# Euroopa Liidu L 197/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.197.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 197 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide20. juuli 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.197.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 197

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide20. juuli 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 691/2013, 19. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 152/2009 proovivõtu- ja analüüsimeetodite osas (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 692/2013, 19. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 693/2013, 19. juuli 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist ja selliste impordiõiguste andmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta juulikuu seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 15 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 694/2013, 19. juuli 2013, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 taotletud impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel ning peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine | 17 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 691/2013, 19. juuli 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 152/2009 proovivõtu- ja analüüsimeetodite osas (
  1
  )

1

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 692/2013, 19. juuli 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 693/2013, 19. juuli 2013, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist ja selliste impordiõiguste andmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta