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni kõnealuse tõsise ohutusprobleemi lahendatuks. |
| --- | --- |

(103)

SCAA teatas 3. jaanuaril 2013 komisjonile, et on parandanud oma järelevalvesuutlikkust, sh lennuettevõtjate, hooldusorganisatsioonide ja heakskiidetud koolitusorganisatsioonide sertifitseerimise ja järelevalve süsteemi. Seepärast luges ICAO pärast mais 2012 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni kõnealuse tõsise ohutusprobleemi lahendatuks.

| (104) | Selle tulemusel korraldas komisjon koostöös EASAga 29. aprillil 2013 SCAAga kohtumise. SCAA teatas, et on nüüd oma eelarvega sõltumatu organisatsioon, et Sudaani lennundusohutussüsteemi on tehtud täiustusi tänu välisekspertide abile ning et ta värbab nüüd aktiivselt uusi kohalikke töötajaid ja suurendab palku, et olla lennundussektoris konkurentsivõimeline. SCAA teatel on vaid kuus lennuettevõtjat (Sudan Airways, Marshland Aviation, Badr Airlines, Sun Air Aviation, Nova Airways ja Tarco Air) sertifitseeritud teostama rahvusvahelisi lende ning veel seitsmel on õigus teostada ainult riigisiseseid lende. SCAA andis ülevaate mais 2012 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni tulemustest ja märkis, et ICAO standardeid rakendatakse nüüd väga tulemuslikult, eriti lennutegevuse ja -kõlblikkuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(104)

Selle tulemusel korraldas komisjon koostöös EASAga 29. aprillil 2013 SCAAga kohtumise. SCAA teatas, et on nüüd oma eelarvega sõltumatu organisatsioon, et Sudaani lennundusohutussüsteemi on tehtud täiustusi tänu välisekspertide abile ning et ta värbab nüüd aktiivselt uusi kohalikke töötajaid ja suurendab palku, et olla lennundussektoris konkurentsivõimeline. SCAA teatel on vaid kuus lennuettevõtjat (Sudan Airways, Marshland Aviation, Badr Airlines, Sun Air Aviation, Nova Airways ja Tarco Air) sertifitseeritud teostama rahvusvahelisi lende ning veel seitsmel on õigus teostada ainult riigisiseseid lende. SCAA andis ülevaate mais 2012 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni tulemustest ja märkis, et ICAO standardeid rakendatakse nüüd väga tulemuslikult, eriti lennutegevuse ja -kõlblikkuse valdkonnas.

| (105) | Samuti teatas SCAA, et ta on hinnanud vanade Nõukogude Liidus ehitatud õhusõidukite jätkuva käitamisega seotud riske, mille tulemusel kehtestati lennukeeld pooltele kõnealustele Sudaani registrisse kantud õhusõidukitele. |
| --- | --- |

(105)

Samuti teatas SCAA, et ta on hinnanud vanade Nõukogude Liidus ehitatud õhusõidukite jätkuva käitamisega seotud riske, mille tulemusel kehtestati lennukeeld pooltele kõnealustele Sudaani registrisse kantud õhusõidukitele.

| (106) | SCAA esitas 4. juunil 2013 komisjonile koopia oma lennuettevõtja sertifikaatide registrist, kuhu on kantud 18 lennuettevõtja sertifikaati omavat lennuettevõtjat, kellest kuue sertifikaadid on praegu peatatud. Samuti esitas ta andmed lennuettevõtjate Attico Airlines (lennuettevõtja sertifikaat nr 023), Sudanese States Aviation Company (lennuettevõtja sertifikaat nr 010), Azza Air Transport (lennuettevõtja sertifikaat nr 012), Almajarah Aviation (lennuettevõtja sertifikaat nr 049), Helilift (lennuettevõtja sertifikaat nr 042) ja Feeder Airlines (lennuettevõtja sertifikaat nr 050) sertifikaadi tühistamise kohta. SCAA esitatud teabe põhjal tuleks A lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(106)

SCAA esitas 4. juunil 2013 komisjonile koopia oma lennuettevõtja sertifikaatide registrist, kuhu on kantud 18 lennuettevõtja sertifikaati omavat lennuettevõtjat, kellest kuue sertifikaadid on praegu peatatud. Samuti esitas ta andmed lennuettevõtjate Attico Airlines (lennuettevõtja sertifikaat nr 023), Sudanese States Aviation Company (lennuettevõtja sertifikaat nr 010), Azza Air Transport (lennuettevõtja sertifikaat nr 012), Almajarah Aviation (lennuettevõtja sertifikaat nr 049), Helilift (lennuettevõtja sertifikaat nr 042) ja Feeder Airlines (lennuettevõtja sertifikaat nr 050) sertifikaadi tühistamise kohta. SCAA esitatud teabe põhjal tuleks A lisa vastavalt muuta.

| (107) | SCAA tegi 25. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Temaga oli kaasas Araabia tsiviillennunduskomisjoni (Arab Civil Aviation Conference, ACAC) peadirektor, kes tunnistas, et ELi ohutusnimekiri võib kannustada riike lahendama süsteemseid ohutusprobleeme, märkis, kui kasulik on riikide piirkondlik koostöö, ja tõi esile ACACi abi sellega seoses. |
| --- | --- |

(107)

SCAA tegi 25. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Temaga oli kaasas Araabia tsiviillennunduskomisjoni (Arab Civil Aviation Conference, ACAC) peadirektor, kes tunnistas, et ELi ohutusnimekiri võib kannustada riike lahendama süsteemseid ohutusprobleeme, märkis, kui kasulik on riikide piirkondlik koostöö, ja tõi esile ACACi abi sellega seoses.

| (108) | SCAA teavitas lisaks 29. aprilli 2013 kohtumisel esitatud teabele komiteed kavatsusest saata inspektorid juulis ja augustis 2013 ICAO inspektorite kursusele ning kustutada juulis 2013 Sudaani õhusõidukiregistrist kõik Tupolev Tu134 ja Antonov An12 tüüpi õhusõidukid. SCAA sõnul peaksid kõik Sudaani õhusõidukid vastama 2013. aasta lõpuks ohutuseeskirjadele. |
| --- | --- |

(108)

SCAA teavitas lisaks 29. aprilli 2013 kohtumisel esitatud teabele komiteed kavatsusest saata inspektorid juulis ja augustis 2013 ICAO inspektorite kursusele ning kustutada juulis 2013 Sudaani õhusõidukiregistrist kõik Tupolev Tu134 ja Antonov An12 tüüpi õhusõidukid. SCAA sõnul peaksid kõik Sudaani õhusõidukid vastama 2013. aasta lõpuks ohutuseeskirjadele.

| (109) | Lennuohutuskomitee väljendas heameelt suurte edusammude üle, mida Sudaani pädevate asutuste teatel on tehtud ICAO kindlakstehtud puudujääkide kõrvaldamisel, kuid tunnistas, et selleks, et nii SCAA kui ka tema järelevalve all olevad lennuettevõtjad suudaksid tagada kõigi ICAO standardite järgimise, on veel palju teha. Seepärast jälgib komisjon hoolikalt SCAA edusamme, et vaadata juhtum läbi lennuohutuskomitee edaspidistel koosolekutel. |
| --- | --- |

(109)

Lennuohutuskomitee väljendas heameelt suurte edusammude üle, mida Sudaani pädevate asutuste teatel on tehtud ICAO kindlakstehtud puudujääkide kõrvaldamisel, kuid tunnistas, et selleks, et nii SCAA kui ka tema järelevalve all olevad lennuettevõtjad suudaksid tagada kõigi ICAO standardite järgimise, on veel palju teha. Seepärast jälgib komisjon hoolikalt SCAA edusamme, et vaadata juhtum läbi lennuohutuskomitee edaspidistel koosolekutel.

| (110) | Venezuela Bolívari Vabariigi lennuettevõtja Conviasa suhtes on alates aprillist 2012 kehtinud tegevuskeeld, mille põhjuseks on seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide väga kehvad tulemused, mitmed õnnetused ja ebapiisav reageerimine lennuohutuskomitee teabetaotlustele. Selle tulemusel leppis komisjon Venezuela pädevate asutustega 18. juunil 2012 kokku tegevuskava, et kõrvaldada kindlakstehtud ohutuspuudujäägid ja võimaldada liidu otsuse läbivaatamist. |
| --- | --- |

(110)

Venezuela Bolívari Vabariigi lennuettevõtja Conviasa suhtes on alates aprillist 2012 kehtinud tegevuskeeld, mille põhjuseks on seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide väga kehvad tulemused, mitmed õnnetused ja ebapiisav reageerimine lennuohutuskomitee teabetaotlustele. Selle tulemusel leppis komisjon Venezuela pädevate asutustega 18. juunil 2012 kokku tegevuskava, et kõrvaldada kindlakstehtud ohutuspuudujäägid ja võimaldada liidu otsuse läbivaatamist.

| (111) | Venezuela tsiviillennundusametiga (INAC) jätkati 2013. aastal konsultatsioone, et teha kindlaks, kas Venezuelas tehakse edusamme lennuettevõtjate üle teostatava järelevalve tugevdamisel, ning tagada, et Conviasa jätkab tööd oma ohutustaseme suurendamiseks, et järgida kõiki nõutavaid rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

(111)

Venezuela tsiviillennundusametiga (INAC) jätkati 2013. aastal konsultatsioone, et teha kindlaks, kas Venezuelas tehakse edusamme lennuettevõtjate üle teostatava järelevalve tugevdamisel, ning tagada, et Conviasa jätkab tööd oma ohutustaseme suurendamiseks, et järgida kõiki nõutavaid rahvusvahelisi standardeid.

| (112) | Venezuela pädevad asutused esitasid mais 2013 komisjonile Hispaania pädevate asutuste vahendusel mitmed kirjalikud ettekanded mõningate juunis 2012 kokkulepitud tegevuskava meetmete rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(112)

Venezuela pädevad asutused esitasid mais 2013 komisjonile Hispaania pädevate asutuste vahendusel mitmed kirjalikud ettekanded mõningate juunis 2012 kokkulepitud tegevuskava meetmete rakendamise kohta.

| (113) | Selle tulemusel korraldas komisjon koostöös EASAga 7. juunil 2013 INACi ja Conviasaga kohtumise. Conviasa tutvustas põhjalikult varasemate SAFA kontrollide käigus leitud puudujääkide kõrvaldamiseks tehtud täiustusi, õnnetustest tulenenud õppetunde ja soovitusi ning INACi viimase auditi alusel tehtud muudatusi. Eelkõige tõi ta esile oma SAFA kontrolli sarnaste lennueelsete kontrollide süsteemi ning oma ohutusjuhtimissüsteemide, üldkvaliteedi, hoolduse ja jätkuva lennukõlblikkuse protsesside täiustused. Conviasa andis teavet ka oma laienemisplaanide kohta ja õhusõidukipargi uuendamise kohta lähiaastatel: vananevad Boeing B737-200 ja B737-300 tüüpi õhusõidukid kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt ning kiirendatakse uute Embraer ERJ 190 tüüpi õhusõidukite juba alanud kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(113)

Selle tulemusel korraldas komisjon koostöös EASAga 7. juunil 2013 INACi ja Conviasaga kohtumise. Conviasa tutvustas põhjalikult varasemate SAFA kontrollide käigus leitud puudujääkide kõrvaldamiseks tehtud täiustusi, õnnetustest tulenenud õppetunde ja soovitusi ning INACi viimase auditi alusel tehtud muudatusi. Eelkõige tõi ta esile oma SAFA kontrolli sarnaste lennueelsete kontrollide süsteemi ning oma ohutusjuhtimissüsteemide, üldkvaliteedi, hoolduse ja jätkuva lennukõlblikkuse protsesside täiustused. Conviasa andis teavet ka oma laienemisplaanide kohta ja õhusõidukipargi uuendamise kohta lähiaastatel: vananevad Boeing B737-200 ja B737-300 tüüpi õhusõidukid kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt ning kiirendatakse uute Embraer ERJ 190 tüüpi õhusõidukite juba alanud kasutuselevõttu.

| (114) | INAC esitles oma struktuuri ja mehhanisme, tutvustas üksikasjalikult seda, kuidas menetletakse ELi SAFA kontrollide tulemusi Venezuela lennuettevõtjate kohta, ning selgitas oma järelevalvetegevuse (mis hõlmab peatselt ka Venezuela lennuettevõtjate õhusõidukite kontrolli seisuplatsil) kavandamist ja teostamist. Samuti selgitas INAC, et ICAO hiljutise 22.–28. mail 2013 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni tulemusel peaks ICAO standardite rakendamine riigis võrreldes praegusega paranema. |
| --- | --- |

(114)

INAC esitles oma struktuuri ja mehhanisme, tutvustas üksikasjalikult seda, kuidas menetletakse ELi SAFA kontrollide tulemusi Venezuela lennuettevõtjate kohta, ning selgitas oma järelevalvetegevuse (mis hõlmab peatselt ka Venezuela lennuettevõtjate õhusõidukite kontrolli seisuplatsil) kavandamist ja teostamist. Samuti selgitas INAC, et ICAO hiljutise 22.–28. mail 2013 toimunud koordineeritud valideerimismissiooni tulemusel peaks ICAO standardite rakendamine riigis võrreldes praegusega paranema.

| (115) | INAC tegi 26. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Ta andis komiteele ülevaate 7. juuni 2013 kohtumisel arutatud küsimustest. |
| --- | --- |

(115)

INAC tegi 26. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Ta andis komiteele ülevaate 7. juuni 2013 kohtumisel arutatud küsimustest.

| (116) | Ka Conviasa tegi 26. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Ta andis komiteele ülevaate 7. juuni 2013 kohtumisel arutatud küsimustest ning rõhutas, et juhul kui tal lubatakse taasalustada lende liitu, kombineeriks ta eri lennutegevusviise, st käitaks oma õhusõidukit Airbus A340-200 koos võrdväärset tüüpi õhusõidukiga märgrendi lepingu alusel. |
| --- | --- |

(116)

Ka Conviasa tegi 26. juunil 2013 lennuohutuskomiteele ettekande. Ta andis komiteele ülevaate 7. juuni 2013 kohtumisel arutatud küsimustest ning rõhutas, et juhul kui tal lubatakse taasalustada lende liitu, kombineeriks ta eri lennutegevusviise, st käitaks oma õhusõidukit Airbus A340-200 koos võrdväärset tüüpi õhusõidukiga märgrendi lepingu alusel.

| (117) | Hispaania tehtud auditi, ICAO hiljutise kontrollkäigu ning INACi ja Conviasa tehtud ettekannete põhjal väljendas lennuohutuskomitee heameelt suurte ja ulatuslike edusammude üle, mida on tehtud komitee poolt 2012. aastal leitud puuduste kõrvaldamisel. Neid edusamme arvestades jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et Conviasa tuleks A lisast kustutada. |
| --- | --- |

(117)

Hispaania tehtud auditi, ICAO hiljutise kontrollkäigu ning INACi ja Conviasa tehtud ettekannete põhjal väljendas lennuohutuskomitee heameelt suurte ja ulatuslike edusammude üle, mida on tehtud komitee poolt 2012. aastal leitud puuduste kõrvaldamisel. Neid edusamme arvestades jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et Conviasa tuleks A lisast kustutada.

| (118) | Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks Venezuelas litsentsitud lennuettevõtjate õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012. |
| --- | --- |

(118)

Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tulemuslikku järgimist, seades prioriteediks Venezuelas litsentsitud lennuettevõtjate õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EL) nr 965/2012.

| (119) | Kui seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

(119)

Kui seisuplatsil tehtud kontrollide tulemused või muu asjakohane ohutusalane teave viitavad rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmatajätmisele, on komisjon sunnitud võtma meetmeid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| (120) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 8 lõikes 2 on tunnistatud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral kiiremas korras. Lisade ajakohastamisel saadud kogemused on näidanud ka seda, et tundliku teabe kaitsmiseks ja ärilise mõju miinimumini viimiseks on tähtis, et nimekirja ajakohastamisega seotud otsused avaldatakse ja need jõustuvad väga kiiresti pärast nende vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(120)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 8 lõikes 2 on tunnistatud, et ohutusele avalduvat mõju arvestades on vaja võtta lisade ajakohastamisega seotud otsused vastu kiiresti ja vajaduse korral kiiremas korras. Lisade ajakohastamisel saadud kogemused on näidanud ka seda, et tundliku teabe kaitsmiseks ja ärilise mõju miinimumini viimiseks on tähtis, et nimekirja ajakohastamisega seotud otsused avaldatakse ja need jõustuvad väga kiiresti pärast nende vastuvõtmist.

| (121) | Määrust (EÜ) nr 474/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(121)

Määrust (EÜ) nr 474/2006 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (122) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(122)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 474/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | A lisa asendatakse käesoleva määruse A lisaga. |
| --- | --- |

1.

A lisa asendatakse käesoleva määruse A lisaga.

| 2. | B lisa asendatakse käesoleva määruse B lisaga. |
| --- | --- |

2.

B lisa asendatakse käesoleva määruse B lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

1

(2)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 76.

2

(3)  ELT L 84, 23.3.2006, lk 14.

3

(4)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.

4

(5)  ELT L 296, 25.10.2012, lk 1.

5

(6)  22. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 474/2006 põhjendused 60–64, ELT L 84, 23.3.2006, lk 18.

6

(7)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1146/2012 põhjendused 71–49, ELT L 333, 22.11.2011, lk 7.

7

---

A LISA

LENNUETTEVÕTJAD, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE ELi PIIRES TEGEVUSKEELDU KOGU NENDE TEGEVUSE OSAS
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number | Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number | Lennuettevõtja riik |
| --- | --- | --- | --- |
| BLUE WING AIRLINES | SRBWA-01/2002 | BWI | Suriname |
| MERIDIAN AIRWAYS LTD | AOC 023 | MAG | Ghana Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas: | | | Afganistani Islamivabariik |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistani Islamivabariik |
| KAM AIR | AOC 001 | KMF | Afganistani Islamivabariik |
| PAMIR AIRLINES | Teadmata | PIR | Afganistani Islamivabariik |
| SAFI AIRWAYS | AOC 181 | SFW | Afganistani Islamivabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud B lisasse kantud TAAG Angola Airlines, sealhulgas: | | | Angola Vabariik |
| AEROJET | AO 008-01/11 | TEJ | Angola Vabariik |
| AIR26 | AO 003–01/11-DCD | DCD | Angola Vabariik |
| AIR GICANGO | 009 | Teadmata | Angola Vabariik |
| AIR JET | AO 006–01/11-MBC | MBC | Angola Vabariik |
| AIR NAVE | 017 | Teadmata | Angola Vabariik |
| ANGOLA AIR SERVICES | 006 | Teadmata | Angola Vabariik |
| DIEXIM | 007 | Teadmata | Angola Vabariik |
| FLY540 | AO 004–01 FLYA | Teadmata | Angola Vabariik |
| GIRA GLOBO | 008 | GGL | Angola Vabariik |
| HELIANG | 010 | Teadmata | Angola Vabariik |
| HELIMALONGO | AO 005-01/11 | Teadmata | Angola Vabariik |
| MAVEWA | 016 | Teadmata | Angola Vabariik |
| SONAIR | AO 002–01/10-SOR | SOR | Angola Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Benini ametiasutused, sealhulgas: | | | Benini Vabariik |
| AERO BENIN | PEA nr 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | AEB | Benini Vabariik |
| AFRICA AIRWAYS | Teadmata | AFF | Benini Vabariik |
| ALAFIA JET | PEA nr 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS | Teadmata | Benini Vabariik |
| BENIN GOLF AIR | PEA nr 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS | BGL | Benini Vabariik |
| BENIN LITTORAL AIRWAYS | PEA nr 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | LTL | Benini Vabariik |
| COTAIR | PEA nr 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | COB | Benini Vabariik |
| ROYAL AIR | PEA nr 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS | BNR | Benini Vabariik |
| TRANS AIR BENIN | PEA nr 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | TNB | Benini Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo Vabariik |
| AERO SERVICE | RAC06-002 | RSR | Kongo Vabariik |
| CANADIAN AIRWAYS CONGO | RAC06-012 | Teadmata | Kongo Vabariik |
| EMERAUDE | RAC06-008 | Teadmata | Kongo Vabariik |
| EQUAFLIGHT SERVICES | RAC 06-003 | EKA | Kongo Vabariik |
| EQUAJET | RAC06-007 | EKJ | Kongo Vabariik |
| EQUATORIAL CONGO AIRLINES S.A. | RAC 06-014 | Teadmata | Kongo Vabariik |
| MISTRAL AVIATION | RAC06-011 | Teadmata | Kongo Vabariik |
| TRANS AIR CONGO | RAC 06-001 | TSG | Kongo Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: | | | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AFRICAN AIR SERVICE COMMUTER | 104/CAB/MIN/TVC/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR BARAKA | 409/CAB/MIN/TVC/002/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR CASTILLA | 409/CAB/MIN/TVC/007/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR FAST CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0112/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR MALEBO | 409/CAB/MIN/TVC/0122/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KASAI | 409/CAB/MIN/TVC/0053/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KATANGA | 409/CAB/MIN/TVC/0056/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR TROPIQUES | 409/CAB/MIN/TVC/00625/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| ARMI GLOBAL BUSINESS AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/029/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BIEGA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/051/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BLUE AIRLINES | 106/CAB/MIN/TVC/2012 | BUL | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BLUE SKY | 409/CAB/MIN/TVC/0028/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSINESS AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/048/09 | ABB | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSY BEE CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0064/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CETRACA | 105/CAB/MIN/TVC/2012 | CER | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CHC STELLAVIA | 409/CAB/MIN/TVC/0078/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CONGO EXPRESS AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/059/2012 | EXY | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | 409/CAB/MIN/TVC/0050/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| DOREN AIR CONGO | 102/CAB/MIN/TVC/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| EPHRATA AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/040/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| EAGLES SERVICES | 409/CAB/MIN/TVC/0196/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| FILAIR | 409/CAB/MIN/TVC/037/2008 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| FLY CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0126/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GALAXY KAVATSI | 409/CAB/MIN/TVC/0027/2008 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR) | 409/CAB/MIN/TVC/0082/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GOMA EXPRESS | 409/CAB/MIN/TVC/0051/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GOMAIR | 409/CAB/MIN/TVC/011/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GTRA | 409/CAB/MIN/TVC/0060/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB) | 409/CAB/MIN/TVC/0065/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| JET CONGO AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/0011/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KATANGA EXPRESS | 409/CAB/MIN/TVC/0083/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KATANGA WINGS | 409/CAB/MIN/TVC/0092/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KIN AVIA | 409/CAB/MIN/TVC/0059/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KORONGO AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/001/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES
  (LAC) | Ministri luba
  (õigusakt nr 78/205) | LCG | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MANGO AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/009/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MAVIVI AIR TRADE | 409/CAB/MIN/TVC/00/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| OKAPI AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/086/2011 | OKP | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| PATRON AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/0066/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| PEGASUS | 409/CAB/MIN/TVC/021/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SAFE AIR | 409/CAB/MIN/TVC/021/2008 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SERVICES AIR | 103/CAB/MIN/TVC/2012 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| STELLAR AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/056/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SION AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/0081/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SWALA AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/0084/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TRACEP CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0085/2010 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TRANSAIR CARGO SERVICES | 409/CAB/MIN/TVC/073/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| WALTAIR AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/004/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| WILL AIRLIFT | 409/CAB/MIN/TVC/0247/2011 | Teadmata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| WIMBI DIRA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/039/2008 | WDA | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Teadmata | DAO | Djibouti |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas: | | | Ekvatoriaal-Guinea |
| CRONOS AIRLINES | 2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS | Teadmata | Ekvatoriaal-Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | 2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS | CEL | Ekvatoriaal-Guinea |
| PUNTO AZUL | 2012/0006/MTTCT/DGAC/SOPS | Teadmata | Ekvatoriaal-Guinea |
| TANGO AIRWAYS | Teadmata | Teadmata | Ekvatoriaal-Guinea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas: | | | Eritrea |
| ERITREAN AIRLINES | AOC nr 004 | ERT | Eritrea |
| NASAIR ERITREA | AOC nr 005 | NAS | Eritrea |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Indoneesia ametiasutused, välja arvatud Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines, EkspresTransportasiAntarbenua ja Indonesia Air Asia, sealhulgas: | | | Indoneesia Vabariik |
| AIR BORN INDONESIA | 135-055 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| AIR PACIFIC UTAMA | 135-020 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| ALFA TRANS DIRGANTATA | 135-012 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| ANGKASA SUPER SERVICES | 135-050 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| ASCO NUSA AIR | 135-022 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| ASI PUDJIASTUTI | 135-028 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| AVIASTAR MANDIRI | 135-029 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| CITILINK INDONESIA | 121-046 | CTV | Indoneesia Vabariik |
| DABI AIR NUSANTARA | 135-030 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| DERAYA AIR TAXI | 135-013 | DRY | Indoneesia Vabariik |
| DERAZONA AIR SERVICE | 135-010 | DRZ | Indoneesia Vabariik |
| DIRGANTARA AIR SERVICE | 135-014 | DIR | Indoneesia Vabariik |
| EASTINDO | 135-038 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| ENGGANG AIR SERVICE | 135-045 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| ERSA EASTERN AVIATION | 135-047 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| GATARI AIR SERVICE | 135-018 | GHS | Indoneesia Vabariik |
| HEAVY LIFT | 135-042 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| INDONESIA AIR TRANSPORT | 121-034 | IDA | Indoneesia Vabariik |
| INTAN ANGKASA AIR SERVICE | 135-019 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| JAYAWIJAYA DIRGANTARA | 121-044 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| JOHNLIN AIR TRANSPORT | 135-043 | JLB | Indoneesia Vabariik |
| KAL STAR | 121-037 | KLS | Indoneesia Vabariik |
| KARTIKA AIRLINES | 121-003 | KAE | Indoneesia Vabariik |
| KOMALA INDONESIA | 135-051 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| KURA-KURA AVIATION | 135-016 | KUR | Indoneesia Vabariik |
| LION MENTARI AIRLINES | 121-010 | LNI | Indoneesia Vabariik |
| MANUNGGAL AIR SERVICE | 121-020 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| MARTABUANA ABADION | 135-049 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| MATTHEW AIR NUSANTARA | 135-048 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| MERPATI NUSANTARA AIRLINES | 121-002 | MNA | Indoneesia Vabariik |
| MIMIKA AIR | 135-007 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| NATIONAL UTILITY HELICOPTER | 135-011 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| NUSANTARA AIR CHARTER | 121-022 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| NUSANTARA BUANA AIR | 135-041 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| PACIFIC ROYALE AIRWAYS | 121-045 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| PEGASUS AIR SERVICES | 135-036 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| PELITA AIR SERVICE | 121-008 | PAS | Indoneesia Vabariik |
| PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA | 135-026 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| PURA WISATA BARUNA | 135-025 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| RIAU AIRLINES | 121-016 | RIU | Indoneesia Vabariik |
| SAYAP GARUDA INDAH | 135-004 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| SKY AVIATION | 135-044 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| SMAC | 135-015 | SMC | Indoneesia Vabariik |
| SRIWIJAYA AIR | 121-035 | SJY | Indoneesia Vabariik |
| SURVEI UDARA PENAS | 135-006 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| SURYA AIR | 135-046 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| TRANSNUSA AVIATION MANDIRI | 121-048 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| TRANSWISATA PRIMA AVIATION | 135-021 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE | 121-038 | XAR | Indoneesia Vabariik |
| TRAVIRA UTAMA | 135-009 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| TRI MG INTRA ASIA AIRLINES | 121-018 | TMG | Indoneesia Vabariik |
| TRIGANA AIR SERVICE | 121-006 | TGN | Indoneesia Vabariik |
| UNINDO | 135-040 | Teadmata | Indoneesia Vabariik |
| WING ABADI AIRLINES | 121-012 | WON | Indoneesia Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused, välja arvatud Air Astana, sealhulgas: | | | Kasahstani Vabariik |
| AIR ALMATY | AK-0453-11 | LMY | Kasahstani Vabariik |
| AIR TRUST AIRCOMPANY | AK-0455-12 | RTR | Kasahstani Vabariik |
| ASIA CONTINENTAL AIRLINES | AK-0317-12 | CID | Kasahstani Vabariik |
| ATMA AIRLINES | AK-0437-10 | AMA | Kasahstani Vabariik |
| AVIA-JAYNAR / AVIA-ZHAYNAR | AK-067-12 | SAP | Kasahstani Vabariik |
| BEYBARS AIRCOMPANY | AK-0442-11 | BBS | Kasahstani Vabariik |
| BEK AIR | AK-0463-12 | BEK | Kasahstani Vabariik |
| BURUNDAYAVIA AIRLINES | AK-0456-12 | BRY | Kasahstani Vabariik |
| COMLUX-KZ | AK-0449-11 | KAZ | Kasahstani Vabariik |
| DETA AIR | AK-0458-12 | DET | Kasahstani Vabariik |
| EAST WING | AK-0465-12 | EWZ | Kasahstani Vabariik |
| LUK AERO (FORMER EASTERN EXPRESS) | AK-0464-12 | LIS | Kasahstani Vabariik |
| EURO-ASIA AIR | AK-0441-11 | EAK | Kasahstani Vabariik |
| EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL | AK-0445-11 | KZE | Kasahstani Vabariik |
| FLY JET KZ | AK-0446-11 | FJK | Kasahstani Vabariik |
| INVESTAVIA | AK-0447-11 | TLG | Kasahstani Vabariik |
| IRTYSH AIR | AK-0439-11 | MZA | Kasahstani Vabariik |
| JET AIRLINES | AK-0459-12 | SOZ | Kasahstani Vabariik |
| JET ONE | AK-0468-12 | JKZ | Kasahstani Vabariik |
| KAZAIR JET | AK-0442-11 | KEJ | Kasahstani Vabariik |
| KAZAIRTRANS AIRLINE | AK-0466-12 | KUY | Kasahstani Vabariik |
| KAZAVIASPAS | AK-0452-11 | KZS | Kasahstani Vabariik |
| MEGA AIRLINES | AK-0462-12 | MGK | Kasahstani Vabariik |
| PRIME AVIATION | AK-0448-11 | PKZ | Kasahstani Vabariik |
| SAMAL AIR | AK-0454-12 | SAV | Kasahstani Vabariik |
| SEMEYAVIA | AK-450-11 | SMK | Kasahstani Vabariik |
| SCAT | AK-0460-12 | VSV | Kasahstani Vabariik |
| ZHETYSU AIRCOMPANY | AK-0438-11 | JTU | Kasahstani Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas: | | | Kõrgõzstan |
| SKY BISHKEK | Teadmata | BIS | Kõrgõzstan |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kõrgõzstan |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kõrgõzstan |
| CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES (CAAS) | 13 | CBK | Kõrgõzstan |
| CLICK AIRWAYS | 11 | CGK | Kõrgõzstan |
| STATE AVIATION ENTERPRISE UNDER THE MINISTRY OF EMERGENCY SITUATIONS (SAEMES) | 20 | DAM | Kõrgõzstan |
| AIR BISHKEK (FORMERLY EASTOK AVIA) | 15 | EAA | Kõrgõzstan |
| KYRGYZ TRANS AVIA | 31 | KTC | Kõrgõzstan |
| KYRGYZSTAN | 03 | LYN | Kõrgõzstan |
| MANAS AIRWAYS | 42 | BAM | Kõrgõzstan |
| S GROUP AVIATION | 6 | SGL | Kõrgõzstan |
| SKY KG AIRLINES | 41 | KGK | Kõrgõzstan |
| SKY WAY AIR | 39 | SAB | Kõrgõzstan |
| SUPREME AVIATION | 40 | SGK | Kõrgõzstan |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kõrgõzstan |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused | | | Libeeria |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Gaboni Vabariigi ametiasutused, välja arvatud B lisasse kantud Gabon Airlines, Afrijet ja SN2AG, sealhulgas: | | | Gaboni Vabariik |
| AFRIC AVIATION | 010/MTAC/ANAC-G/DSA | EKG | Gaboni Vabariik |
| AIR SERVICES SA | 004/MTAC/ANAC-G/DSA | RVS | Gaboni Vabariik |
| AIR TOURIST (ALLEGIANCE) | 007/MTAC/ANAC-G/DSA | LGE | Gaboni Vabariik |
| NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE) | 008/MTAC/ANAC-G/DSA | NRG | Gaboni Vabariik |
| SCD AVIATION | 005/MTAC/ANAC-G/DSA | SCY | Gaboni Vabariik |
| SKY GABON | 009/MTAC/ANAC-G/DSA | SKG | Gaboni Vabariik |
| SOLENTA AVIATION GABON | 006/MTAC/ANAC-G/DSA | SVG | Gaboni Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Mosambiigi Vabariigi ametiasutused, sealhulgas | | | Mosambiigi Vabariik |
| AERO-SERVICOS SARL | MOZ-08 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| AEROVISAO DE MOZAMBIQUE | Teadmata | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| CFA MOZAMBIQUE | MOZ-10 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| CFM-TRANSPORTES E TRABALHO AEREO SA | MOZ-07 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| COASTAL AVIATION | MOZ-15 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| CR AVIATION | MOZ-14 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| EMILIO AIR CHARTER LDA | MOZ-05 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| ETA AIR CHARTER LDA | MOZ-04 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| HELICOPTEROS CAPITAL | MOZ-11 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| KAYA AIRLINES | MOZ-09 | KYY | Mosambiigi Vabariik |
| MOZAMBIQUE AIRLINES (LINHAS AEREAS DE MOÇAMBIQUE) | MOZ-01 | LAM | Mosambiigi Vabariik |
| MOZAMBIQUE EXPRESS/MEX | MOZ-02 | MXE | Mosambiigi Vabariik |
| UNIQUE AIR CHARTER | MOZ-13 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| SAFARI AIR | MOZ-12 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| TTA SARL | MOZ-16 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| VR CROPSPRAYERS LDA | MOZ-06 | Teadmata | Mosambiigi Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Filipiinide ametiasutused, välja arvatud Philippine Airlines, sealhulgas: | | | Filipiinid |
| AEROEQUIPEMENT AVIATION | 2010037 | Teadmata | Filipiinid |
| AIR ASIA PHILIPPINES | 2012047 | APG | Filipiinid |
| AIR PHILIPPINES CORPORATION | 2009006 | GAP | Filipiinid |
| AIR JUAN AVIATION | 2013053 | Teadmata | Filipiinid |
| ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC. | 2012048 | Teadmata | Filipiinid |
| ASIAN AEROSPACE CORPORATION | 2012050 | Teadmata | Filipiinid |
| ASTRO AIR INTERNATIONAL | 2012049 | Teadmata | Filipiinid |
| AYALA AVIATION CORP. | 4AN9900003 | Teadmata | Filipiinid |
| CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC. | 2010026 | Teadmata | Filipiinid |
| CEBU PACIFIC AIR | 2009002 | CEB | Filipiinid |
| CM AERO SERVICES | 20110401 | Teadmata | Filipiinid |
| CYCLONE AIRWAYS | 2010034 | Teadmata | Filipiinid |
| FAR EAST AVIATION SERVICES | 2009013 | Teadmata | Filipiinid |
| INAEC AVIATION CORP. | 2010028 | Teadmata | Filipiinid |
| INTERISLAND AIRLINES | 2010023 | Teadmata | Filipiinid |
| ISLAND AVIATION | 2009009 | SOY | Filipiinid |
| ISLAND TRANSVOYAGER | 2010022 | Teadmata | Filipiinid |
| LION AIR | 2009019 | Teadmata | Filipiinid |
| MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES | 2010029 | Teadmata | Filipiinid |
| MAGNUM AIR | 2012051 | Teadmata | Filipiinid |
| MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP | 2010020 | Teadmata | Filipiinid |
| NORTHSKY AIR INC. | 2011042 | Teadmata | Filipiinid |
| OMNI AVIATION CORP. | 2010033 | Teadmata | Filipiinid |
| ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC. | 2010024 | Teadmata | Filipiinid |
| ROYAL STAR AVIATION, INC. | 2010021 | Teadmata | Filipiinid |
| SOUTH EAST ASIAN AIRLINES | 2009 004 | Teadmata | Filipiinid |
| SOUTH EAST ASIAN AIRLINES (SEAIR) INTERNATIONAL | 2012052 | Teadmata | Filipiinid |
| SOUTHERN AIR FLIGHT SERVICES | 2011045 | Teadmata | Filipiinid |
| SUBIC SEAPLANE, INC. | 2011035 | Teadmata | Filipiinid |
| WCC AVIATION COMPANY | 2009015 | Teadmata | Filipiinid |
| ZEST AIRWAYS INCORPORATED | 2009003 | EZD | Filipiinid |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas: | | | São Tomé ja Príncipe |
| AFRICA CONNECTION | 10/AOC/2008 | ACH | São Tomé ja Príncipe |
| BRITISH GULF INTERNATIONAL COMPANY LTD | 01/AOC/2007 | BGI | São Tomé ja Príncipe |
| EXECUTIVE JET SERVICES | 03/AOC/2006 | EJZ | São Tomé ja Príncipe |
| GLOBAL AVIATION OPERATION | 04/AOC/2006 | Teadmata | São Tomé ja Príncipe |
| GOLIAF AIR | 05/AOC/2001 | GLE | São Tomé ja Príncipe |
| ISLAND OIL EXPLORATION | 01/AOC/2008 | Teadmata | São Tomé ja Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé ja Príncipe |
| TRANSAFRIK INTERNATIONAL LTD | 02/AOC/2002 | TFK | São Tomé ja Príncipe |
| TRANSCARG | 01/AOC/2009 | Teadmata | São Tomé ja Príncipe |
| TRANSLIZ AVIATION (TMS) | 02/AOC/2007 | TLZ | São Tomé ja Príncipe |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas: | | | Sierra Leone |
| AIR RUM, LTD | Teadmata | RUM | Sierra Leone |
| DESTINY AIR SERVICES, LTD | Teadmata | DTY | Sierra Leone |
| HEAVYLIFT CARGO | Teadmata | Teadmata | Sierra Leone |
| ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD | Teadmata | ORJ | Sierra Leone |
| PARAMOUNT AIRLINES, LTD | Teadmata | PRR | Sierra Leone |
| SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD | Teadmata | SVT | Sierra Leone |
| TEEBAH AIRWAYS | Teadmata | Teadmata | Sierra Leone |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas: | | | Sudaani Vabariik |
| ALFA AIRLINES | 054 | AAJ | Sudaani Vabariik |
| ALMAJAL AVIATION SERVICE | 015 | MGG | Sudaani Vabariik |
| BADER AIRLINES | 035 | BDR | Sudaani Vabariik |
| BENTIU AIR TRANSPORT | 029 | BNT | Sudaani Vabariik |
| BLUE BIRD AVIATION | 011 | BLB | Sudaani Vabariik |
| DOVE AIRLINES | 052 | DOV | Sudaani Vabariik |
| ELIDINER AVIATION | 008 | DND | Sudaani Vabariik |
| FOURTY EIGHT AVIATION | 053 | PLA | Sudaani Vabariik |
| GREEN FLAG AVIATION | 017 | Teadmata | Sudaani Vabariik |
| HELEJETIC AIR | 057 | HJT | Sudaani Vabariik |
| KATA AIR TRANSPORT | 009 | KTV | Sudaani Vabariik |
| KUSH AVIATION | 060 | KUH | Sudaani Vabariik |
| MARSLAND COMPANY | 040 | MSL | Sudaani Vabariik |
| MID AIRLINES | 025 | NYL | Sudaani Vabariik |
| NOVA AIRLINES | 046 | NOV | Sudaani Vabariik |
| SUDAN AIRWAYS | 001 | SUD | Sudaani Vabariik |
| SUN AIR COMPANY | 051 | SNR | Sudaani Vabariik |
| TARCO AIRLINES | 056 | TRQ | Sudaani Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused, sealhulgas: | | | Svaasimaa |
| SWAZILAND AIRLINK | Teadmata | SZL | Svaasimaa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sambia ametiasutused, sealhulgas: | | | Sambia |
| ZAMBEZI AIRLINES | Z/AOC/001/2009 | ZMA | Sambia |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) või lennutegevusloa number

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number

Lennuettevõtja riik

BLUE WING AIRLINES

SRBWA-01/2002

BWI

Suriname

MERIDIAN AIRWAYS LTD

AOC 023

MAG

Ghana Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Afganistani ametiasutused, sealhulgas:

Afganistani Islamivabariik

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistani Islamivabariik

KAM AIR

AOC 001

KMF

Afganistani Islamivabariik

PAMIR AIRLINES

Teadmata

PIR

Afganistani Islamivabariik

SAFI AIRWAYS

AOC 181

SFW

Afganistani Islamivabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, välja arvatud B lisasse kantud TAAG Angola Airlines, sealhulgas:

Angola Vabariik

AEROJET

AO 008-01/11

TEJ

Angola Vabariik

AIR26

AO 003–01/11-DCD

DCD

Angola Vabariik

AIR GICANGO

009

Teadmata

Angola Vabariik

AIR JET

AO 006–01/11-MBC

MBC

Angola Vabariik

AIR NAVE

017

Teadmata

Angola Vabariik

ANGOLA AIR SERVICES

006

Teadmata

Angola Vabariik

DIEXIM

007

Teadmata

Angola Vabariik

FLY540

AO 004–01 FLYA

Teadmata

Angola Vabariik

GIRA GLOBO

008

GGL

Angola Vabariik

HELIANG

010

Teadmata

Angola Vabariik

HELIMALONGO

AO 005-01/11

Teadmata

Angola Vabariik

MAVEWA

016

Teadmata

Angola Vabariik

SONAIR

AO 002–01/10-SOR

SOR

Angola Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Benini ametiasutused, sealhulgas:

Benini Vabariik

AERO BENIN

PEA nr 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

AEB

Benini Vabariik

AFRICA AIRWAYS

Teadmata

AFF

Benini Vabariik

ALAFIA JET

PEA nr 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS

Teadmata

Benini Vabariik

BENIN GOLF AIR

PEA nr 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS

BGL

Benini Vabariik

BENIN LITTORAL AIRWAYS

PEA nr 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

LTL

Benini Vabariik

COTAIR

PEA nr 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

COB

Benini Vabariik

ROYAL AIR

PEA nr 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS

BNR

Benini Vabariik

TRANS AIR BENIN

PEA nr 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

TNB

Benini Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Vabariigi ametiasutused, sealhulgas:

Kongo Vabariik

AERO SERVICE

RAC06-002

RSR

Kongo Vabariik

CANADIAN AIRWAYS CONGO

RAC06-012

Teadmata

Kongo Vabariik

EMERAUDE

RAC06-008

Teadmata

Kongo Vabariik

EQUAFLIGHT SERVICES

RAC 06-003

EKA

Kongo Vabariik

EQUAJET

RAC06-007

EKJ

Kongo Vabariik

EQUATORIAL CONGO AIRLINES S.A.

RAC 06-014

Teadmata

Kongo Vabariik

MISTRAL AVIATION

RAC06-011

Teadmata

Kongo Vabariik

TRANS AIR CONGO

RAC 06-001

TSG

Kongo Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas:

Kongo Demokraatlik Vabariik

AFRICAN AIR SERVICE COMMUTER

104/CAB/MIN/TVC/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR BARAKA

409/CAB/MIN/TVC/002/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR CASTILLA

409/CAB/MIN/TVC/007/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR FAST CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0112/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR MALEBO

409/CAB/MIN/TVC/0122/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KASAI

409/CAB/MIN/TVC/0053/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KATANGA

409/CAB/MIN/TVC/0056/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR TROPIQUES

409/CAB/MIN/TVC/00625/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

ARMI GLOBAL BUSINESS AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/029/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BIEGA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/051/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BLUE AIRLINES

106/CAB/MIN/TVC/2012

BUL

Kongo Demokraatlik Vabariik

BLUE SKY

409/CAB/MIN/TVC/0028/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSINESS AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/048/09

ABB

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSY BEE CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0064/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CETRACA

105/CAB/MIN/TVC/2012

CER

Kongo Demokraatlik Vabariik

CHC STELLAVIA

409/CAB/MIN/TVC/0078/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CONGO EXPRESS AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/059/2012

EXY

Kongo Demokraatlik Vabariik

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

409/CAB/MIN/TVC/0050/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

DOREN AIR CONGO

102/CAB/MIN/TVC/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

EPHRATA AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/040/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

EAGLES SERVICES

409/CAB/MIN/TVC/0196/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

FILAIR

409/CAB/MIN/TVC/037/2008

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

FLY CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0126/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GALAXY KAVATSI

409/CAB/MIN/TVC/0027/2008

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR)

409/CAB/MIN/TVC/0082/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GOMA EXPRESS

409/CAB/MIN/TVC/0051/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GOMAIR

409/CAB/MIN/TVC/011/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GTRA

409/CAB/MIN/TVC/0060/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB)

409/CAB/MIN/TVC/0065/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

JET CONGO AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/0011/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KATANGA EXPRESS

409/CAB/MIN/TVC/0083/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KATANGA WINGS

409/CAB/MIN/TVC/0092/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KIN AVIA

409/CAB/MIN/TVC/0059/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KORONGO AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/001/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES

(LAC)

Ministri luba

(õigusakt nr 78/205)

LCG

Kongo Demokraatlik Vabariik

MANGO AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/009/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MAVIVI AIR TRADE

409/CAB/MIN/TVC/00/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

OKAPI AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/086/2011

OKP

Kongo Demokraatlik Vabariik

PATRON AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/0066/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

PEGASUS

409/CAB/MIN/TVC/021/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SAFE AIR

409/CAB/MIN/TVC/021/2008

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SERVICES AIR

103/CAB/MIN/TVC/2012

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

STELLAR AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/056/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SION AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/0081/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SWALA AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/0084/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TRACEP CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0085/2010

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TRANSAIR CARGO SERVICES

409/CAB/MIN/TVC/073/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

WALTAIR AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/004/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

WILL AIRLIFT

409/CAB/MIN/TVC/0247/2011

Teadmata

Kongo Demokraatlik Vabariik

WIMBI DIRA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/039/2008

WDA

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Teadmata

DAO

Djibouti

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas:

Ekvatoriaal-Guinea

CRONOS AIRLINES

2011/0004/MTTCT/DGAC/SOPS

Teadmata

Ekvatoriaal-Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

2011/0001/MTTCT/DGAC/SOPS

CEL

Ekvatoriaal-Guinea

PUNTO AZUL

2012/0006/MTTCT/DGAC/SOPS

Teadmata

Ekvatoriaal-Guinea

TANGO AIRWAYS

Teadmata

Teadmata

Ekvatoriaal-Guinea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Eritrea ametiasutused, sealhulgas:

Eritrea

ERITREAN AIRLINES

AOC nr 004

ERT

Eritrea

NASAIR ERITREA

AOC nr 005

NAS

Eritrea

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Indoneesia ametiasutused, välja arvatud Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines, EkspresTransportasiAntarbenua ja Indonesia Air Asia, sealhulgas:

Indoneesia Vabariik

AIR BORN INDONESIA

135-055

Teadmata

Indoneesia Vabariik

AIR PACIFIC UTAMA

135-020

Teadmata

Indoneesia Vabariik

ALFA TRANS DIRGANTATA

135-012

Teadmata

Indoneesia Vabariik

ANGKASA SUPER SERVICES

135-050

Teadmata

Indoneesia Vabariik

ASCO NUSA AIR

135-022

Teadmata

Indoneesia Vabariik

ASI PUDJIASTUTI

135-028

Teadmata

Indoneesia Vabariik

AVIASTAR MANDIRI

135-029

Teadmata

Indoneesia Vabariik

CITILINK INDONESIA

121-046

CTV

Indoneesia Vabariik

DABI AIR NUSANTARA

135-030

Teadmata

Indoneesia Vabariik

DERAYA AIR TAXI

135-013

DRY

Indoneesia Vabariik

DERAZONA AIR SERVICE

135-010

DRZ

Indoneesia Vabariik

DIRGANTARA AIR SERVICE

135-014

DIR

Indoneesia Vabariik

EASTINDO

135-038

Teadmata

Indoneesia Vabariik

ENGGANG AIR SERVICE

135-045

Teadmata

Indoneesia Vabariik

ERSA EASTERN AVIATION

135-047

Teadmata

Indoneesia Vabariik

GATARI AIR SERVICE

135-018

GHS

Indoneesia Vabariik

HEAVY LIFT

135-042

Teadmata

Indoneesia Vabariik

INDONESIA AIR TRANSPORT

121-034

IDA

Indoneesia Vabariik

INTAN ANGKASA AIR SERVICE

135-019

Teadmata

Indoneesia Vabariik

JAYAWIJAYA DIRGANTARA

121-044

Teadmata

Indoneesia Vabariik

JOHNLIN AIR TRANSPORT

135-043

JLB

Indoneesia Vabariik

KAL STAR

121-037

KLS

Indoneesia Vabariik

KARTIKA AIRLINES

121-003

KAE

Indoneesia Vabariik

KOMALA INDONESIA

135-051

Teadmata

Indoneesia Vabariik

KURA-KURA AVIATION

135-016

KUR

Indoneesia Vabariik

LION MENTARI AIRLINES

121-010

LNI

Indoneesia Vabariik

MANUNGGAL AIR SERVICE

121-020

Teadmata

Indoneesia Vabariik

MARTABUANA ABADION

135-049

Teadmata

Indoneesia Vabariik

MATTHEW AIR NUSANTARA

135-048

Teadmata

Indoneesia Vabariik

MERPATI NUSANTARA AIRLINES

121-002

MNA

Indoneesia Vabariik

MIMIKA AIR

135-007

Teadmata

Indoneesia Vabariik

NATIONAL UTILITY HELICOPTER

135-011

Teadmata

Indoneesia Vabariik

NUSANTARA AIR CHARTER

121-022

Teadmata

Indoneesia Vabariik

NUSANTARA BUANA AIR

135-041

Teadmata

Indoneesia Vabariik

PACIFIC ROYALE AIRWAYS

121-045

Teadmata

Indoneesia Vabariik

PEGASUS AIR SERVICES

135-036

Teadmata

Indoneesia Vabariik

PELITA AIR SERVICE

121-008

PAS

Indoneesia Vabariik

PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA

135-026

Teadmata

Indoneesia Vabariik

PURA WISATA BARUNA

135-025

Teadmata

Indoneesia Vabariik

RIAU AIRLINES

121-016

RIU

Indoneesia Vabariik

SAYAP GARUDA INDAH

135-004

Teadmata

Indoneesia Vabariik

SKY AVIATION

135-044

Teadmata

Indoneesia Vabariik

SMAC

135-015

SMC

Indoneesia Vabariik

SRIWIJAYA AIR

121-035

SJY

Indoneesia Vabariik

SURVEI UDARA PENAS

135-006

Teadmata

Indoneesia Vabariik

SURYA AIR

135-046

Teadmata

Indoneesia Vabariik

TRANSNUSA AVIATION MANDIRI

121-048

Teadmata

Indoneesia Vabariik

TRANSWISATA PRIMA AVIATION

135-021

Teadmata

Indoneesia Vabariik

TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE

121-038

XAR

Indoneesia Vabariik

TRAVIRA UTAMA

135-009

Teadmata

Indoneesia Vabariik

TRI MG INTRA ASIA AIRLINES

121-018

TMG

Indoneesia Vabariik

TRIGANA AIR SERVICE

121-006

TGN

Indoneesia Vabariik

UNINDO

135-040

Teadmata

Indoneesia Vabariik

WING ABADI AIRLINES

121-012

WON

Indoneesia Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused, välja arvatud Air Astana, sealhulgas:

Kasahstani Vabariik

AIR ALMATY

AK-0453-11

LMY

Kasahstani Vabariik

AIR TRUST AIRCOMPANY

AK-0455-12

RTR

Kasahstani Vabariik

ASIA CONTINENTAL AIRLINES

AK-0317-12

CID

Kasahstani Vabariik

ATMA AIRLINES

AK-0437-10

AMA

Kasahstani Vabariik

AVIA-JAYNAR / AVIA-ZHAYNAR

AK-067-12

SAP

Kasahstani Vabariik

BEYBARS AIRCOMPANY

AK-0442-11

BBS

Kasahstani Vabariik

BEK AIR

AK-0463-12

BEK

Kasahstani Vabariik

BURUNDAYAVIA AIRLINES

AK-0456-12

BRY

Kasahstani Vabariik

COMLUX-KZ

AK-0449-11

KAZ

Kasahstani Vabariik

DETA AIR

AK-0458-12

DET

Kasahstani Vabariik

EAST WING

AK-0465-12

EWZ

Kasahstani Vabariik

LUK AERO (FORMER EASTERN EXPRESS)

AK-0464-12

LIS

Kasahstani Vabariik

EURO-ASIA AIR

AK-0441-11

EAK

Kasahstani Vabariik

EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL

AK-0445-11

KZE

Kasahstani Vabariik

FLY JET KZ

AK-0446-11

FJK

Kasahstani Vabariik

INVESTAVIA

AK-0447-11

TLG

Kasahstani Vabariik

IRTYSH AIR

AK-0439-11

MZA

Kasahstani Vabariik

JET AIRLINES

AK-0459-12

SOZ

Kasahstani Vabariik

JET ONE

AK-0468-12

JKZ

Kasahstani Vabariik

KAZAIR JET

AK-0442-11

KEJ

Kasahstani Vabariik

KAZAIRTRANS AIRLINE

AK-0466-12

KUY

Kasahstani Vabariik

KAZAVIASPAS

AK-0452-11

KZS

Kasahstani Vabariik

MEGA AIRLINES

AK-0462-12

MGK

Kasahstani Vabariik

PRIME AVIATION

AK-0448-11

PKZ

Kasahstani Vabariik

SAMAL AIR

AK-0454-12

SAV

Kasahstani Vabariik

SEMEYAVIA

AK-450-11

SMK

Kasahstani Vabariik

SCAT

AK-0460-12

VSV

Kasahstani Vabariik

ZHETYSU AIRCOMPANY

AK-0438-11

JTU

Kasahstani Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kõrgõzstani ametiasutused, sealhulgas:

Kõrgõzstan

SKY BISHKEK

Teadmata

BIS

Kõrgõzstan

AIR MANAS

17

MBB

Kõrgõzstan

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kõrgõzstan

CENTRAL ASIAN AVIATION SERVICES (CAAS)

13

CBK

Kõrgõzstan

CLICK AIRWAYS

11

CGK

Kõrgõzstan

STATE AVIATION ENTERPRISE UNDER THE MINISTRY OF EMERGENCY SITUATIONS (SAEMES)

20

DAM

Kõrgõzstan

AIR BISHKEK (FORMERLY EASTOK AVIA)

15

EAA

Kõrgõzstan

KYRGYZ TRANS AVIA

31

KTC

Kõrgõzstan

KYRGYZSTAN

03

LYN

Kõrgõzstan

MANAS AIRWAYS

42

BAM

Kõrgõzstan

S GROUP AVIATION

6

SGL

Kõrgõzstan

SKY KG AIRLINES

41

KGK

Kõrgõzstan

SKY WAY AIR

39

SAB

Kõrgõzstan

SUPREME AVIATION

40

SGK

Kõrgõzstan

VALOR AIR

07

VAC

Kõrgõzstan

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused

Libeeria

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Gaboni Vabariigi ametiasutused, välja arvatud B lisasse kantud Gabon Airlines, Afrijet ja SN2AG, sealhulgas:

Gaboni Vabariik

AFRIC AVIATION

010/MTAC/ANAC-G/DSA

EKG

Gaboni Vabariik

AIR SERVICES SA

004/MTAC/ANAC-G/DSA

RVS

Gaboni Vabariik

AIR TOURIST (ALLEGIANCE)

007/MTAC/ANAC-G/DSA

LGE

Gaboni Vabariik

NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE)

008/MTAC/ANAC-G/DSA

NRG

Gaboni Vabariik

SCD AVIATION

005/MTAC/ANAC-G/DSA

SCY

Gaboni Vabariik

SKY GABON

009/MTAC/ANAC-G/DSA

SKG

Gaboni Vabariik

SOLENTA AVIATION GABON

006/MTAC/ANAC-G/DSA

SVG

Gaboni Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Mosambiigi Vabariigi ametiasutused, sealhulgas

Mosambiigi Vabariik

AERO-SERVICOS SARL

MOZ-08

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

AEROVISAO DE MOZAMBIQUE

Teadmata

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

CFA MOZAMBIQUE

MOZ-10

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

CFM-TRANSPORTES E TRABALHO AEREO SA

MOZ-07

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

COASTAL AVIATION

MOZ-15

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

CR AVIATION

MOZ-14

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

EMILIO AIR CHARTER LDA

MOZ-05

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

ETA AIR CHARTER LDA

MOZ-04

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

HELICOPTEROS CAPITAL

MOZ-11

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

KAYA AIRLINES

MOZ-09

KYY

Mosambiigi Vabariik

MOZAMBIQUE AIRLINES (LINHAS AEREAS DE MOÇAMBIQUE)

MOZ-01

LAM

Mosambiigi Vabariik

MOZAMBIQUE EXPRESS/MEX

MOZ-02

MXE

Mosambiigi Vabariik

UNIQUE AIR CHARTER

MOZ-13

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

SAFARI AIR

MOZ-12

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

TTA SARL

MOZ-16

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

VR CROPSPRAYERS LDA

MOZ-06

Teadmata

Mosambiigi Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Filipiinide ametiasutused, välja arvatud Philippine Airlines, sealhulgas:

Filipiinid

AEROEQUIPEMENT AVIATION

2010037

Teadmata

Filipiinid

AIR ASIA PHILIPPINES

2012047

APG

Filipiinid

AIR PHILIPPINES CORPORATION

2009006

GAP

Filipiinid

AIR JUAN AVIATION

2013053

Teadmata

Filipiinid

ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC.

2012048

Teadmata

Filipiinid

ASIAN AEROSPACE CORPORATION

2012050

Teadmata

Filipiinid

ASTRO AIR INTERNATIONAL

2012049

Teadmata

Filipiinid

AYALA AVIATION CORP.

4AN9900003

Teadmata

Filipiinid

CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC.

2010026

Teadmata

Filipiinid

CEBU PACIFIC AIR

2009002

CEB

Filipiinid

CM AERO SERVICES

20110401

Teadmata

Filipiinid

CYCLONE AIRWAYS

2010034

Teadmata

Filipiinid

FAR EAST AVIATION SERVICES

2009013

Teadmata

Filipiinid

INAEC AVIATION CORP.

2010028

Teadmata

Filipiinid

INTERISLAND AIRLINES

2010023

Teadmata

Filipiinid

ISLAND AVIATION

2009009

SOY

Filipiinid

ISLAND TRANSVOYAGER

2010022

Teadmata

Filipiinid

LION AIR

2009019

Teadmata

Filipiinid

MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES

2010029

Teadmata

Filipiinid

MAGNUM AIR

2012051

Teadmata

Filipiinid

MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP

2010020

Teadmata

Filipiinid

NORTHSKY AIR INC.

2011042

Teadmata

Filipiinid

OMNI AVIATION CORP.

2010033

Teadmata

Filipiinid

ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC.

2010024

Teadmata

Filipiinid

ROYAL STAR AVIATION, INC.

2010021

Teadmata

Filipiinid

SOUTH EAST ASIAN AIRLINES

2009 004

Teadmata

Filipiinid

SOUTH EAST ASIAN AIRLINES (SEAIR) INTERNATIONAL

2012052

Teadmata

Filipiinid

SOUTHERN AIR FLIGHT SERVICES

2011045

Teadmata

Filipiinid

SUBIC SEAPLANE, INC.

2011035

Teadmata

Filipiinid

WCC AVIATION COMPANY

2009015

Teadmata

Filipiinid

ZEST AIRWAYS INCORPORATED

2009003

EZD

Filipiinid

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas:

São Tomé ja Príncipe

AFRICA CONNECTION

10/AOC/2008

ACH

São Tomé ja Príncipe

BRITISH GULF INTERNATIONAL COMPANY LTD

01/AOC/2007

BGI

São Tomé ja Príncipe

EXECUTIVE JET SERVICES

03/AOC/2006

EJZ

São Tomé ja Príncipe

GLOBAL AVIATION OPERATION

04/AOC/2006

Teadmata

São Tomé ja Príncipe

GOLIAF AIR

05/AOC/2001

GLE

São Tomé ja Príncipe

ISLAND OIL EXPLORATION

01/AOC/2008

Teadmata

São Tomé ja Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé ja Príncipe

TRANSAFRIK INTERNATIONAL LTD

02/AOC/2002

TFK

São Tomé ja Príncipe

TRANSCARG

01/AOC/2009

Teadmata

São Tomé ja Príncipe

TRANSLIZ AVIATION (TMS)

02/AOC/2007

TLZ

São Tomé ja Príncipe

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas:

Sierra Leone

AIR RUM, LTD

Teadmata

RUM

Sierra Leone

DESTINY AIR SERVICES, LTD

Teadmata

DTY

Sierra Leone

HEAVYLIFT CARGO

Teadmata

Teadmata

Sierra Leone

ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD

Teadmata

ORJ

Sierra Leone

PARAMOUNT AIRLINES, LTD

Teadmata

PRR

Sierra Leone

SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD

Teadmata

SVT

Sierra Leone

TEEBAH AIRWAYS

Teadmata

Teadmata

Sierra Leone

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused, sealhulgas:

Sudaani Vabariik

ALFA AIRLINES

054

AAJ

Sudaani Vabariik

ALMAJAL AVIATION SERVICE

015

MGG

Sudaani Vabariik

BADER AIRLINES

035

BDR

Sudaani Vabariik

BENTIU AIR TRANSPORT

029

BNT

Sudaani Vabariik

BLUE BIRD AVIATION

011

BLB

Sudaani Vabariik

DOVE AIRLINES

052

DOV

Sudaani Vabariik

ELIDINER AVIATION

008

DND

Sudaani Vabariik

FOURTY EIGHT AVIATION

053

PLA

Sudaani Vabariik

GREEN FLAG AVIATION

017

Teadmata

Sudaani Vabariik

HELEJETIC AIR

057

HJT

Sudaani Vabariik

KATA AIR TRANSPORT

009

KTV

Sudaani Vabariik

KUSH AVIATION

060

KUH

Sudaani Vabariik

MARSLAND COMPANY

040

MSL

Sudaani Vabariik

MID AIRLINES

025

NYL

Sudaani Vabariik

NOVA AIRLINES

046

NOV

Sudaani Vabariik

SUDAN AIRWAYS

001

SUD

Sudaani Vabariik

SUN AIR COMPANY

051

SNR

Sudaani Vabariik

TARCO AIRLINES

056

TRQ

Sudaani Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused, sealhulgas:

Svaasimaa

SWAZILAND AIRLINK

Teadmata

SZL

Svaasimaa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sambia ametiasutused, sealhulgas:

Sambia

ZAMBEZI AIRLINES

Z/AOC/001/2009

ZMA

Sambia

---

(1)  A lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid

---

B LISA

LENNUETTEVÕTJAD, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE ELi PIIRES TEGEVUSPIIRANGUID
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number | Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number | Lennuettevõtja riik | Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut | Registritunnus(ed), ja kui see on kättesaadav, siis seerianumber/seerianumbrid | Õhusõiduki registreerinud riik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | KOR | Korea Rahvademokraatlik Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a: kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit | Kõik õhusõidukid, v.a:
  P-632, P-633 | Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
| AFRIJET (2) | 002/MTAC/ANAC-G/DSA | ABS | Gaboni Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a: kaks Falcon 50 tüüpi õhusõidukit ja kaks Falcon 900 tüüpi õhusõidukit | Kõik õhusõidukid, v.a:
  TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ; TR-AFR | Gaboni Vabariik |
| AIR ASTANA (3) | AK-0443-11 | KZR | Kasahstan | Kõik õhusõidukid, v.a: Boeing B767, Boeing B757 ja Airbus A319/320/321 tüüpi õhusõidukid | Kõik õhusõidukid, v.a: Boeing B767 tüüpi õhusõidukite parki kuuluvad õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B757 tüüpi õhusõidukite parki kuuluvad õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Airbus A319/320/321 tüüpi õhusõidukite parki kuuluvad õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; | Aruba (Madalmaade Kuningriik) |
| AIRLIFT INTERNATIONAL (GH) LTD | AOC 017 | ALE | Ghana Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a: kaks DC8-63F tüüpi õhusõidukit | Kõik õhusõidukid, v.a:
  9G-TOP ja 9G-RAC | Ghana Vabariik |
| AIR MADAGASCAR | 5R-M01/2009 | MDG | Madagaskar | Kõik õhusõidukid, v.a: kolm Boeing B737-300 tüüpi õhusõidukit, kaks ATR 72-500 tüüpi õhusõidukit, üks ATR 42-500 tüüpi õhusõiduk, üks ATR 42-320 tüüpi õhusõiduk ja kolm DHC 6-300 tüüpi õhusõidukit | Kõik õhusõidukid, v.a:
  5R-MFH, 5R-MFI, 5R-MFL, 5R-MJE, 5R-MJF, 5R-MJG, 5R-MVT, 5R-MGC, 5R-MGD, 5R-MGF | Madagaskari Vabariik |
| AIR SERVICE COMORES | 06-819/TA-15/DGACM | KMD | Komoorid | Kõik õhusõidukid, v.a: LET 410 UVP | Kõik õhusõidukid, v.a:
  D6-CAM (851336) | Komoorid |
| GABON AIRLINES (4) | 001/MTAC/ANAC | GBK | Gaboni Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a: üks Boeing B767-200 tüüpi õhusõiduk | Kõik õhusõidukid, v.a:
  TR-LHP | Gaboni Vabariik |
| IRAN AIR (5) | FS100 | IRA | Iraani Islamivabariik | Kõik õhusõidukid, v.a: neliteist Airbus A300 tüüpi õhusõidukit; kaheksa Airbus A310 tüüpi õhusõidukit ja üks Boeing B737 tüüpi õhusõiduk | Kõik õhusõidukid, v.a: | EP-IBA |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number

Lennuettevõtja riik

Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut

Registritunnus(ed), ja kui see on kättesaadav, siis seerianumber/seerianumbrid

Õhusõiduki registreerinud riik

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

KOR

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a: kaks TU-204 tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a:

P-632, P-633

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

AFRIJET (2)

002/MTAC/ANAC-G/DSA

ABS

Gaboni Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a: kaks Falcon 50 tüüpi õhusõidukit ja kaks Falcon 900 tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a:

TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ; TR-AFR

Gaboni Vabariik

AIR ASTANA (3)

AK-0443-11

KZR

Kasahstan

Kõik õhusõidukid, v.a: Boeing B767, Boeing B757 ja Airbus A319/320/321 tüüpi õhusõidukid

Kõik õhusõidukid, v.a: Boeing B767 tüüpi õhusõidukite parki kuuluvad õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Boeing B757 tüüpi õhusõidukite parki kuuluvad õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis; Airbus A319/320/321 tüüpi õhusõidukite parki kuuluvad õhusõidukid, nagu on märgitud lennuettevõtja sertifikaadis;

Aruba (Madalmaade Kuningriik)

AIRLIFT INTERNATIONAL (GH) LTD

AOC 017

ALE

Ghana Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a: kaks DC8-63F tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a:

9G-TOP ja 9G-RAC

Ghana Vabariik

AIR MADAGASCAR

5R-M01/2009

MDG

Madagaskar

Kõik õhusõidukid, v.a: kolm Boeing B737-300 tüüpi õhusõidukit, kaks ATR 72-500 tüüpi õhusõidukit, üks ATR 42-500 tüüpi õhusõiduk, üks ATR 42-320 tüüpi õhusõiduk ja kolm DHC 6-300 tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a:

5R-MFH, 5R-MFI, 5R-MFL, 5R-MJE, 5R-MJF, 5R-MJG, 5R-MVT, 5R-MGC, 5R-MGD, 5R-MGF

Madagaskari Vabariik

AIR SERVICE COMORES

06-819/TA-15/DGACM

KMD

Komoorid

Kõik õhusõidukid, v.a: LET 410 UVP

Kõik õhusõidukid, v.a:

D6-CAM (851336)

Komoorid

GABON AIRLINES (4)

001/MTAC/ANAC

GBK

Gaboni Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a: üks Boeing B767-200 tüüpi õhusõiduk

Kõik õhusõidukid, v.a:

TR-LHP

Gaboni Vabariik

IRAN AIR (5)

FS100

IRA

Iraani Islamivabariik

Kõik õhusõidukid, v.a: neliteist Airbus A300 tüüpi õhusõidukit; kaheksa Airbus A310 tüüpi õhusõidukit ja üks Boeing B737 tüüpi õhusõiduk

Kõik õhusõidukid, v.a:

EP-IBA

| | EP-IBB |
| --- | --- |

EP-IBB

| | EP-IBC |
| --- | --- |

EP-IBC

| | EP-IBD |
| --- | --- |

EP-IBD

| | EP-IBG |
| --- | --- |

EP-IBG

| | EP-IBH |
| --- | --- |

EP-IBH

| | EP-IBI |
| --- | --- |

EP-IBI

| | EP-IBJ |
| --- | --- |

EP-IBJ

| | EP-IBM |
| --- | --- |

EP-IBM

| | EP-IBN |
| --- | --- |

EP-IBN

| | EP-IBO |
| --- | --- |

EP-IBO

| | EP-IBS |
| --- | --- |

EP-IBS

| | EP-IBT |
| --- | --- |

EP-IBT

| | EP-IBV |
| --- | --- |

EP-IBV

| | EP-IBX |
| --- | --- |

EP-IBX

| | EP-IBZ |
| --- | --- |

EP-IBZ

| | EP-ICE |
| --- | --- |

EP-ICE

| | EP-ICF |
| --- | --- |

EP-ICF

| | EP-IBK |
| --- | --- |

EP-IBK

| | EP-IBL |
| --- | --- |

EP-IBL

| | EP-IBP |
| --- | --- |

EP-IBP

| | EP-IBQ |
| --- | --- |

EP-IBQ

| | EP-AGA |
| --- | --- |

EP-AGA

Iraani Islamivabariik

NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG)

003/MTAC/ANAC-G/DSA

NVS

Gaboni Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a: üks Challenger CL-601 tüüpi õhusõiduk, üks HS-125-800 tüüpi õhusõiduk

Kõik õhusõidukid, v.a:

TR-AAG, ZS-AFG

Gaboni Vabariik; Lõuna-Aafrika Vabariik

TAAG ANGOLA AIRLINES

001

DTA

Angola Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a: viis Boeing B777 tüüpi õhusõidukit ja neli Boeing B737-700 tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a:

D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TEG, D2-TEH, D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH, D2-TBJ

Angola Vabariik

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid

(2)  Lennuettevõtjal Afrijet lubatakse kasutada ainult konkreetseid õhusõidukeid, mida on nimetatud seoses tema praeguse lennutegevuse ulatusega liidus.

(3)  Oma praeguse tegevuse ulatuses liidus võib Air Astana kasutada üksnes konkreetseid nimetatud õhusõidukitüüpe, tingimusel et need on registreeritud Arubal ja kõik lennuettevõtja sertifikaati tehtavad muudatused esitatakse õigel ajal komisjonile ja Eurocontrolile.

(4)  Lennuettevõtjal Gabon Airlines lubatakse kasutada ainult konkreetseid õhusõidukeid, mida on nimetatud seoses tema praeguse lennutegevuse ulatusega liidus.

(5)  Lennuettevõtja Iran Air võib lennata liitu vaid juhul, kui ta kasutab konkreetseid õhusõidukeid vastavalt määruse (EL) nr 590/2010 (ELT L 170, 6.7.2010, lk 15) põhjenduses 69 sätestatud tingimustele.

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/82 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/82

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 660/2013,

10. juuli 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | MK | 33,9 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 69,9 |
| 0709 93 10 | TR | 128,7 |
| ZZ | 128,7 |
| 0805 50 10 | AR | 82,0 |
| TR | 70,0 |
| UY | 80,2 |
| ZA | 99,2 |
| ZZ | 82,9 |
| 0808 10 80 | AR | 162,5 |
| BR | 93,2 |
| CL | 129,6 |
| CN | 109,5 |
| NZ | 141,2 |
| US | 156,4 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 129,6 |
| 0808 30 90 | AR | 104,7 |
| CL | 140,3 |
| CN | 66,6 |
| ZA | 120,5 |
| ZZ | 108,0 |
| 0809 10 00 | IL | 275,4 |
| TR | 201,1 |
| ZZ | 238,3 |
| 0809 29 00 | TR | 349,5 |
| US | 793,8 |
| ZZ | 571,7 |
| 0809 30 | TR | 200,5 |
| ZZ | 200,5 |
| 0809 40 05 | IL | 99,1 |
| MA | 99,1 |
| ZA | 125,3 |
| ZZ | 107,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

MK

33,9

TR

105,8

ZZ

69,9

0709 93 10

TR

128,7

ZZ

128,7

0805 50 10

AR

82,0

TR

70,0

UY

80,2

ZA

99,2

ZZ

82,9

0808 10 80

AR

162,5

BR

93,2

CL

129,6

CN

109,5

NZ

141,2

US

156,4

ZA

114,5

ZZ

129,6

0808 30 90

AR

104,7

CL

140,3

CN

66,6

ZA

120,5

ZZ

108,0

0809 10 00

IL

275,4

TR

201,1

ZZ

238,3

0809 29 00

TR

349,5

US

793,8

ZZ

571,7

0809 30

TR

200,5

ZZ

200,5

0809 40 05

IL

99,1

MA

99,1

ZA

125,3

ZZ

107,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/84

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. juuni 2013,

millega tehakse kindlaks, et Belgia ei ole võtnud vastusena 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

(2013/369/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 8,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, (1) mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemääraste eelarvepuudujääkide kiiret kõrvaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, (1) mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemääraste eelarvepuudujääkide kiiret kõrvaldamist.

| (3) | Tegutsedes komisjoni soovituse alusel, otsustas nõukogu 2. detsembril 2009 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk (2). Samal päeval ning samuti komisjoni soovituse alusel võttis nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt vastu soovituse („nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus”), milles nõudis, et Belgia ametiasutused võtaksid meetmeid keskpika perioodi raamistikus, et vähendada eelarvepuudujääki tasemele alla 3 % SKPst 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Tegutsedes komisjoni soovituse alusel, otsustas nõukogu 2. detsembril 2009 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk (2). Samal päeval ning samuti komisjoni soovituse alusel võttis nõukogu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt vastu soovituse („nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus”), milles nõudis, et Belgia ametiasutused võtaksid meetmeid keskpika perioodi raamistikus, et vähendada eelarvepuudujääki tasemele alla 3 % SKPst 2012. aastaks.

| (4) | Valitsemissektori eelarvepuudujäägi usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks alla 3 % SKPst soovitati Belgia ametiasutustel konkreetselt teha järgmist: a) rakendada 2010. aastal 2010. aasta eelarveprojekti kohaseid puudujääki vähendavaid meetmeid ning tõhustada eelarve kavandatud konsolideerimist 2011. ja 2012. aastal; b) konsolideerida ajavahemikul 2010-2012 eelarvet aastas keskmiselt 3⁄4 % SKPst, mille tulemusena pidi ka valitsemissektori koguvõla suhe hakkama taas vähenema, nii et rahuldava kiirusega lähenetakse kontrollväärtuse tasemele ja saavutatakse piisav esmane ülejääk; c) määrata kindlaks meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad paremaks, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovituste andmise ajal eeldati ning d) tugevdada eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks seiremehhanisme. Oma soovitustes kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarvepuudujäägi usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks alla 3 % SKPst soovitati Belgia ametiasutustel konkreetselt teha järgmist: a) rakendada 2010. aastal 2010. aasta eelarveprojekti kohaseid puudujääki vähendavaid meetmeid ning tõhustada eelarve kavandatud konsolideerimist 2011. ja 2012. aastal; b) konsolideerida ajavahemikul 2010-2012 eelarvet aastas keskmiselt 3⁄4 % SKPst, mille tulemusena pidi ka valitsemissektori koguvõla suhe hakkama taas vähenema, nii et rahuldava kiirusega lähenetakse kontrollväärtuse tasemele ja saavutatakse piisav esmane ülejääk; c) määrata kindlaks meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad paremaks, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovituste andmise ajal eeldati ning d) tugevdada eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks seiremehhanisme. Oma soovitustes kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010.

| (5) | Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mis oli aluseks nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele, prognoositi, et Belgia majandus kasvab 2010. aastal 0,6 % ja 2011. aastal 1,5 %. 2012. aasta jäi prognoosiperioodist välja, kuid lähtudes eeldusest, et SKP suur negatiivne lõhe kõrvaldatakse järk-järgult 2015. aastaks, oodati 2012. aastaks suuremat majanduskasvu kui 2011. aastaks. Kui 2010. aastal kasvas SKP oluliselt rohkem, kui oodati nimetatud prognoosis, ning 2011. aastal oli majanduskasv prognoositud 1,5 %-st veidi suurem, siis 2012. aastal langes Belgia majandus 0,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mis oli aluseks nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele, prognoositi, et Belgia majandus kasvab 2010. aastal 0,6 % ja 2011. aastal 1,5 %. 2012. aasta jäi prognoosiperioodist välja, kuid lähtudes eeldusest, et SKP suur negatiivne lõhe kõrvaldatakse järk-järgult 2015. aastaks, oodati 2012. aastaks suuremat majanduskasvu kui 2011. aastaks. Kui 2010. aastal kasvas SKP oluliselt rohkem, kui oodati nimetatud prognoosis, ning 2011. aastal oli majanduskasv prognoositud 1,5 %-st veidi suurem, siis 2012. aastal langes Belgia majandus 0,2 %.

| (6) | 15. juunil 2010 otsustas komisjon 2010. aasta kevadprognoosi põhjal, et Belgia on võtnud kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega tõhusaid meetmeid valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, ning leidis, et seega ei olnud sel ajal vaja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

15. juunil 2010 otsustas komisjon 2010. aasta kevadprognoosi põhjal, et Belgia on võtnud kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega tõhusaid meetmeid valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks alla kontrollväärtuse 3 % SKPst, ning leidis, et seega ei olnud sel ajal vaja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täiendavaid meetmeid.

| (7) | Komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosist ilmnesid selgelt riskid, et komisjoni 2. detsembri 2009. aasta soovitust ei järgita, arvestades, et tähtaja lõppedes ei olnud puudujäägilävi 3 % SKPst veel kaugeltki saavutatud, puudus 2012. aasta eelarve ning eelarve senine konsolideerimine jäi soovitatule alla. Seetõttu väljendas komisjon muret ning nõudis, et Belgia võtaks oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise vältimiseks õigeaegselt meetmeid. 2011. aasta detsembris leppis äsja moodustatud Belgia valitsus kokku eelarveprojektis. 11. jaanuaril 2012 jõudis komisjon järeldusele, et võttes arvesse sel ajal kehtivat makromajanduslikku stsenaariumi (komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosis oodati 0,9 % majanduskasvu), eelarve konsolideerimise meetmeid ja täiendavat külmutamist, väheneks puudujääk 2012. aastal 2,9 %-le SKPst. Seega leidis komisjon, et Belgiat käsitleva ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses ei olnud sel hetkel täiendavaid meetmeid vaja võtta. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosist ilmnesid selgelt riskid, et komisjoni 2. detsembri 2009. aasta soovitust ei järgita, arvestades, et tähtaja lõppedes ei olnud puudujäägilävi 3 % SKPst veel kaugeltki saavutatud, puudus 2012. aasta eelarve ning eelarve senine konsolideerimine jäi soovitatule alla. Seetõttu väljendas komisjon muret ning nõudis, et Belgia võtaks oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamise vältimiseks õigeaegselt meetmeid. 2011. aasta detsembris leppis äsja moodustatud Belgia valitsus kokku eelarveprojektis. 11. jaanuaril 2012 jõudis komisjon järeldusele, et võttes arvesse sel ajal kehtivat makromajanduslikku stsenaariumi (komisjoni talituste 2011. aasta sügisprognoosis oodati 0,9 % majanduskasvu), eelarve konsolideerimise meetmeid ja täiendavat külmutamist, väheneks puudujääk 2012. aastal 2,9 %-le SKPst. Seega leidis komisjon, et Belgiat käsitleva ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses ei olnud sel hetkel täiendavaid meetmeid vaja võtta.

| (8) | Hinnates uuesti Belgia võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele:






  — | 2012. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses esitatud teatise põhjal, mille komisjon (Eurostat) on kinnitanud, on selgunud, et 2012. aasta puudujääk oli 3,9 % SKPst. Osalt on see tingitud pangandusgrupi Dexia tungivast rekapitaliseerimisvajadusest 2012. aasta lõpus, mille negatiivne mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägile oli 0,8 % SKPst. Ent ka ilma selleta ei oleks tähtaega saavutatud, arvestades, et puudujääk oli ka kõnealuse toimingu ühekordset negatiivset mõju kõrvale jättes 3,2 % SKPst. Peale selle sisaldas 2012. aasta eelarve olulisi ühekordseid puudujäägi vähendamise meetmeid, mis ulatusid hinnanguliselt ligikaudu 0,4 %-ni SKPst; |
| --- | --- | --- |

(8)

Hinnates uuesti Belgia võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks vastavalt nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele:

—

2012. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi kohta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses esitatud teatise põhjal, mille komisjon (Eurostat) on kinnitanud, on selgunud, et 2012. aasta puudujääk oli 3,9 % SKPst. Osalt on see tingitud pangandusgrupi Dexia tungivast rekapitaliseerimisvajadusest 2012. aasta lõpus, mille negatiivne mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägile oli 0,8 % SKPst. Ent ka ilma selleta ei oleks tähtaega saavutatud, arvestades, et puudujääk oli ka kõnealuse toimingu ühekordset negatiivset mõju kõrvale jättes 3,2 % SKPst. Peale selle sisaldas 2012. aasta eelarve olulisi ühekordseid puudujäägi vähendamise meetmeid, mis ulatusid hinnanguliselt ligikaudu 0,4 %-ni SKPst;

| — | esmane eelarvepositsioon paranes, kui 2009. aasta puudujääk 1,9 % SKPst vähenes 2010. aastal 0,4 %-ni SKPst, ning jäi 2011. aastal üldjoontes stabiilseks. 2012. aastal suurenes esmane puudujääk Dexia rekapitaliseerimise mõjul 0,5 %-ni SKPst; ilma selleta oleks esmane eelarvepositsioon jõudnud ülejääki 0,3 % SKPst; |
| --- | --- |

—

esmane eelarvepositsioon paranes, kui 2009. aasta puudujääk 1,9 % SKPst vähenes 2010. aastal 0,4 %-ni SKPst, ning jäi 2011. aastal üldjoontes stabiilseks. 2012. aastal suurenes esmane puudujääk Dexia rekapitaliseerimise mõjul 0,5 %-ni SKPst; ilma selleta oleks esmane eelarvepositsioon jõudnud ülejääki 0,3 % SKPst;

| — | alates 2010. aastast on keskmine eelarve konsolideerimise tase aastas olnud hinnanguliselt 0,3 % SKPst, mis jääb tunduvalt alla nõukogu soovitatud 3⁄4 % SKPst. Ka pärast korrigeerimist läbivaadatud potentsiaalse majanduskasvu mõju ja tulude arenguga ei ulatu kohandatud keskmine konsolideerimine siiski poolenigi soovitatud tasemest; alt-üles meetodil tehtud arvutused näitavad, et kaalutlusõiguse alusel võetud püsivat laadi meetmete kumulatiivne netomõju on ajavahemikul 2010-2012 hinnanguliselt ligikaudu 2 % SKPst. Need arvutused sisaldavad nii puudujääki vähendavate meetmete mõju kui ka osalt varasematest poliitilistest otsustest tulenevat kulude suurenemist (nt sotsiaaltoetuste kohandamine, äriühingutele makstavate palgatoetuste kiire kasv), mis osaliselt vähendavad konsolideerimise mõju. Lisaks ei ole kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete (2 % SKPst) mõju olnud piisav selleks, et peatada elanikkonna vananemisest tulenevat avaliku sektori kulude autonoomset kasvusuundumust ja samal ajal saavutada struktuurse eelarvepositsiooni soovitatav paranemine konsolideerimisperioodil; |
| --- | --- |

—

alates 2010. aastast on keskmine eelarve konsolideerimise tase aastas olnud hinnanguliselt 0,3 % SKPst, mis jääb tunduvalt alla nõukogu soovitatud 3⁄4 % SKPst. Ka pärast korrigeerimist läbivaadatud potentsiaalse majanduskasvu mõju ja tulude arenguga ei ulatu kohandatud keskmine konsolideerimine siiski poolenigi soovitatud tasemest; alt-üles meetodil tehtud arvutused näitavad, et kaalutlusõiguse alusel võetud püsivat laadi meetmete kumulatiivne netomõju on ajavahemikul 2010-2012 hinnanguliselt ligikaudu 2 % SKPst. Need arvutused sisaldavad nii puudujääki vähendavate meetmete mõju kui ka osalt varasematest poliitilistest otsustest tulenevat kulude suurenemist (nt sotsiaaltoetuste kohandamine, äriühingutele makstavate palgatoetuste kiire kasv), mis osaliselt vähendavad konsolideerimise mõju. Lisaks ei ole kaalutlusõiguse alusel võetud meetmete (2 % SKPst) mõju olnud piisav selleks, et peatada elanikkonna vananemisest tulenevat avaliku sektori kulude autonoomset kasvusuundumust ja samal ajal saavutada struktuurse eelarvepositsiooni soovitatav paranemine konsolideerimisperioodil;

| — | 2010. aastal rakendas Belgia eelarvepuudujäägi vähendamise meetmeid üldjoontes kavakohaselt, mis tõi kaasa struktuurse paranemise 1⁄2 % ulatuses SKPst, millest 1⁄4 protsendipunkti tuleneb intressikulu märkimisväärsest vähenemisest. Nominaalne puudujääk langes prognoositust paremate makromajanduslike tulemuste tõttu 2009. aasta 5,6 %-lt SKPst (sh 0,6 protsendipunkti ühekordsete negatiivsete tegurite mõju) 3,8 %-le SKPst, mis on oluliselt madalam näitaja, kui Belgia ametiasutuste poolt 2010. aasta jaanuari stabiilsusprogrammis kavandatud 4,8 % SKPst. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames mõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse andmise ajal prognoositi 2010. aasta kasvumääraks 0,6 %, kuid tegelikult kasvas SKP siis 2,4 %; |
| --- | --- |

—

2010. aastal rakendas Belgia eelarvepuudujäägi vähendamise meetmeid üldjoontes kavakohaselt, mis tõi kaasa struktuurse paranemise 1⁄2 % ulatuses SKPst, millest 1⁄4 protsendipunkti tuleneb intressikulu märkimisväärsest vähenemisest. Nominaalne puudujääk langes prognoositust paremate makromajanduslike tulemuste tõttu 2009. aasta 5,6 %-lt SKPst (sh 0,6 protsendipunkti ühekordsete negatiivsete tegurite mõju) 3,8 %-le SKPst, mis on oluliselt madalam näitaja, kui Belgia ametiasutuste poolt 2010. aasta jaanuari stabiilsusprogrammis kavandatud 4,8 % SKPst. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames mõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituse andmise ajal prognoositi 2010. aasta kasvumääraks 0,6 %, kuid tegelikult kasvas SKP siis 2,4 %;

| — | vaatamata suhteliselt soodsatele makromajanduslikele tingimustele 2011. aasta esimeses pooles (aastane SKP kasv 1,8 %), langes nominaalne puudujääk sel aastal vähe, s.o 3,7 %-le SKPst, ehkki 2011. aasta stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks 3,6 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon halvenes 2011. aastal 0,1 %. Seega saab öelda, et Belgia ei suutnud suhteliselt soodsaid majanduslikke tingimusi ära kasutada puudujäägi vähendamiseks, mis on osalt põhjustatud riigis 2010. aasta juuni valimistest 2011. aasta detsembrini valitsenud poliitilisest ummikseisust; |
| --- | --- |

—

vaatamata suhteliselt soodsatele makromajanduslikele tingimustele 2011. aasta esimeses pooles (aastane SKP kasv 1,8 %), langes nominaalne puudujääk sel aastal vähe, s.o 3,7 %-le SKPst, ehkki 2011. aasta stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks 3,6 % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon halvenes 2011. aastal 0,1 %. Seega saab öelda, et Belgia ei suutnud suhteliselt soodsaid majanduslikke tingimusi ära kasutada puudujäägi vähendamiseks, mis on osalt põhjustatud riigis 2010. aasta juuni valimistest 2011. aasta detsembrini valitsenud poliitilisest ummikseisust;

| — | 2011. aasta detsembris lisas äsja moodustatud Belgia valitsus 2012. aasta eelarvesse terve hulga konsolideerimismeetmeid, mis eelarve ja 2011.-2015. aasta stabiilsusprogrammi järgi ulatusid ligikaudu 3 %-ni SKPst. 2012. aasta märtsis ja oktoobris võeti täiendavaid meetmeid, et tasakaalustada majanduse aeglustumise negatiivset mõju eelarvele. 2012. aasta lõpus tuli Belgia ja Prantsuse valitsustel suurendada pangandusgrupi Dexia kapitali, et parandada negatiivset netovarapositsiooni ning võimaldada grupi kriisi nõuetekohast lahendamist. Belgia puhul avaldas see puudujäägile ühekordset negatiivset mõju 0,8 % ulatuses SKPst. Vaatamata tugevdatud järelevalvemehhanismile mõjutas majanduslangus valitsemissektori tulu prognoositust enam, mis tõi kaasa föderaaltasandi eelarvepuudujäägi 2,7 % SKPst (arvestamata Dexia toimingu mõju), kui eesmärk oli 2,4 %. Lisaks selgus 2013. aasta aprillis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud teatisest, et ka kohalike omavalitsuste tasandil jäi puudujäägieesmärk saavutamata (-0,3 % SKPst -0,2 % asemel), mida ainult osaliselt tasakaalustas piirkondade ja kogukondade saavutatud oodatust parem tulemus (-0,1 % SKPst -0,2 % asemel). Hinnanguliselt paranes struktuurne eelarvepositsioon 2012. aastal 1⁄2 protsendipunkti SKPst. Valitsemissektori mahukate meetmete mõju on osaliselt vähendanud suurenevad intressikulud, varasema inflatsiooniga seotud palkade automaatse indekseerimise ja sotsiaaltoetuste negatiivne mõju ning pensionikulude märkimisväärne suurenemine; |
| --- | --- |

—

2011. aasta detsembris lisas äsja moodustatud Belgia valitsus 2012. aasta eelarvesse terve hulga konsolideerimismeetmeid, mis eelarve ja 2011.-2015. aasta stabiilsusprogrammi järgi ulatusid ligikaudu 3 %-ni SKPst. 2012. aasta märtsis ja oktoobris võeti täiendavaid meetmeid, et tasakaalustada majanduse aeglustumise negatiivset mõju eelarvele. 2012. aasta lõpus tuli Belgia ja Prantsuse valitsustel suurendada pangandusgrupi Dexia kapitali, et parandada negatiivset netovarapositsiooni ning võimaldada grupi kriisi nõuetekohast lahendamist. Belgia puhul avaldas see puudujäägile ühekordset negatiivset mõju 0,8 % ulatuses SKPst. Vaatamata tugevdatud järelevalvemehhanismile mõjutas majanduslangus valitsemissektori tulu prognoositust enam, mis tõi kaasa föderaaltasandi eelarvepuudujäägi 2,7 % SKPst (arvestamata Dexia toimingu mõju), kui eesmärk oli 2,4 %. Lisaks selgus 2013. aasta aprillis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud teatisest, et ka kohalike omavalitsuste tasandil jäi puudujäägieesmärk saavutamata (-0,3 % SKPst -0,2 % asemel), mida ainult osaliselt tasakaalustas piirkondade ja kogukondade saavutatud oodatust parem tulemus (-0,1 % SKPst -0,2 % asemel). Hinnanguliselt paranes struktuurne eelarvepositsioon 2012. aastal 1⁄2 protsendipunkti SKPst. Valitsemissektori mahukate meetmete mõju on osaliselt vähendanud suurenevad intressikulud, varasema inflatsiooniga seotud palkade automaatse indekseerimise ja sotsiaaltoetuste negatiivne mõju ning pensionikulude märkimisväärne suurenemine;

| — | valitsemissektori võlg kasvas 84,0 %-lt SKPst 2007. aastal 99,6 %-ni SKPst 2012. aastal. Umbes 6,5 protsendipunkti kõnealusest kasvust on tingitud puudujäägi ja SKP arengust ning ligikaudu 9 protsendipunkti välistest teguritest, peamiselt kapitalisüstide kaudu finantssektori päästmiseks tehtud toimingutest. |
| --- | --- |

—

valitsemissektori võlg kasvas 84,0 %-lt SKPst 2007. aastal 99,6 %-ni SKPst 2012. aastal. Umbes 6,5 protsendipunkti kõnealusest kasvust on tingitud puudujäägi ja SKP arengust ning ligikaudu 9 protsendipunkti välistest teguritest, peamiselt kapitalisüstide kaudu finantssektori päästmiseks tehtud toimingutest.

| (9) | Belgia võttis eelarve-eesmärkide saavutamiseks mõningaid meetmeid, et tugevdada järelevalvemehhanismi näiteks järelevalvekomitee loomisega 2010. aastal ja eelarve täitmise rangema järelevalvega 2012. aastal. Siiski ei ole eelarveraamistiku kohandamisel saavutatud olulist edu, mis võimaldaks tagada, et eelarve-eesmärgid on nii riiklikul kui ka madalamatel tasanditel siduvad, ning suurendada valitsemistasandite vahel koormuse jagamise ja vastutuse läbipaistvust. |
| --- | --- |

(9)

Belgia võttis eelarve-eesmärkide saavutamiseks mõningaid meetmeid, et tugevdada järelevalvemehhanismi näiteks järelevalvekomitee loomisega 2010. aastal ja eelarve täitmise rangema järelevalvega 2012. aastal. Siiski ei ole eelarveraamistiku kohandamisel saavutatud olulist edu, mis võimaldaks tagada, et eelarve-eesmärgid on nii riiklikul kui ka madalamatel tasanditel siduvad, ning suurendada valitsemistasandite vahel koormuse jagamise ja vastutuse läbipaistvust.

| (10) | Seega saab järeldada, et Belgia ei ole piisavalt tõhusalt reageerinud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele. Belgia ei suutnud ülemäärasest eelarvepuudujäägist aastaks 2012 vabaneda. Eelarve konsolideerimine jääb märkimisväärselt alla nõukogu soovitusele ning 2011. aastal puudusid edusammud täielikult, |
| --- | --- |

(10)

Seega saab järeldada, et Belgia ei ole piisavalt tõhusalt reageerinud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele. Belgia ei suutnud ülemäärasest eelarvepuudujäägist aastaks 2012 vabaneda. Eelarve konsolideerimine jääb märkimisväärselt alla nõukogu soovitusele ning 2011. aastal puudusid edusammud täielikult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Belgia ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastusena nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

1

(2)  ELT L 125, 21.5.2010, lk 34. Kõik Belgia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm

2

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/87

---

NÕUKOGU OTSUS,

21. juuni 2013,

millega teatatakse Belgiale, et ta peab võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel vajalikuks peetavaid puudujääki vähendavaid meetmeid

(2013/370/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 peavad liikmesriigid hoiduma valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126 peavad liikmesriigid hoiduma valitsemissektori ülemäärasest eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.

| (3) | Nõukogu otsustas (1)2. detsembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 6, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu võttis 2. detsembril 2009. aastal komisjoni ettepaneku alusel ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artiklile 3 vastu soovituse ("nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus") kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Et viia valitsemissektori eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla kontrollväärtuse 3 % SKPst soovitati Belgia ametiasutustel teha järgmist: a) rakendada 2010. aastal 2010. aasta eelarveprojekti kohaselt puudujääki vähendavaid meetmeid ning tõhustada eelarve kavandatud konsolideerimist 2011. ja 2012. aastal; b) konsolideerida ajavahemikul 2010-2012 eelarvet aastas keskmiselt 3⁄4 % SKPst, mille tulemusena pidi ka valitsemissektori koguvõla suhe hakkama taas vähenema, nii et rahuldava kiirusega lähenetakse kontrollväärtuse tasemele ja saavutatakse piisav esmane ülejääk; c) määrata kindlaks meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad paremaks, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovituste andmise ajal eeldati ning d) tugevdada eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks seiremehhanisme. Oma soovitustes kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas (1)2. detsembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 6, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu võttis 2. detsembril 2009. aastal komisjoni ettepaneku alusel ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) (2) artiklile 3 vastu soovituse ("nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitus") kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2012. aastaks. Et viia valitsemissektori eelarvepuudujääk usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla kontrollväärtuse 3 % SKPst soovitati Belgia ametiasutustel teha järgmist: a) rakendada 2010. aastal 2010. aasta eelarveprojekti kohaselt puudujääki vähendavaid meetmeid ning tõhustada eelarve kavandatud konsolideerimist 2011. ja 2012. aastal; b) konsolideerida ajavahemikul 2010-2012 eelarvet aastas keskmiselt 3⁄4 % SKPst, mille tulemusena pidi ka valitsemissektori koguvõla suhe hakkama taas vähenema, nii et rahuldava kiirusega lähenetakse kontrollväärtuse tasemele ja saavutatakse piisav esmane ülejääk; c) määrata kindlaks meetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad paremaks, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovituste andmise ajal eeldati ning d) tugevdada eelarve-eesmärkide järgimise tagamiseks seiremehhanisme. Oma soovitustes kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010.

| (4) | ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt otsustas nõukogu 21. juunil 2013, et Belgia ei ole võtnud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses sätestatud tähtpäevaks kõnealusest soovitusest lähtuvaid tõhusaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 8 kohaselt otsustas nõukogu 21. juunil 2013, et Belgia ei ole võtnud nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovituses sätestatud tähtpäevaks kõnealusest soovitusest lähtuvaid tõhusaid meetmeid.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikele 3 teeb nõukogu juhul, kui määrusele (EÜ) nr 479/2009 vastavad tegelikud andmed osutavad, et osalev liikmesriik ei ole ülemäärast eelarvepuudujääki ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt antud soovituses määratletud tähtpäevaks korrigeerinud, viivitamata otsuse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9, st teatab liikmesriigile, et tal tuleb ettenähtud tähtpäevaks võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab olukorra parandamiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikele 3 teeb nõukogu juhul, kui määrusele (EÜ) nr 479/2009 vastavad tegelikud andmed osutavad, et osalev liikmesriik ei ole ülemäärast eelarvepuudujääki ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt antud soovituses määratletud tähtpäevaks korrigeerinud, viivitamata otsuse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9, st teatab liikmesriigile, et tal tuleb ettenähtud tähtpäevaks võtta eelarvepuudujäägi vähendamiseks meetmeid, mida nõukogu peab olukorra parandamiseks vajalikuks.

| (6) | Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi järgi jääb SKP reaalkasv 2013. aastal tagasihoidlikuks ning jätkub sisenõudluse 2012. aastal alguse saanud vähenemine. Majapidamiste tarbimine tõenäoliselt stagneerub ja investeeringud vähenevad, kuna puudub usaldus majanduse suhtes tervikuna, ehitussektor on languses, laenutingimused karmistuvad ning tööstust iseloomustab ulatuslik kasutamata tootmisvõimsus. Nii eratarbimise kui ka investeeringute kasvu kiirenemist prognoositakse alles alates 2014. aastast, kui reaalne SKP peaks peamiselt sisenõudluse toel kasvama 1,2 %. Eeldatakse, et suurema sisenõudluse taustal jõuab impordi kasv ekspordi kasvule järele. See piiraks 2014. aastal netoekspordist saadavat täiendavat tulu, vastupidiselt 2013. aastale, mil prognooside kohaselt just netovälisnõudluse positiivne kasv ei lase SKP-l väheneda. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi järgi jääb SKP reaalkasv 2013. aastal tagasihoidlikuks ning jätkub sisenõudluse 2012. aastal alguse saanud vähenemine. Majapidamiste tarbimine tõenäoliselt stagneerub ja investeeringud vähenevad, kuna puudub usaldus majanduse suhtes tervikuna, ehitussektor on languses, laenutingimused karmistuvad ning tööstust iseloomustab ulatuslik kasutamata tootmisvõimsus. Nii eratarbimise kui ka investeeringute kasvu kiirenemist prognoositakse alles alates 2014. aastast, kui reaalne SKP peaks peamiselt sisenõudluse toel kasvama 1,2 %. Eeldatakse, et suurema sisenõudluse taustal jõuab impordi kasv ekspordi kasvule järele. See piiraks 2014. aastal netoekspordist saadavat täiendavat tulu, vastupidiselt 2013. aastale, mil prognooside kohaselt just netovälisnõudluse positiivne kasv ei lase SKP-l väheneda.

| (7) | Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2013. aastal vähenema 2,9 %-ni SKPst. 2013. aasta esialgses eelarves võeti nominaalse puudujäägi eesmärgiks 2,15 % SKPst. Pärast eelarveprojekti koostamist on aga eelarve aluseks olnud ametlikku kasvuprognoosi (+0,7 %, mis on kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosiga) oluliselt allapoole korrigeeritud, 2012.-2016. aasta stabiilsusprogrammis 0,2 %-ni ja kevadprognoosis 0,0 %-ni. Seepärast loobus valitsus nominaalse puudujäägi eesmärgist ning asendas selle kohustusega parandada struktuurset eelarvepositsiooni 1,0 % võrra SKPst. 2013. aasta märtsis võttis valitsus täiendavaid meetmeid mahus 0,2 % SKPst lisaks 2013. aasta esialgses eelarves võetud meetmetele (ligikaudu 0,75 % SKPst), mida on võetud arvesse komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis. Kevadprognoosis oodatakse 2013. aastal struktuurset paranemist 3⁄4 % SKPst, millest 1⁄4 protsendipunkti tuleneb madalamatest intressikuludest. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2013. aastal vähenema 2,9 %-ni SKPst. 2013. aasta esialgses eelarves võeti nominaalse puudujäägi eesmärgiks 2,15 % SKPst. Pärast eelarveprojekti koostamist on aga eelarve aluseks olnud ametlikku kasvuprognoosi (+0,7 %, mis on kooskõlas komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosiga) oluliselt allapoole korrigeeritud, 2012.-2016. aasta stabiilsusprogrammis 0,2 %-ni ja kevadprognoosis 0,0 %-ni. Seepärast loobus valitsus nominaalse puudujäägi eesmärgist ning asendas selle kohustusega parandada struktuurset eelarvepositsiooni 1,0 % võrra SKPst. 2013. aasta märtsis võttis valitsus täiendavaid meetmeid mahus 0,2 % SKPst lisaks 2013. aasta esialgses eelarves võetud meetmetele (ligikaudu 0,75 % SKPst), mida on võetud arvesse komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosis. Kevadprognoosis oodatakse 2013. aastal struktuurset paranemist 3⁄4 % SKPst, millest 1⁄4 protsendipunkti tuleneb madalamatest intressikuludest.

| (8) | Kui poliitikat ei muudeta, peaks komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt eelarvepuudujääk 2014. aastal uuesti ületama kontrollväärtuse, suurenedes 3,1 %-ni SKPst, kuigi prognoositav majanduskasv on potentsiaalsest kasvumäärast kõrgem. Puudujäägi suurenemise taga on sotsiaalsete siirete autonoomne kasvusuundumus ning asjaolu, et 2013. aasta eelarve sisaldas ligikaudu 0,4 % ulatuses SKPst ühekordset ja ajutist tulu, nagu maksuamnestia, telekommunikatsioonilitsentside müük ja erakordselt suured dividendid Belgia keskpangalt. |
| --- | --- |

(8)

Kui poliitikat ei muudeta, peaks komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt eelarvepuudujääk 2014. aastal uuesti ületama kontrollväärtuse, suurenedes 3,1 %-ni SKPst, kuigi prognoositav majanduskasv on potentsiaalsest kasvumäärast kõrgem. Puudujäägi suurenemise taga on sotsiaalsete siirete autonoomne kasvusuundumus ning asjaolu, et 2013. aasta eelarve sisaldas ligikaudu 0,4 % ulatuses SKPst ühekordset ja ajutist tulu, nagu maksuamnestia, telekommunikatsioonilitsentside müük ja erakordselt suured dividendid Belgia keskpangalt.

| (9) | Valitsemissektori võlg kasvas 84 %-lt SKPst 2007. aastal pea 100 %-ni SKPst 2012. aastal. Umbes 6,5 protsendipunkti kõnealusest kasvust on tingitud puudujäägi ja SKP arengust ning ligikaudu 9 protsendipunkti välistest teguritest, peamiselt kapitalisüstide kaudu finantssektori päästmiseks tehtud toimingutest. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg 2014. aastal ületama 102 % SKPst. Valitsus kavatseb müüa finantsvara, et hoida võlga 2013. aastal alla 100 % SKPst. Seepärast teatas valitsus hiljuti Royal Park Investment’i (eriotstarbeline vahend, mis loodi seoses Fortise päästeoperatsiooniga) müügist, mis vähendaks võlataset 0,2 % võrra SKPst. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori võlg kasvas 84 %-lt SKPst 2007. aastal pea 100 %-ni SKPst 2012. aastal. Umbes 6,5 protsendipunkti kõnealusest kasvust on tingitud puudujäägi ja SKP arengust ning ligikaudu 9 protsendipunkti välistest teguritest, peamiselt kapitalisüstide kaudu finantssektori päästmiseks tehtud toimingutest. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võlg 2014. aastal ületama 102 % SKPst. Valitsus kavatseb müüa finantsvara, et hoida võlga 2013. aastal alla 100 % SKPst. Seepärast teatas valitsus hiljuti Royal Park Investment’i (eriotstarbeline vahend, mis loodi seoses Fortise päästeoperatsiooniga) müügist, mis vähendaks võlataset 0,2 % võrra SKPst.

| (10) | Euroopa Komisjoni 2012. aasta eelarve jätkusuutlikkuse aruanne näitab, et lühikeses perspektiivis eelarve pingestumine Belgiat ei ohusta. Keskmises ja pikas perspektiivis on eelarve jätkusuutlikkust ohustavad riskid aga kõrged. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias ELi keskmisest tunduvalt suurem - peamiselt seetõttu, et järgmistel aastakümnetel kasvab kiiresti pensionikulude osakaal SKPs. Ehkki 2011. aasta detsembris toimunud pensionireform oli suur samm edasi, on riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse täielikuks taastamiseks ilmselt siiski vaja täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Komisjoni 2012. aasta eelarve jätkusuutlikkuse aruanne näitab, et lühikeses perspektiivis eelarve pingestumine Belgiat ei ohusta. Keskmises ja pikas perspektiivis on eelarve jätkusuutlikkust ohustavad riskid aga kõrged. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias ELi keskmisest tunduvalt suurem - peamiselt seetõttu, et järgmistel aastakümnetel kasvab kiiresti pensionikulude osakaal SKPs. Ehkki 2011. aasta detsembris toimunud pensionireform oli suur samm edasi, on riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse täielikuks taastamiseks ilmselt siiski vaja täiendavaid meetmeid.

| (11) | Praegu prognoositakse, et 2013. aasta esialgses eelarves võetud meetmed ning 2013. aasta märtsi eelarvekontrolli meetmed vähendavad puudujääki 2013. aastal tasemele alla 3 % SKPst. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi järgi on aga aluslepingu kohase kontrollväärtuse ületamise oht suur. Pealegi ei ole puudujäägi korrigeerimine praegu veel jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(11)

Praegu prognoositakse, et 2013. aasta esialgses eelarves võetud meetmed ning 2013. aasta märtsi eelarvekontrolli meetmed vähendavad puudujääki 2013. aastal tasemele alla 3 % SKPst. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosi järgi on aga aluslepingu kohase kontrollväärtuse ületamise oht suur. Pealegi ei ole puudujäägi korrigeerimine praegu veel jätkusuutlik.

| (12) | Arvestades, et majanduse ja eelarve areng on väga ebakindel, tuleks korrigeerimise lõpuaastaks soovitatav eelarve-eesmärk kehtestada tasemel, mis jääb selgelt alla kontrollväärtuse, et tagada eelarvepuudujäägi tõhus ja kestva mõjuga korrigeerimine nõutud tähtpäevaks. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et majanduse ja eelarve areng on väga ebakindel, tuleks korrigeerimise lõpuaastaks soovitatav eelarve-eesmärk kehtestada tasemel, mis jääb selgelt alla kontrollväärtuse, et tagada eelarvepuudujäägi tõhus ja kestva mõjuga korrigeerimine nõutud tähtpäevaks.

| (13) | Seetõttu on põhjendatud 2013. aasta puudujäägi täiendav vähendamine, 2,7 %-ni SKPst, mis on kooskõlas 2013. aasta struktuurse paranemise eesmärgiga 1 % ulatuses SKPst. Selle saavutamiseks peetakse vajalikuks täiendavaid meetmeid, mille hinnanguline mõju oleks 1⁄4 % SKPst, pidades silmas ka võimalikke negatiivseid teise ringi mõjusid. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu on põhjendatud 2013. aasta puudujäägi täiendav vähendamine, 2,7 %-ni SKPst, mis on kooskõlas 2013. aasta struktuurse paranemise eesmärgiga 1 % ulatuses SKPst. Selle saavutamiseks peetakse vajalikuks täiendavaid meetmeid, mille hinnanguline mõju oleks 1⁄4 % SKPst, pidades silmas ka võimalikke negatiivseid teise ringi mõjusid.

| (14) | Belgia on võtnud oma 2012.-2016. aasta stabiilsusprogrammis kohustuse jõuda struktuurselt tasakaalus eelarveni 2015. aastal enne oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi - struktuurse ülejäägi 0,75 % SKPst - saavutamist 2016. aastal.. Pärast 2012.-2016. aasta stabiilsusprogrammi esitamist võtsid Belgia ametiasutused komisjonile 28. mail 2013 saadetud kirjas kohustuse seada 2014. aastal eelarve konsolideerimise eesmärgiks 3⁄4 % SKPst. See on asjakohane ka kõrget võlataset arvestades ning on kooskõlas võla vähendamise eesmärgiga. Pärast 2016. aastat peaks Belgia jätkama piisava kiirusega liikumist keskpika perioodi eesmärgi (sh kulueesmärgi) ning võla vähendamise eesmärgi saavutamise suunas. |
| --- | --- |

(14)

Belgia on võtnud oma 2012.-2016. aasta stabiilsusprogrammis kohustuse jõuda struktuurselt tasakaalus eelarveni 2015. aastal enne oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgi - struktuurse ülejäägi 0,75 % SKPst - saavutamist 2016. aastal.. Pärast 2012.-2016. aasta stabiilsusprogrammi esitamist võtsid Belgia ametiasutused komisjonile 28. mail 2013 saadetud kirjas kohustuse seada 2014. aastal eelarve konsolideerimise eesmärgiks 3⁄4 % SKPst. See on asjakohane ka kõrget võlataset arvestades ning on kooskõlas võla vähendamise eesmärgiga. Pärast 2016. aastat peaks Belgia jätkama piisava kiirusega liikumist keskpika perioodi eesmärgi (sh kulueesmärgi) ning võla vähendamise eesmärgi saavutamise suunas.

| (15) | Lisaks peaks Belgia tugevdama pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemide pikaajalist jätkusuutlikkust. Selleks on vaja täiendavaid meetmeid, et vähendada lõhet tegeliku ja ametliku pensioniea vahel; ametliku pensioniea sidumine keskmise eeldatava eluea arenguga aitaks tagada pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks peaks Belgia tugevdama pensioni- ja sotsiaalkindlustussüsteemide pikaajalist jätkusuutlikkust. Selleks on vaja täiendavaid meetmeid, et vähendada lõhet tegeliku ja ametliku pensioniea vahel; ametliku pensioniea sidumine keskmise eeldatava eluea arenguga aitaks tagada pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse.

| (16) | Peale selle peaks Belgia võtma vastu selge kooskõlastamiskorra, millega tagataks, et eelarve-eesmärgid on keskpikal kavandamisperioodil nii riigi kui ka madalamatel tasanditel siduvad, kehtestades sealhulgas viivitamata sellise valitsemissektori eelarve tasakaalu/ülejäägi nõude, mis vastaks majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu sätetele. |
| --- | --- |

(16)

Peale selle peaks Belgia võtma vastu selge kooskõlastamiskorra, millega tagataks, et eelarve-eesmärgid on keskpikal kavandamisperioodil nii riigi kui ka madalamatel tasanditel siduvad, kehtestades sealhulgas viivitamata sellise valitsemissektori eelarve tasakaalu/ülejäägi nõude, mis vastaks majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu sätetele.

| (17) | Samuti on eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks oluline toetada konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega kooskõlas nõukogu poolt Belgiale Euroopa poolaasta raames antud soovitustega ning eelkõige makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega seotud soovitustega, |
| --- | --- |

(17)

Samuti on eelarve konsolideerimise strateegia edu tagamiseks oluline toetada konsolideerimist ulatuslike struktuurireformidega kooskõlas nõukogu poolt Belgiale Euroopa poolaasta raames antud soovitustega ning eelkõige makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega seotud soovitustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Belgia kõrvaldab praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2013. aastaks.

2.   Belgia vähendab valitsemissektori eelarve puudujääki 2013. aastal 2,7 %ni SKPst. Komisjoni talituste 2013. aasta kevadprognoosist lähtudes on selline nominaalne paranemine kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 2013. aastal 1 % võrra SKPst.

3.   Belgia võtab vastu ja rakendab täielikult kõiki 2013. aasta eelarves sisalduvaid konsolideerimismeetmeid ning täiendavaid struktuurseid meetmeid, et saavutada 2013. aastaks soovitatud struktuurne paranemine.

4.   Belgia on valmis võtma vastu täiendavaid meetmeid juhul, kui eelarvekavadega seotud riskid realiseeruvad. Eelarve konsolideerimise meetmed peaksid tagama valitsemissektori struktuurse eelarvepositsiooni püsiva paranemise majanduskasvu soodustaval viisil.

Artikkel 2

1.   Belgia esitab komisjonile 21. septembriks 2013 aruande käesoleva otsuse kohaselt võetud meetmete kohta. Komisjon hindab aruannet eesmärgiga anda hinnang ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel tehtud edusammudele.

2.   Belgia esitab komisjonile edaspidi kvartaliaruandeid, milles ta analüüsib käesoleva otsuse täitmisel tehtud edusamme.

3.   Belgia esitab 31. detsembriks 2013 aruande selle kohta, kuidas kavatsetakse rakendada esimest Euroopa poolaasta raames antud soovitust seoses selge kooskõlastamiskorra vastuvõtmisega, millega tagataks, et eelarve-eesmärgid on keskpikal kavandamisperioodil nii riigi kui ka madalamatel tasanditel siduvad.

4.   Belgia esitab 2014. aastaks ette nähtud struktuursed meetmed, mis tagavad ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutliku korrigeerimise ning piisavad edusammud liikumisel keskpika perioodi eesmärgi saavutamise suunas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Luxembourg, 21. juuni 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

M. NOONAN

---

(1)  ELT L 125, 21.5.2010, lk 34. Kõik Belgia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad veebisaidil:

1

http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm

(2)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

2

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/90

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. juuli 2013,

Regioonide Komitee Madalmaade liikme ja Madalmaade asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2013/371/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Madalmaade valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 võttis nõukogu vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL, (2) millega määrati ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuar 2010 kuni 25. jaanuar 2015. |
| --- | --- |

(1)

22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 võttis nõukogu vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL, (2) millega määrati ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuar 2010 kuni 25. jaanuar 2015.

| (2) | Üks Regioonide Komitee liikme koht on vabanenud seoses Annemieke TRAAGI ametiaja lõpuga. |
| --- | --- |

(2)

Üks Regioonide Komitee liikme koht on vabanenud seoses Annemieke TRAAGI ametiaja lõpuga.

| (3) | Üks asendusliikme koht vabaneb seoses Rogier van der SANDE nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks, |
| --- | --- |

(3)

Üks asendusliikme koht vabaneb seoses Rogier van der SANDE nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeteks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| a) | liikmena:






  — | Rogier van der SANDE, member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Rogier van der SANDE, member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Annemieke TRAAG, member of the Executive Council of the Province of Gelderland. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Annemieke TRAAG, member of the Executive Council of the Province of Gelderland.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 9. juuli 2013

Nõukogu nimel

eesistuja

R. ŠADŽIUS

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/91

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 438/12/COL,

28. november 2012,

millega kaheksakümne kuuendat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (1), eriti selle artikleid 61–63 ning protokolli nr 26,

VÕTTES arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse järelevalveamet ja kohus, (2) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja artiklit 24,

arvestades, et:

EFTA järelevalveameti riigiabisuuniste peatükk, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi, (3) kaotab kehtivuse 30. novembril 2012 (4).

See peatükk vastab ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (5), mis aegusid 9. oktoobril 2012. aastal (6).

Euroopa Komisjon võttis 28. septembril 2012. aastal vastu teatise, mis käsitleb ühenduse 1. oktoobri 2004. aasta suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) kohaldamisaja pikendamist seniks, kuni need asendatakse uute eeskirjadega (7).

Praegune raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlev peatükk kaotab kehtivuse 30. novembril 2012. aastal, seega on vaja selle peatüki kehtivust pikendada, et tagada riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.

Euroopa Komisjoni ja EFTA riikidega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EFTA järelevalveameti riigiabisuuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitleva peatüki kehtivust pikendatakse kuni selle asendamiseni uute eeskirjadega.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 28. november 2012

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

president

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

kolleegiumi liige

---

(1)  „EMP leping”.

1

(2)  „Järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  ELT L 97, 15.4.2005, lk 41, EMP kaasanne nr 18, 15.4.2005, lk 1.

3

(4)  Vaata punkti 90, mida on laiendatud EFTA järelevalveameti 30. oktoober 2009. aasta otsusega nr 433/09/COL, millega seitsmekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju. ELT L 48, 25.2.2010, lk 27 ja EMP kaasanne nr 9, 25.2.2010, lk 12.

4

(5)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2-17.

5

(6)  Vaata punkti 102, mida on laiendatud vastavalt Euroopa Komisjoni teatisele, mis käsitleb ühenduse suuniste (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta) kehtivuse pikendamist,
  ELT C 156, 9.7.2009, lk 3
  .

6

ELT C 156, 9.7.2009, lk 3

(7)  ELT C 296, 2.10.2012, lk 3.

7

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/92 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/92

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 441/12/COL,

29. november 2012,

uute ärakuulamise eest vastutavate ametnike määramise kohta teatavates konkurentsimenetlustes

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE EFTA järelevalveameti kodukorda, eriti selle artiklit 15,

VÕTTES ARVESSE EFTA järelevalveameti 29. novembri 2012. aasta otsust nr 442/12/COL, mis käsitleb ärakuulamise eest vastutavate ametnike tööülesandeid ja pädevust teatavates konkurentsimenetlustes, ja eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

Selleks, et tagada konkurentsimenetluse takistusteta läbiviimine ja osapoolte õigus saada ära kuulatud, määratakse üks või mitu ärakuulamise eest vastutavat ametnikku.

Konkurentsiküsimuste eest vastutav järelevalveameti liige võib otsustada, et konkreetne ametnik jätkab kõnealuses juhtumis ärakuulamise eest vastutava ametnikuna ka pärast oma töösuhte lõppu järelevalveametis.

Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, asendab teda teine ärakuulamise eest vastutav ametnik. Kui mitte ükski ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, siis määrab kolleegiumi pädev liige ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesandeid täitma teise pädeva ametniku, kes ei ole kõnealuse juhtumiga seotud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ärakuulamise eest vastutavate ametnike ametisse nimetamine

1.   Õigusametnikud Clémence Perrin ja Auður Steinarsdóttir nimetatakse konkurentsimenetluse ärakuulamise eest vastutavateks ametnikeks.

2.   Kui mitte ükski ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, siis on konkurentsiküsimuste eest vastutav kolleegiumi liige volitatud määrama ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesandeid täitma teise pädeva EFTA järelevalveameti ametniku, kes ei ole kõnealuse juhtumiga seotud.

Artikkel 2

Varasematee otsuste kehtetuks tunnistamine

EFTA järelevalveameti otsus nr 554/08/COL ja otsus nr 7/10/COL tunnistatakse kehtetuteks ja endiste ärakuulamise eest vastutavate ametnike teenistus lõpetatakse.

Artikkel 3

Teave

EFTA liikmesriike ja Euroopa Komisjoni teavitatakse, saates neile selle otsuse koopia.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. november 2012

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

eesistuja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

kolleegiumi liige

---

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/93

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 442/12/COL,

29. november 2012,

ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 55,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat EFTA riikide vahelist lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artikleid 13 ja 14 ning protokolli nr 4,

VÕTTES ARVESSE EFTA järelevalveameti (edaspidi „järelevalveamet”) kodukorra artiklit 15

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt EMP lepinguga konkurentsiõiguse jõustamiseks ette nähtud süsteemile uurib järelevalveamet juhtumeid ja teeb nende kohta haldusotsuseid, mis kuuluvad EFTA kohtu teostatava kohtuliku kontrolli alla. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt EMP lepinguga konkurentsiõiguse jõustamiseks ette nähtud süsteemile uurib järelevalveamet juhtumeid ja teeb nende kohta haldusotsuseid, mis kuuluvad EFTA kohtu teostatava kohtuliku kontrolli alla.

| (2) | Järelevalveamet peab konkurentsimenetlusi läbi viima õiglaselt, erapooletult ja objektiivselt ning tagama asjaomaste isikute menetlusõiguste austamise vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükile (EMP lepingu artiklites 53 ja 54 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamine), järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükile (EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohased menetluste teostamise eeskirjad järelevalveametis), järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatükile (eeskirjad kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatükile (millega rakendatakse IV peatükki kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) ning samuti kooskõlas EFTA kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu asjakohase kohtupraktikaga. Eelkõige on asjaomaste isikute õigus olla ära kuulatud Euroopa inimõiguste konventsiooni kohane põhiõigus (1). |
| --- | --- |

(2)

Järelevalveamet peab konkurentsimenetlusi läbi viima õiglaselt, erapooletult ja objektiivselt ning tagama asjaomaste isikute menetlusõiguste austamise vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükile (EMP lepingu artiklites 53 ja 54 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamine), järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatükile (EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohased menetluste teostamise eeskirjad järelevalveametis), järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatükile (eeskirjad kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatükile (millega rakendatakse IV peatükki kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) ning samuti kooskõlas EFTA kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu asjakohase kohtupraktikaga. Eelkõige on asjaomaste isikute õigus olla ära kuulatud Euroopa inimõiguste konventsiooni kohane põhiõigus (1).

| (3) | Asjaomaste isikute, muude järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 11 punktis b nimetatud asjaomaste osaliste (edaspidi „muud asjaomased osalised”), järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 7 lõikes 2 nimetatud kaebuse esitajate (edaspidi „kaebuse esitajad”) ning muude kui järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artiklites 5 ja 11 nimetatud isikute ja kolmandate isikute järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 11 tähenduses (edaspidi „kolmandad isikud”) menetlusõiguste tõhusa kasutamise tagamiseks konkurentsimenetlustes tuleks vastutus selliste õiguste järgimise kaitsmise eest usaldada sõltumatule isikule, kellel on kogemusi konkurentsiküsimustes ning kes on piisavalt usaldusväärne nende menetluste objektiivsuse, läbipaistvuse ja tulemuslikkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Asjaomaste isikute, muude järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 11 punktis b nimetatud asjaomaste osaliste (edaspidi „muud asjaomased osalised”), järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 7 lõikes 2 nimetatud kaebuse esitajate (edaspidi „kaebuse esitajad”) ning muude kui järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artiklites 5 ja 11 nimetatud isikute ja kolmandate isikute järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 11 tähenduses (edaspidi „kolmandad isikud”) menetlusõiguste tõhusa kasutamise tagamiseks konkurentsimenetlustes tuleks vastutus selliste õiguste järgimise kaitsmise eest usaldada sõltumatule isikule, kellel on kogemusi konkurentsiküsimustes ning kes on piisavalt usaldusväärne nende menetluste objektiivsuse, läbipaistvuse ja tulemuslikkuse tagamiseks.

| (4) | Järelevalveameti 30. oktoobri 2002. aasta otsusega nr 177/02/COL kehtestati ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevus teatavates konkurentsimenetlustes. Otsus nr 177/02/COL vaadati läbi 17. detsembri 2008. aasta otsusega 792/08/COL, mille alusel delegeeriti teatavad pädevused konkurentsi valdkonnas ärakuulamise eest vastutavatele isikutele. EMP konkurentsiõiguse arenguid silmas pidades on ärakuulamise eest vastutava ametniku rolli vaja selgitada ja täiendavalt tugevdada ning kohandada ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevust. |
| --- | --- |

(4)

Järelevalveameti 30. oktoobri 2002. aasta otsusega nr 177/02/COL kehtestati ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevus teatavates konkurentsimenetlustes. Otsus nr 177/02/COL vaadati läbi 17. detsembri 2008. aasta otsusega 792/08/COL, mille alusel delegeeriti teatavad pädevused konkurentsi valdkonnas ärakuulamise eest vastutavatele isikutele. EMP konkurentsiõiguse arenguid silmas pidades on ärakuulamise eest vastutava ametniku rolli vaja selgitada ja täiendavalt tugevdada ning kohandada ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevust.

| (5) | Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikoha panust on üldiselt peetud järelevalveameti konkurentsimenetlustes oluliseks, võttes arvesse sõltumatust ja teadmisi, mida ärakuulamise eest vastutav ametnik on nende raames üles näidanud. Selleks et tagada ärakuulamise eest vastutava ametniku sõltumatus konkurentsi ja riigiabi direktoraadi suhtes edaspidigi, peaks tema ametikoht olema halduslikus plaanis loodud selle kolleegiumi liikme juurde, kes vastutab konkreetselt konkurentsi eest. |
| --- | --- |

(5)

Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikoha panust on üldiselt peetud järelevalveameti konkurentsimenetlustes oluliseks, võttes arvesse sõltumatust ja teadmisi, mida ärakuulamise eest vastutav ametnik on nende raames üles näidanud. Selleks et tagada ärakuulamise eest vastutava ametniku sõltumatus konkurentsi ja riigiabi direktoraadi suhtes edaspidigi, peaks tema ametikoht olema halduslikus plaanis loodud selle kolleegiumi liikme juurde, kes vastutab konkreetselt konkurentsi eest.

| (6) | Järelevalveamet võib vajaduse korral ametisse nimetada ühe ärakuulamise eest vastutava ametniku või mitu ärakuulamise eest vastutavat ametnikku. Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik täheldab huvide konflikti oma ametiülesannete täitmisel, peaks ta lõpetama juhtumiga tegelemise. Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, peaks seda tegema teine ärakuulamise eest vastutav ametnik. |
| --- | --- |

(6)

Järelevalveamet võib vajaduse korral ametisse nimetada ühe ärakuulamise eest vastutava ametniku või mitu ärakuulamise eest vastutavat ametnikku. Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik täheldab huvide konflikti oma ametiülesannete täitmisel, peaks ta lõpetama juhtumiga tegelemise. Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, peaks seda tegema teine ärakuulamise eest vastutav ametnik.

| (7) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks toimima sõltumatu vahekohtunikuna, kes püüab lahendada asjaomaste isikute, muude asjaomaste osaliste, kaebuse esitajate või huvitatud kolmandate isikute menetlusõiguste tõhusat kasutamist mõjutavaid küsimusi, kui neid ei olnud võimalik lahendada nende järelevalveameti direktoraadiga toimunud eelnevate kontaktide kaudu, kes vastutavad selliste konkurentsimenetluste läbiviimise eest ja kes peavad neid menetlusõigusi austama. |
| --- | --- |

(7)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks toimima sõltumatu vahekohtunikuna, kes püüab lahendada asjaomaste isikute, muude asjaomaste osaliste, kaebuse esitajate või huvitatud kolmandate isikute menetlusõiguste tõhusat kasutamist mõjutavaid küsimusi, kui neid ei olnud võimalik lahendada nende järelevalveameti direktoraadiga toimunud eelnevate kontaktide kaudu, kes vastutavad selliste konkurentsimenetluste läbiviimise eest ja kes peavad neid menetlusõigusi austama.

| (8) | Konkurentsimenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevus tuleks sõnastada selliselt, et oleks tagatud menetlusõiguste, eelkõige õiguse olla ära kuulatud tõhus kasutamine EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 kohaste järelevalveameti menetluste ajal. |
| --- | --- |

(8)

Konkurentsimenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevus tuleks sõnastada selliselt, et oleks tagatud menetlusõiguste, eelkõige õiguse olla ära kuulatud tõhus kasutamine EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 kohaste järelevalveameti menetluste ajal.

| (9) | Selle rolli tugevdamiseks tuleks ärakuulamise eest vastutavale ametnikule anda ülesanne kaitsta ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste menetlusõiguste tõhusat kasutamist seoses järelevalveameti uurimisvolitustega, mis tulenevad järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükist, samuti vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artiklile 14, millega antakse järelevalveametile volitused määrata ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele rahatrahve. Ärakuulamise eest vastutavale ametnikule tuleks anda kõnealuses uurimisetapis eriülesanded seoses taotlustega tagada advokaadi ja kliendi teabevahetuse konfidentsiaalsus, õigusega mitte anda ütlusi iseenda vastu, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 3 kohastele teabe taotlemise otsustele vastamise tähtaegadega ning seoses järelevalveameti uurimismeetme rakendamise objektiks olevate ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste õigusega saada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki kohaselt teavet oma menetlusliku seisundi kohta, nimelt selle kohta, kas nende suhtes viiakse läbi uurimist, ning kui see on nii, siis kõnealuse uurimise sisu ja eesmärgi kohta. Hinnates taotlusi seoses õigusega mitte anda ütlusi iseenda vastu, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik kaaluda, kas ettevõtjate taotlused kaitse saamiseks on selgelt alusetud ja esitatud üksnes viivitustaktika kasutamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Selle rolli tugevdamiseks tuleks ärakuulamise eest vastutavale ametnikule anda ülesanne kaitsta ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste menetlusõiguste tõhusat kasutamist seoses järelevalveameti uurimisvolitustega, mis tulenevad järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatükist, samuti vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artiklile 14, millega antakse järelevalveametile volitused määrata ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele rahatrahve. Ärakuulamise eest vastutavale ametnikule tuleks anda kõnealuses uurimisetapis eriülesanded seoses taotlustega tagada advokaadi ja kliendi teabevahetuse konfidentsiaalsus, õigusega mitte anda ütlusi iseenda vastu, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 3 kohastele teabe taotlemise otsustele vastamise tähtaegadega ning seoses järelevalveameti uurimismeetme rakendamise objektiks olevate ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste õigusega saada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki kohaselt teavet oma menetlusliku seisundi kohta, nimelt selle kohta, kas nende suhtes viiakse läbi uurimist, ning kui see on nii, siis kõnealuse uurimise sisu ja eesmärgi kohta. Hinnates taotlusi seoses õigusega mitte anda ütlusi iseenda vastu, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik kaaluda, kas ettevõtjate taotlused kaitse saamiseks on selgelt alusetud ja esitatud üksnes viivitustaktika kasutamiseks.

| (10) | Ärakuulamise eest vastutaval ametnikul peaks olema võimalik hõlbustada selliste taotluste rahuldamist, mille kohaselt on dokument kutsesaladusega kaitstud. Sel eesmärgil lubatakse ärakuulamise eest vastutaval ametnikul taotluse esitanud ettevõtja või ettevõtjate ühenduse nõusolekul asjaomase dokumendiga tutvuda ning anda asjakohaseid soovitusi, viidates kohaldatavale EFTA kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu praktikale. |
| --- | --- |

(10)

Ärakuulamise eest vastutaval ametnikul peaks olema võimalik hõlbustada selliste taotluste rahuldamist, mille kohaselt on dokument kutsesaladusega kaitstud. Sel eesmärgil lubatakse ärakuulamise eest vastutaval ametnikul taotluse esitanud ettevõtja või ettevõtjate ühenduse nõusolekul asjaomase dokumendiga tutvuda ning anda asjakohaseid soovitusi, viidates kohaldatavale EFTA kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu praktikale.

| (11) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks otsustama, kas kolmandatel isikutel on piisav huvi, et olla ära kuulatud. Tarbijaühendusi, kes esitavad taotluse olla ära kuulatud, tuleks üldjuhul käsitada piisavat huvi omavatena, kui menetlus käsitleb lõpptarbijatele kasutamiseks mõeldud tooteid ja teenuseid või tooteid ja teenuseid, mis on selliste toodete või teenuste otsene sisend. |
| --- | --- |

(11)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks otsustama, kas kolmandatel isikutel on piisav huvi, et olla ära kuulatud. Tarbijaühendusi, kes esitavad taotluse olla ära kuulatud, tuleks üldjuhul käsitada piisavat huvi omavatena, kui menetlus käsitleb lõpptarbijatele kasutamiseks mõeldud tooteid ja teenuseid või tooteid ja teenuseid, mis on selliste toodete või teenuste otsene sisend.

| (12) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks otsustama, kas lubada kaebuse esitajad ja huvitatud isikud suulisele ärakuulamisele, võttes arvesse nende võimalikku panust juhtumi asjakohaste faktide selgitamisse. |
| --- | --- |

(12)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks otsustama, kas lubada kaebuse esitajad ja huvitatud isikud suulisele ärakuulamisele, võttes arvesse nende võimalikku panust juhtumi asjakohaste faktide selgitamisse.

| (13) | Asjaomaste isikute õigus olla ära kuulatud enne nende huve kahjustava lõpliku otsuse tegemist on tagatud nende õigusega vastata kirjalikult järelevalveameti esialgsetele seisukohtadele, mis on esitatud vastuväidetes, ning nende õigusega esitada oma argumendid vastava taotluse korral suulisel ärakuulamisel. Nende õiguste tõhusaks kasutamiseks on isikutel, kellele vastuväited on adresseeritud, õigus saada juurdepääs järelevalveameti uurimistoimikule. |
| --- | --- |

(13)

Asjaomaste isikute õigus olla ära kuulatud enne nende huve kahjustava lõpliku otsuse tegemist on tagatud nende õigusega vastata kirjalikult järelevalveameti esialgsetele seisukohtadele, mis on esitatud vastuväidetes, ning nende õigusega esitada oma argumendid vastava taotluse korral suulisel ärakuulamisel. Nende õiguste tõhusaks kasutamiseks on isikutel, kellele vastuväited on adresseeritud, õigus saada juurdepääs järelevalveameti uurimistoimikule.

| (14) | Selleks et kaitsta nende isikute kaitseõiguste tõhusat kasutamist, kellele vastuväited on adresseeritud, peaks ärakuulamise eest vastutav ametnik vastutama selle eest, et lahendatakse toimikule juurdepääsu või ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitsmist käsitlevad vaidlused kõnealuste isikute ja järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraadi vahel. Erandjuhtudel võib ärakuulamise eest vastutav ametnik kuni toimikule juurdepääsu käsitleva vaidluse lahendamiseni peatada selle tähtaja arvestamise, mille jooksul peaks vastuväidete adressaat nendele vastuväidetele vastama, kui adressaadil ei ole võimalik ettenähtud tähtaja jooksul vastata ning tähtaja pikendamine ei oleks sel hetkel asjakohane lahendus. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et kaitsta nende isikute kaitseõiguste tõhusat kasutamist, kellele vastuväited on adresseeritud, peaks ärakuulamise eest vastutav ametnik vastutama selle eest, et lahendatakse toimikule juurdepääsu või ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitsmist käsitlevad vaidlused kõnealuste isikute ja järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraadi vahel. Erandjuhtudel võib ärakuulamise eest vastutav ametnik kuni toimikule juurdepääsu käsitleva vaidluse lahendamiseni peatada selle tähtaja arvestamise, mille jooksul peaks vastuväidete adressaat nendele vastuväidetele vastama, kui adressaadil ei ole võimalik ettenähtud tähtaja jooksul vastata ning tähtaja pikendamine ei oleks sel hetkel asjakohane lahendus.

| (15) | Selleks et kaitsta menetlusõiguste tõhusat kasutamist, austades samal ajal õigustatud huvi tagada andmete konfidentsiaalsus, peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema vajaduse korral võimalik anda korraldus konkreetsete meetmete võtmiseks seoses järelevalveameti toimikule juurdepääsuga. Eelkõige peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema õigus otsustada, et toimiku osad tehakse juurdepääsu taotlevale isikule kättesaadavaks piiratud viisil, näiteks piirates juurdepääsuõigusega isikute arvu või isikute ringi ning juurdepääsetava teabe kasutamist. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et kaitsta menetlusõiguste tõhusat kasutamist, austades samal ajal õigustatud huvi tagada andmete konfidentsiaalsus, peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema vajaduse korral võimalik anda korraldus konkreetsete meetmete võtmiseks seoses järelevalveameti toimikule juurdepääsuga. Eelkõige peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema õigus otsustada, et toimiku osad tehakse juurdepääsu taotlevale isikule kättesaadavaks piiratud viisil, näiteks piirates juurdepääsuõigusega isikute arvu või isikute ringi ning juurdepääsetava teabe kasutamist.

| (16) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks vastutama otsuste tegemise eest, mis käsitlevad vastuväidetele, täiendavatele vastuväidetele või asjaolusid käsitlevale kirjale vastamiseks ettenähtud tähtaegade pikendamist või selliste tähtaegade pikendamist, mille jooksul võivad esitada märkusi muud asjaomased osalised, kaebuse esitajad või huvitatud isikud, kui mis tahes selliste isikute ning konkurentsi ja riigiabi direktoraadi vahel esinevad erimeelsused. |
| --- | --- |

(16)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks vastutama otsuste tegemise eest, mis käsitlevad vastuväidetele, täiendavatele vastuväidetele või asjaolusid käsitlevale kirjale vastamiseks ettenähtud tähtaegade pikendamist või selliste tähtaegade pikendamist, mille jooksul võivad esitada märkusi muud asjaomased osalised, kaebuse esitajad või huvitatud isikud, kui mis tahes selliste isikute ning konkurentsi ja riigiabi direktoraadi vahel esinevad erimeelsused.

| (17) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks edendama suulise ärakuulamise tulemuslikkust, võttes muu hulgas kõik asjakohased ettevalmistavad meetmed, sealhulgas saates piisavalt aegsasti enne ärakuulamist laiali osalejate esialgse nimekirja ja esialgse päevakorra. |
| --- | --- |

(17)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks edendama suulise ärakuulamise tulemuslikkust, võttes muu hulgas kõik asjakohased ettevalmistavad meetmed, sealhulgas saates piisavalt aegsasti enne ärakuulamist laiali osalejate esialgse nimekirja ja esialgse päevakorra.

| (18) | Suuline ärakuulamine võimaldab isikutel, kellele järelevalveamet on vastuväited adresseerinud, ja muudel asjaomastel osalistel kasutada oma õigust olla ära kuulatud ka sellega, et nad saavad suuliselt esitada oma argumendid järelevalveametile, keda peaksid esindama konkurentsi ja riigiabi direktoraat ning muud direktoraadid, kes osalevad järelevalveameti tehtava otsuse edasises ettevalmistamises. See peaks andma täiendava võimaluse tagada, et kõiki asjakohaseid fakte – nii asjaomaste isikute jaoks soodsaid kui ka ebasoodsaid fakte, sealhulgas väidetava rikkumise raskusastme ja kestusega seonduvaid faktilisi asjaolusid – selgitatakse nii palju kui võimalik. Suuline ärakuulamine peaks võimaldama isikutel esitada oma argumendid ka nende küsimuste kohta, mis võivad olla olulised võimalike rahatrahvide määramisel. |
| --- | --- |

(18)

Suuline ärakuulamine võimaldab isikutel, kellele järelevalveamet on vastuväited adresseerinud, ja muudel asjaomastel osalistel kasutada oma õigust olla ära kuulatud ka sellega, et nad saavad suuliselt esitada oma argumendid järelevalveametile, keda peaksid esindama konkurentsi ja riigiabi direktoraat ning muud direktoraadid, kes osalevad järelevalveameti tehtava otsuse edasises ettevalmistamises. See peaks andma täiendava võimaluse tagada, et kõiki asjakohaseid fakte – nii asjaomaste isikute jaoks soodsaid kui ka ebasoodsaid fakte, sealhulgas väidetava rikkumise raskusastme ja kestusega seonduvaid faktilisi asjaolusid – selgitatakse nii palju kui võimalik. Suuline ärakuulamine peaks võimaldama isikutel esitada oma argumendid ka nende küsimuste kohta, mis võivad olla olulised võimalike rahatrahvide määramisel.

| (19) | Suulise ärakuulamise tulemuslikkuse tagamiseks võib ärakuulamise eest vastutav ametnik lubada isikutel, kellele vastuväited on adresseeritud, muudel asjaomastel isikutel, kaebuse esitajatel, teistel ärakuulamisele kutsutud isikutel, järelevalveameti direktoraatidel, Euroopa Komisjonil ja EMP riikide ametiasutustel esitada ärakuulamise ajal küsimusi. Selleks et kõik osalejad saaksid end vabalt väljendada, ei tohiks suuline ärakuulamine olla avalik. Sellepärast tuleks suulisel ärakuulamisel avaldatud teavet kasutada ainult EMP lepingu artiklite 53 ja/või 54 kohaldamisega seotud kohtu- ja/või haldusmenetluse otstarbel. Kui see on põhjendatud ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitsmise eesmärgil, peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema võimalik isikuid ära kuulata kinnisel istungil. |
| --- | --- |

(19)

Suulise ärakuulamise tulemuslikkuse tagamiseks võib ärakuulamise eest vastutav ametnik lubada isikutel, kellele vastuväited on adresseeritud, muudel asjaomastel isikutel, kaebuse esitajatel, teistel ärakuulamisele kutsutud isikutel, järelevalveameti direktoraatidel, Euroopa Komisjonil ja EMP riikide ametiasutustel esitada ärakuulamise ajal küsimusi. Selleks et kõik osalejad saaksid end vabalt väljendada, ei tohiks suuline ärakuulamine olla avalik. Sellepärast tuleks suulisel ärakuulamisel avaldatud teavet kasutada ainult EMP lepingu artiklite 53 ja/või 54 kohaldamisega seotud kohtu- ja/või haldusmenetluse otstarbel. Kui see on põhjendatud ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitsmise eesmärgil, peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema võimalik isikuid ära kuulata kinnisel istungil.

| (20) | Menetluse osalistel, kes teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 9, ning isikutel, kes osalevad kartellijuhtumitega seotud kokkuleppemenetlustes vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artiklile 10a, peaks olema võimalik pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole seoses oma menetlusõiguste tõhusa kasutamisega. |
| --- | --- |

(20)

Menetluse osalistel, kes teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklile 9, ning isikutel, kes osalevad kartellijuhtumitega seotud kokkuleppemenetlustes vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artiklile 10a, peaks olema võimalik pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole seoses oma menetlusõiguste tõhusa kasutamisega.

| (21) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks andma aru selle kohta, kuidas austatakse menetlusõiguste tõhusat kasutamist kogu konkurentsimenetluse jooksul. Peale selle ja lisaks tema aruandmisfunktsioonile peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema õigus esitada tähelepanekuid menetluse edasise arengu ja objektiivsuse kohta ning seeläbi aidata kaasa selle tagamisele, et konkurentsimenetlus toimub kõigi asjakohaste faktide usaldusväärse hindamise alusel. |
| --- | --- |

(21)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik peaks andma aru selle kohta, kuidas austatakse menetlusõiguste tõhusat kasutamist kogu konkurentsimenetluse jooksul. Peale selle ja lisaks tema aruandmisfunktsioonile peaks ärakuulamise eest vastutaval ametnikul olema õigus esitada tähelepanekuid menetluse edasise arengu ja objektiivsuse kohta ning seeläbi aidata kaasa selle tagamisele, et konkurentsimenetlus toimub kõigi asjakohaste faktide usaldusväärse hindamise alusel.

| (22) | 30. oktoobri 2002. aasta otsus nr 177/02/COL ja 17. detsembri 2008. aasta otsus nr 792/08/COL tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(22)

30. oktoobri 2002. aasta otsus nr 177/02/COL ja 17. detsembri 2008. aasta otsus nr 792/08/COL tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

1.   PEATÜKK

ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAVA AMETNIKU ROLL, AMETISSE NIMETAMINE JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Ärakuulamise eest vastutav ametnik

1.   Konkurentsimenetluse jaoks nimetatakse ametisse üks ärakuulamise eest vastutav ametnik või mitu ärakuulamise eest vastutavat ametnikku, kelle pädevus ja ülesanded on sätestatud käesolevas otsuses.

2.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik kaitseb menetlusõiguste tõhusat kasutamist EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 rakendamise eesmärgil järelevalveametis läbiviidavates konkurentsimenetlustes (edaspidi „konkurentsimenetlus”).

Artikkel 2

Ametisse nimetamine, tööülesannete täitmise lõpetamine ja asendamine

1.   Järelevalveamet nimetab ametisse ärakuulamise eest vastutava(d) ametniku(d). Teade ametisse nimetamise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes. Ärakuulamise eest vastutava ametniku tööülesannete täitmise katkestamine, lõpetamine või ametniku üleviimine toimub järelevalveameti põhjendatud otsuse alusel. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes.

2.   Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikoht luuakse halduseesmärkidel selle järelevalveameti liikme juurde, kes vastutab konkreetselt konkurentsiküsimuste eest (edaspidi „pädev kolleegiumi liige”).

3.   Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, asendab teda teine ärakuulamise eest vastutav ametnik. Kui ükski ärakuulamise eest vastutav ametnik ei saa oma ülesandeid täita, määrab pädev kolleegiumi liige, olles vajaduse korral pidanud nõu ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, ärakuulamise eest vastutava ametniku kohustuste täitmiseks teise pädeva järelevalveameti ametniku, kes ei ole asjaomase juhtumiga seotud.

4.   Tegeliku või võimaliku huvide konflikti puhul hoidub ärakuulamise eest vastutav ametnik juhtumi kohta otsuse tegemisest. Kohaldatakse lõiget 3.

Artikkel 3

Tegevuspõhimõtted

1.   Oma ülesannete täitmisel tegutseb ärakuulamise eest vastutav ametnik sõltumatult.

2.   Oma ülesannete täitmisel võtab ärakuulamise eest vastutav ametnik arvesse vajadust konkurentsieeskirjade tõhusa rakendamise järele kooskõlas EMP kehtivate õigusaktide ning EFTA kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu kehtestatud põhimõtetega (2).

3.   Oma ülesannete täitmisel on ärakuulamise eest vastutaval ametnikul juurdepääs konkurentsimenetlusega seotud mis tahes toimikutele.

4.   Konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktor hoiab ärakuulamise eest vastutavat ametnikku menetluse käiguga kursis.

5.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib esitada pädevale kolleegiumi liikmele tähelepanekuid mis tahes küsimuses, mis on seotud järelevalveameti konkurentsimenetlusega.

6.   Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik esitab pädevale kolleegiumi liikmele põhjendatud soovitusi või teeb otsuseid käesoleva otsuse kohaselt, esitab ärakuulamise eest vastutav ametnik nende dokumentide koopia konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile ning järelevalveameti õigus- ja välisasjade direktoraadile.

7.   Kõik küsimused, mis käsitlevad asjaomaste isikute, muude järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 11 punktis b nimetatud asjaomaste osaliste (edaspidi „muud asjaomased osalised”), järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 7 lõikes 2 nimetatud kaebuse esitajate (edaspidi „kaebuse esitajad”) ning sellises menetluses osalevate käesoleva otsuse artikli 5 tähenduses huvitatud kolmandate isikute menetlusõiguste tõhusat kasutamist, esitavad need isikud kõigepealt konkurentsi ja riigiabi direktoraadile. Kui küsimust ei lahendata, võib selle edastada ärakuulamise eest vastutavale ametnikule sõltumatuks läbivaatamiseks. Sellise meetmega seotud taotlused, mille suhtes kohaldatakse tähtaega, tuleb esitada piisavalt aegsasti algselt määratud tähtaja jooksul.

2.   PEATÜKK

UURIMINE

Artikkel 4

Menetlusõigused uurimisetapis

1.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik kaitseb nende menetlusõiguste tõhusat kasutamist, mis on seotud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki V osa kohaste järelevalveameti uurimisvolituste kasutamisega ning menetlustega, mille tulemusena võidakse määrata rahatrahve järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 14 kohaselt.

2.   Eelkõige on ärakuulamise eest vastutaval ametnikul järgmised ülesanded, kui artikli 3 lõikest 7 ei tulene teisiti:

| a) | ettevõtjad või ettevõtjate ühendused võivad paluda, et ärakuulamise eest vastutav ametnik uuriks väiteid, mille kohaselt kehtib dokumendi suhtes, mis on järelevalveameti poolt nõutav järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklite 18, 20 või 21 alusel antud volituste teostamisel, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 13 kohaste kontrollide raames või seoses uurimismeetmetega selliste menetluste raames, mille tulemusel võidakse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 14 alusel määrata rahatrahv, ning mida järelevalveametile ei esitatud, kutsesaladuse kaitsmise kohustus Euroopa Liidu Kohtu ja EFTA kohtu praktika tähenduses. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib küsimuse läbi vaadata üksnes juhul, kui väite esitanud ettevõtja või ettevõtjate ühendus nõustub, et ärakuulamise eest vastutav ametnik tutvub teabega, mille suhtes kehtib väite kohaselt kutsesaladuse kaitsmise kohustus, ning seonduvate dokumentidega, mida ärakuulamise eest vastutav ametnik peab läbivaatamiseks vajalikuks. Avaldamata võimalikku konfidentsiaalset teavet, edastab ärakuulamise eest vastutav ametnik konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile ning asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele oma esialgse seisukoha ning võib astuda asjakohaseid samme mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmiseks. Kui lahendust ei leita, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik koostada pädevale kolleegiumi liikmele põhjendatud soovituse, avaldamata seejuures dokumendi võimalikku konfidentsiaalset sisu. Taotluse esitanud isik saab kõnealuse soovituse koopia; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjad või ettevõtjate ühendused võivad paluda, et ärakuulamise eest vastutav ametnik uuriks väiteid, mille kohaselt kehtib dokumendi suhtes, mis on järelevalveameti poolt nõutav järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artiklite 18, 20 või 21 alusel antud volituste teostamisel, järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 13 kohaste kontrollide raames või seoses uurimismeetmetega selliste menetluste raames, mille tulemusel võidakse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 14 alusel määrata rahatrahv, ning mida järelevalveametile ei esitatud, kutsesaladuse kaitsmise kohustus Euroopa Liidu Kohtu ja EFTA kohtu praktika tähenduses. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib küsimuse läbi vaadata üksnes juhul, kui väite esitanud ettevõtja või ettevõtjate ühendus nõustub, et ärakuulamise eest vastutav ametnik tutvub teabega, mille suhtes kehtib väite kohaselt kutsesaladuse kaitsmise kohustus, ning seonduvate dokumentidega, mida ärakuulamise eest vastutav ametnik peab läbivaatamiseks vajalikuks. Avaldamata võimalikku konfidentsiaalset teavet, edastab ärakuulamise eest vastutav ametnik konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile ning asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele oma esialgse seisukoha ning võib astuda asjakohaseid samme mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse leidmiseks. Kui lahendust ei leita, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik koostada pädevale kolleegiumi liikmele põhjendatud soovituse, avaldamata seejuures dokumendi võimalikku konfidentsiaalset sisu. Taotluse esitanud isik saab kõnealuse soovituse koopia;

| b) | kui järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 2 kohase teabenõude adressaat keeldub sellises teabenõudes esitatud küsimusele vastamast, kasutades õigust mitte anda ütlusi iseenda vastu, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Kohtu ja EFTA kohtu praktikaga, võib ta piisavalt aegsasti pärast teabenõude saamist edastada küsimuse ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Asjakohastel juhtudel ja võttes arvesse vajadust vältida põhjendamatuid viivitusi menetluses, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik esitada põhjendatud soovituse selle kohta, kas õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu on kohaldatav, ning teavitada konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorit tehtud järeldustest, mida tuleb seejärel võtta arvesse kõigi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 3 kohaste otsuste tegemisel. Teabenõude adressaadile antakse põhjendatud soovituse koopia; |
| --- | --- |

b)

kui järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 2 kohase teabenõude adressaat keeldub sellises teabenõudes esitatud küsimusele vastamast, kasutades õigust mitte anda ütlusi iseenda vastu, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu Kohtu ja EFTA kohtu praktikaga, võib ta piisavalt aegsasti pärast teabenõude saamist edastada küsimuse ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Asjakohastel juhtudel ja võttes arvesse vajadust vältida põhjendamatuid viivitusi menetluses, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik esitada põhjendatud soovituse selle kohta, kas õigus mitte anda ütlusi iseenda vastu on kohaldatav, ning teavitada konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorit tehtud järeldustest, mida tuleb seejärel võtta arvesse kõigi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 3 kohaste otsuste tegemisel. Teabenõude adressaadile antakse põhjendatud soovituse koopia;

| c) | kui järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 3 kohase teabe taotlemise otsuse adressaat leiab, et talle vastamiseks antud tähtaeg on liiga lühike, võib ta edastada küsimuse ärakuulamise eest vastutavale ametnikule piisavalt aegsasti enne algselt määratud tähtaja möödumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik teeb otsuse selle kohta, kas tähtaega tuleks pikendada, võttes arvesse teabenõude pikkust ja keerukust ning uurimise nõudeid; |
| --- | --- |

c)

kui järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 18 lõike 3 kohase teabe taotlemise otsuse adressaat leiab, et talle vastamiseks antud tähtaeg on liiga lühike, võib ta edastada küsimuse ärakuulamise eest vastutavale ametnikule piisavalt aegsasti enne algselt määratud tähtaja möödumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik teeb otsuse selle kohta, kas tähtaega tuleks pikendada, võttes arvesse teabenõude pikkust ja keerukust ning uurimise nõudeid;

| d) | ettevõtjatel või ettevõtjate ühendustel, kelle suhtes komisjon rakendab uurimismeedet järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki V osa alusel, on õigus saada teavet oma menetlusliku seisundi kohta, eelkõige selle kohta, kas nende suhtes viiakse läbi uurimist, ning kui see on nii, siis kõnealuse uurimise sisu ja eesmärgi kohta. Kui selline ettevõtja või ettevõtjate ühendus leiab, et konkurentsi ja riigiabi direktoraat ei ole teda tema menetluslikust seisundist nõuetekohaselt teavitanud, võib ta saata küsimuse lahendamiseks ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Ärakuulamise eest vastutav ametnik teeb otsuse, millest konkurentsi ja riigiabi direktoraat teavitab seda ettevõtjat või ettevõtjate ühendust, kes esitas taotluse oma menetlusliku seisundi kohta. Kõnealune otsus edastatakse taotluse esitanud ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele. |
| --- | --- |

d)

ettevõtjatel või ettevõtjate ühendustel, kelle suhtes komisjon rakendab uurimismeedet järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki V osa alusel, on õigus saada teavet oma menetlusliku seisundi kohta, eelkõige selle kohta, kas nende suhtes viiakse läbi uurimist, ning kui see on nii, siis kõnealuse uurimise sisu ja eesmärgi kohta. Kui selline ettevõtja või ettevõtjate ühendus leiab, et konkurentsi ja riigiabi direktoraat ei ole teda tema menetluslikust seisundist nõuetekohaselt teavitanud, võib ta saata küsimuse lahendamiseks ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Ärakuulamise eest vastutav ametnik teeb otsuse, millest konkurentsi ja riigiabi direktoraat teavitab seda ettevõtjat või ettevõtjate ühendust, kes esitas taotluse oma menetlusliku seisundi kohta. Kõnealune otsus edastatakse taotluse esitanud ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele.

3.   PEATÜKK

ÄRAKUULAMISTAOTLUSED

Artikkel 5

Huvitatud kolmandad isikud

1.   Muud kui järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artiklites 5 ja 11 nimetatud isikud ja kolmandad isikud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 11 tähenduses esitavad ärakuulamistaotlused kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 13 lõikega 1 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikliga 16. Taotlused esitatakse kirjalikult ning nendes selgitatakse taotluse esitaja huvi menetluse tulemuse vastu.

2.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik otsustab kolmandate isikute ärakuulamise üle pärast konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktoriga konsulteerimist. Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik hindab, kas kolmandal isikul on piisav huvi, võtab ta arvesse, kas ja mil määral ja kas piisavalt mõjutab konkurentsimenetluse raames uuritav tegevus taotlejat või kas taotleja vastab järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 18 lõike 4 tingimustele.

3.   Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik leiab, et taotluse esitajal ei ole piisavat huvi, et olla ära kuulatud, teatab ta taotluse esitajale kirjalikult oma seisukoha põhjenduse. Määratakse kindlaks tähtaeg, mille jooksul võib taotluse esitaja esitada kirjalikult oma seisukohad. Kui taotluse esitaja esitab oma kirjalikud seisukohad ärakuulamise eest vastutava ametniku määratud tähtaja jooksul ning kirjalikult esitatud teabe alusel ei jõuta teistsugusele järeldusele, koostatakse selle kohta põhjendatud otsus, mis tehakse taotluse esitajale teatavaks.

4.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik teatab konkurentsimenetluse osalistele alates menetluse algatamisest järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 11 lõike 6 alusel või järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 6 lõike 1 punkti c alusel ärakuulatavate huvitatud kolmandate isikute nimed, välja arvatud juhul, kui selline avaldamine kahjustaks tõsiselt isikut või ettevõtjat.

Artikkel 6

Õigus olla ära kuulatud; kaebuse esitajate ja kolmandate isikute osalemine suulisel ärakuulamisel

1.   Kui isikud, kellele järelevalveamet on adresseerinud vastuväited, või muud asjaomased osalised esitavad sellekohase taotluse, viib ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi suulise ärakuulamise, et kõnealused isikud saaksid oma kirjalikult esitatud teavet veelgi selgitada.

2.   Kui see on asjakohane, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik pärast konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktoriga konsulteerimist otsustada anda kaebuse esitajatele ja huvitatud kolmandatele isikutele artikli 5 tähenduses võimaluse väljendada oma seisukohti suulisel ärakuulamisel, kus kuulatakse ära isikud, kellele esitati vastuväited, eeldusel et nad taotlevad seda oma kirjalikes märkustes. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib samuti kutsuda kolmandate riikide konkurentsiasutuste esindajaid osalema suulisel ärakuulamisel vaatlejatena.

4.   PEATÜKK

JUURDEPÄÄS TOIMIKULE, KONFIDENTSIAALSUS JA ÄRISALADUSED

Artikkel 7

Juurdepääs toimikule ning juurdepääs dokumentidele ja teabele

1.   Kui isikul, kes on kasutanud oma õigust saada juurdepääs toimikule, on alust arvata, et järelevalveameti valduses on dokumendid, mida ei ole talle avaldatud, ning et need dokumendid on vajalikud ärakuulamisõiguse nõuetekohaseks kasutamiseks, võib ta esitada ärakuulamise eest vastutavale ametnikule põhjendatud taotluse saada juurdepääs nendele dokumentidele, kui artikli 3 lõikest 7 ei tulene teisiti.

2.   Kui artikli 3 lõikest 7 ei tulene teisiti, võivad muud asjaomased osalised, kaebuse esitajad ja huvitatud kolmandad isikud artikli 5 tähenduses esitada ärakuulamise eest vastutavale ametnikule põhjendatud taotluse, kui tegemist on järgmiste isikutega:

| a) | muud asjaomased osalised, kellel on alust arvata, et neile ei ole teatatud teatist esitavatele osalistele adresseeritud vastuväidetest vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 13 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

muud asjaomased osalised, kellel on alust arvata, et neile ei ole teatatud teatist esitavatele osalistele adresseeritud vastuväidetest vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 13 lõikele 2;

| b) | kaebuse esitaja, kellele järelevalveamet on teatanud oma kavatsusest lükata kaebus tagasi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 7 lõike 1 alusel ning kellel on alust arvata, et järelevalveameti valduses on dokumendid, mida ei ole talle avaldatud, ning et need dokumendid on vajalikud tema järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 8 lõike 1 kohaste õiguste tõhusaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

kaebuse esitaja, kellele järelevalveamet on teatanud oma kavatsusest lükata kaebus tagasi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 7 lõike 1 alusel ning kellel on alust arvata, et järelevalveameti valduses on dokumendid, mida ei ole talle avaldatud, ning et need dokumendid on vajalikud tema järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 8 lõike 1 kohaste õiguste tõhusaks kasutamiseks;

| c) | kaebuse esitaja, kes leiab, et ta ei ole saanud vastuväidete mittekonfidentsiaalset versiooni vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 6 lõikele 1 või et vastuväidete mittekonfidentsiaalne versioon ei ole koostatud sellisel viisil, mis võimaldaks tal tõhusalt kasutada oma õigusi, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kokkuleppemenetlust; |
| --- | --- |

c)

kaebuse esitaja, kes leiab, et ta ei ole saanud vastuväidete mittekonfidentsiaalset versiooni vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 6 lõikele 1 või et vastuväidete mittekonfidentsiaalne versioon ei ole koostatud sellisel viisil, mis võimaldaks tal tõhusalt kasutada oma õigusi, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kokkuleppemenetlust;

| d) | huvitatud kolmas isik käesoleva otsuse artikli 5 tähenduses, kellel on alust arvata, et teda ei ole teavitatud menetluse olemusest ja sisust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 13 lõikele 1 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 16 lõikele 1. Sama kehtib kaebuse esitaja kohta sellise juhtumi puhul, mille raames kohaldatakse kokkuleppemenetlust, kui kaebuse esitajal on alust arvata, et teda ei ole teavitatud menetluse olemusest ja sisust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 6 lõikele 1. |
| --- | --- |

d)

huvitatud kolmas isik käesoleva otsuse artikli 5 tähenduses, kellel on alust arvata, et teda ei ole teavitatud menetluse olemusest ja sisust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 13 lõikele 1 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 V peatüki artikli 16 lõikele 1. Sama kehtib kaebuse esitaja kohta sellise juhtumi puhul, mille raames kohaldatakse kokkuleppemenetlust, kui kaebuse esitajal on alust arvata, et teda ei ole teavitatud menetluse olemusest ja sisust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artikli 6 lõikele 1.

3.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik teeb põhjendatud otsuse talle lõigete 1 või 2 alusel adresseeritud taotluse kohta ning edastab selle otsuse taotluse esitanud isikule ja teistele menetlusega seotud isikutele.

Artikkel 8

Ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave

1.   Kui järelevalveamet kavatseb avalikustada teavet, mis võib kujutada endast mis tahes ettevõtja või isiku ärisaladust või muud konfidentsiaalset teavet, teatab konkurentsi ja riigiabi direktoraat asjaomasele ettevõtjale või isikule kirjalikult sellisest kavatsusest ning esitab põhjused. Määratakse tähtaeg, mille jooksul võib asjaomane ettevõtja või isik esitada kirjalikke märkusi.

2.   Kui asjaomane ettevõtja või isik ei nõustu teabe avalikustamisega, võib ta edastada küsimuse ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Kui ärakuulamise eest vastutav ametnik leiab, et teavet võib avalikustada, sest see ei kujuta endast ärisaladust või muud konfidentsiaalset teavet või kui sellise teabe avalikustamiseks on ülekaalukas huvi, siis koostatakse selle kohta põhjendatud otsus, mis tehakse asjaomasele ettevõtjale või isikule teatavaks. Otsuses määratakse kindlaks tähtaeg, pärast mida teave avalikustatakse. See tähtaeg ei tohi olla lühem kui üks nädal alates teatamise kuupäevast.

3.   Esimest ja teist lõiget kohaldatakse vajalike muudatustega teabe avalikustamise suhtes Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes.

4.   Kui see on asjakohane selleks, et tasakaalustada isikute kaitseõiguste tõhusat kasutamist ja õigustatud huvi tagada andmete konfidentsiaalsus, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik otsustada, et toimiku need osad, mis on hädavajalikud isiku kaitseõiguste tõhusaks kasutamiseks, tehakse juurdepääsu taotlevale isikule kättesaadavaks piiratud viisil, kusjuures avaldamise üksikasjad määrab kindlaks ärakuulamise eest vastutav ametnik.

5.   PEATÜKK

TÄHTAEGADE PIKENDAMINE

Artikkel 9

Tähtaja pikendamise taotlused

1.   Kui vastuväidete adressaat leiab, et vastuväidetele vastamiseks antud tähtaeg on liiga lühike, võib ta taotleda selle tähtaja pikendamist, esitades selleks konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile põhjendatud taotluse. Sellise taotluse peab esitama piisavalt aegsasti enne algse tähtaja möödumist EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaste menetluste puhul ning vähemalt viis tööpäeva enne algse tähtaja möödumist EMP lepingu artikli 57 kohaste menetluste puhul. Sellise taotluse rahuldamata jätmise korral või kui vastuväidete adressaat, kes taotleb tähtaja pikendamist, ei nõustu antud pikenduse kestusega, võib see adressaat enne algse tähtaja möödumist edastada küsimuse läbivaatamiseks ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Pärast konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktori seisukohtade ärakuulamist otsustab ärakuulamise eest vastutav ametnik, kas tähtaja pikendamine on vajalik, et vastuväidete adressaadil oleks võimalik tõhusalt kasutada oma õigust olla ära kuulatud, võttes samuti arvesse vajadust vältida põhjendamatuid viivitusi menetluses. EMP lepingu artiklite 53 ja 54 kohaste menetluste puhul võtab ärakuulamise eest vastutav ametnik muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

| a) | toimiku maht ja keerukus; |
| --- | --- |

a)

toimiku maht ja keerukus;

| b) | kas vastuväidete adressaadil, kes tähtaja pikendamist taotleb, on olnud varem juurdepääsu teabele; |
| --- | --- |

b)

kas vastuväidete adressaadil, kes tähtaja pikendamist taotleb, on olnud varem juurdepääsu teabele;

| c) | mis tahes muud objektiivsed takistused, millega taotlust esitav vastuväidete adressaat võib oma seisukohtade esitamisel kokku puutuda. |
| --- | --- |

c)

mis tahes muud objektiivsed takistused, millega taotlust esitav vastuväidete adressaat võib oma seisukohtade esitamisel kokku puutuda.

Esimese lõigu punkti a hindamisel võib arvesse võtta rikkumiste arvu, rikkumise väidetavat kestust, dokumentide mahtu ning arvu ja/või eksperdihinnangute mahtu ja keerukust.

2.   Kui muud asjaomased osalised, kaebuse esitaja või huvitatud kolmas isik artikli 5 tähenduses leiab, et talle seisukohtade esitamiseks antud tähtaeg on liiga lühike, võib ta taotleda kõnealuse tähtaja pikendamist, esitades selleks konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile põhjendatud taotluse piisavalt aegsasti enne algse tähtaja möödumist. Sellise taotluse rahuldamata jätmise korral või kui muu asjaomane osaline, kaebuse esitaja või huvitatud kolmas isik ei nõustu selle otsusega, võib ta edastada küsimuse läbivaatamiseks ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Pärast konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktori seisukohtade ärakuulamist otsustab ärakuulamise eest vastutav ametnik, kas tähtaega tuleks pikendada.

6.   PEATÜKK

SUULINE ÄRAKUULAMINE

Artikkel 10

Korraldus ja eesmärk

1.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik korraldab ja viib läbi ärakuulamise, nagu on ette nähtud EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 rakendussätetega.

2.   Suulise ärakuulamise viib ärakuulamise eest vastutav ametnik läbi täiesti sõltumatult.

3.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik tagab ärakuulamise nõuetekohase läbiviimise ning aitab kaasa ärakuulamise ja selle põhjal tehtud otsuste objektiivsusele.

4.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik tagab, et suulisel ärakuulamisel antakse vastuväidete adressaatidele, muudele asjaomastele osalistele ning samuti kaebuse esitajatele ja huvitatud kolmandatele isikutele artikli 5 tähenduses, kes on lubatud suulisele ärakuulamisele, piisav võimalus esitada oma seisukohad järelevalveameti esialgsete järelduste kohta.

Artikkel 11

Suulise ärakuulamise ettevalmistamine

1.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik vastutab suulise ärakuulamise ettevalmistamise eest ning võtab sellega seoses asjakohaseid meetmeid. Suulise ärakuulamise nõuetekohase ettevalmistamise tagamiseks võib ärakuulamise eest vastutav ametnik pärast konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktoriga konsulteerimist esitada ärakuulamisele kutsutud isikutele enne ärakuulamist loetelu küsimustest, mille kohta neil palutakse oma seisukohad esitada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib samuti teha ärakuulamisele kutsutud isikutele teatavaks arutelu põhivaldkonnad, võttes eelkõige arvesse fakte ja küsimusi, mida suulist ärakuulamist taotlenud vastuväidete adressaadid soovivad tõstatada.

2.   Selleks võib ärakuulamise eest vastutav ametnik pärast konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktoriga konsulteerimist korraldada ärakuulamisele kutsutud isikute ja vajaduse korral asjaomaste järelevalveameti direktoraatidega ärakuulamist ettevalmistava kohtumise.

3.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib paluda, et ärakuulamisele kutsutud isikud teavitaksid teda eelnevalt kirjalikult oma seisukohtade põhisisust.

4.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib määrata kõigile suulisele ärakuulamisele kutsutud isikutele tähtaja, mille jooksul nad peavad esitama neid ärakuulamisel esindavate isikute nimekirja. Ärakuulamise eest vastutav ametnik teeb selle nimekirja kättesaadavaks kõigile suulisele ärakuulamisele kutsutud isikutele piisavalt aegsasti enne ärakuulamise toimumise kuupäeva.

Artikkel 12

Toimumise aeg ja läbiviimine

1.   Pärast konsulteerimist konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktoriga määrab ärakuulamise eest vastutav ametnik kindlaks ärakuulamise kuupäeva, kestuse ja koha. Kui taotletakse ärakuulamise edasilükkamist, otsustab ärakuulamise eest vastutav ametnik, kas seda lubada või mitte.

2.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik otsustab, kas ärakuulamise ajal võib lubada uute dokumentide esitamist ning millised isikud tuleks iga osaleja nimel ära kuulata.

3.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib lubada isikutel, kellele vastuväited on adresseeritud, muudel asjaomastel osalistel, kaebuse esitajatel, teistel ärakuulamisele kutsutud isikutel, järelevalveasutuse direktoraatidel ja EMP riikide ametiasutustel esitada ärakuulamise ajal küsimusi. Kui erandjuhul ei ole küsimusele võimalik suulise ärakuulamise ajal täielikult või osaliselt vastata, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik lubada vastata küsimusele kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikult. Sellised kirjalikud vastused saadetakse kõigile suulisel ärakuulamisel osalenutele, välja arvatud juhul, kui ärakuulamise eest vastutav ametnik otsustab teisiti, et kaitsta vastuväidete adressaadi kaitseõigusi või mis tahes isiku ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet.

4.   Ärakuulamisõiguse tagamiseks võib ärakuulamise eest vastutav ametnik pärast konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktoriga konsulteerimist anda asjaomastele isikutele, muudele asjaomastele osalistele, kaebuse esitajatele või huvitatud kolmandatele isikutele artikli 5 tähenduses võimaluse esitada pärast suulist ärakuulamist täiendavaid kirjalikke märkusi. Ärakuulamise eest vastutav ametnik määrab kindlaks tähtaja selliste märkuste esitamiseks. Järelevalveamet ei ole kohustatud arvesse võtma kirjalikke märkusi, mis saabuvad pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 13

Ärisaladuste ja teabe konfidentsiaalsuse kaitsmine suulise ärakuulamise ajal

Iga isik kuulatakse tavaliselt ära kõigi teiste suulisele ärakuulamisele kutsutud isikute juuresolekul. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib samuti otsustada kuulata isikud ära eraldi kinnisel istungil, võttes arvesse nende seaduslikku huvi kaitsta oma ärisaladusi ja muud konfidentsiaalset teavet.

7.   PEATÜKK

VAHEARUANNE NING ÕIGUS ESITADA TÄHELEPANEKUID

Artikkel 14

Vahearuanne ja tähelepanekud

1.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitab pädevale kolleegiumi liikmele vahearuande ärakuulamise kohta ning järeldused, millele ta jõudis ärakuulamisõiguse tõhusa kasutamise kohta. Selles aruandes esitatud tähelepanekud käsitlevad menetluslikke küsimusi, sealhulgas järgmist:

| a) | dokumentide avalikustamine ja toimikule juurdepääs; |
| --- | --- |

a)

dokumentide avalikustamine ja toimikule juurdepääs;

| b) | vastuväidetele vastamise tähtajad; |
| --- | --- |

b)

vastuväidetele vastamise tähtajad;

| c) | ärakuulamisõiguse järgimine; |
| --- | --- |

c)

ärakuulamisõiguse järgimine;

| d) | suulise ärakuulamise nõuetekohane läbiviimine. |
| --- | --- |

d)

suulise ärakuulamise nõuetekohane läbiviimine.

Aruande koopia antakse konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile ja järelevalveameti õigus- ja välisasjade direktoraadile.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud aruandele ja sellest eraldi võib ärakuulamise eest vastutav ametnik esitada tähelepanekuid menetluse edasise käigu ja erapooletuse kohta. Seda tehes püüab ärakuulamise eest vastutav ametnik eelkõige tagada, et järelevalveameti otsuste eelnõude koostamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse kõiki asjakohaseid fakte, olenemata sellest, kas need on asjaomaste isikute jaoks soodsad või ebasoodsad, sealhulgas mis tahes rikkumise raskusastme ja kestusega seotud faktilisi asjaolusid. Sellised tähelepanekud võivad muu hulgas olla seotud vajadusega täiendava teabe, teatavate vastuväidete tagasivõtmise ja täiendavate vastuväidete esitamise järele või soovitustega täiendavate uurimismeetmete võtmise kohta vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki V osale.

Sellistest tähelepanekutest teavitatakse konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorit ja järelevalveameti õigus- ja välisasjade direktoraati.

8.   PEATÜKK

KOHUSTUSED JA KOKKULEPPED

Artikkel 15

Kohustused ja kokkulepped

1.   Menetlusosalised, kes teevad järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 9 kohaselt ettepaneku kohustuste võtmiseks, et lahendada järelevalveameti esialgses hinnangus tõstatatud küsimused, võivad vastavalt artiklile 9 pöörduda menetluse mis tahes etapis ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine.

2.   Kartellijuhtumit käsitleva menetluse osalised, kes kasutavad kokkuleppemenetlust vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 III peatüki artiklile 10a, võivad kokkuleppemenetluse jooksul pöörduda kokkuleppemenetluse mis tahes etapis ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine.

9.   PEATÜKK

LÕPPARUANNE

Artikkel 16

Sisu ja edastamine enne otsuse vastuvõtmist

1.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik koostab käsitletavas juhtumis nõuandekomiteele esitatava otsuse eelnõu alusel kirjaliku lõpparuande, mis käsitleb menetlusõiguste tõhusa kasutamise tagamist menetluse mis tahes etapis, nagu on osutatud artikli 14 lõikes 1. Kõnealuses aruandes võetakse samuti arvesse seda, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille suhtes on isikutele antud võimalus esitada oma seisukohad.

2.   Lõpparuanne esitatakse pädevale kolleegiumi liikmele, konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile ja järelevalveameti õigus- ja välisasjade direktoraadile. See edastatakse EMP EFTA riikide pädevatele asutustele ja kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 23 koostöösätetega Euroopa Komisjonile.

Artikkel 17

Esitamine järelevalveametile ja avaldamine

1.   Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne esitatakse järelevalveametile koos talle esitatud otsuse eelnõuga; sellega tagatakse, et kui järelevalveamet teeb üksikjuhtumi kohta otsuse, on tal olemas kogu asjakohane teave menetluse käigu kohta ning selle kohta, et kogu menetluse jooksul oli tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine.

2.   Võttes arvesse otsuse eelnõusse tehtavaid mis tahes muudatusi, võib ärakuulamise eest vastutav ametnik muuta lõpparuannet enne, kui järelevalveamet otsuse vastu võtab.

3.   Järelevalveamet edastab ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuande koos otsusega otsuse adressaatidele. Järelevalveamet avaldab ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuande koos otsusega Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi oma ärisaladuste kaitsmisel.

10.   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   30. oktoobri 2002. aasta otsus nr 177/02/COL ja 17. detsembri 2008. aasta otsus nr 792/08/COL tunnistatakse kehtetuks.

2.   Otsuse nr 177/02/COL ja/või 17. detsembri 2008. aasta otsuse nr 792/08/COL alusel juba tehtud menetluslikud toimingud jäävad jõusse. Enne käesoleva otsuse jõustumist võetud uurimismeetmete puhul võib ärakuulamise eest vastutav ametnik keelduda volituste kasutamisest vastavalt artiklile 4.

Juhul kui menetlus algatati järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 II peatüki artikli 11 lõike 6 või järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 4 IV peatüki artikli 6 lõike 1 punkti c kohaselt enne käesoleva otsuse jõustumist, ei hõlma käesoleva otsuse artikliga 14 ettenähtud vahearuanne ja artikliga 16 ettenähtud lõpparuanne uurimisetappi, välja arvatud juhul, kui ärakuulamise eest vastutav isik teeb vastupidise otsuse.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev otsus on autentne inglise keeles ja jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes.

Artikkel 20

EFTA riike teavitatakse, edastades neile käesoleva otsuse koopia.

Artikkel 21

Euroopa Komisjoni teavitatakse, edastades talle käesoleva otsuse koopia.

Brüssel, 29. november 2012

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

eesistuja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

kolleegiumi liige

---

(1)  Vt nt 18. aprilli 2012. aasta otsus kohtuasjas E-15/10 – Posten Norge AS versus EFTA järelevalveamet, seni avaldamata, punktid 85–92.

1

versus

(2)  EMP lepingu artiklis 6 on sätestatud: „piiramata pretsedendiõiguse arengut tulevikus, tuleb asjaomase lepingu sätteid, niivõrd kui need on sisult samased Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja ESTÜ asutamislepingu ning nende lepingute rakendamiseks vastuvõetud õigusaktide vastavate eeskirjadega, nende rakendamisel ja kohaldamisel tõlgendada kooskõlas Euroopa Kohtu asjaomaste otsustega, mis on tehtud enne EMP lepingu allakirjutamist”. Pärast EMP lepingu allkirjastamist tehtud asjaomaste otsuste kohta tuleneb järelevalve- ja kohtulepingu artikli 3 lõikest 2, et EFTA järelevalveamet ja EFTA kohus võtavad arvesse sellistes otsustes kehtestatud põhimõtteid.

2

---

Parandused

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/102

---

Komisjoni 4. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 513/2013 (millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 152, 5. juuni 2013
  )

Leheküljel 43 lisas

asendatakse

„ChuangZhou EGing Photovoltaic Technology Co., Ltd”

järgmisega:

„Changzhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd”;

leheküljel 45 lisas

asendatakse

„Nanjing Dago New Energy Co. Ltd”

järgmisega:

„Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd”.

---

11.7.2013

| 11.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 190/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 190/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---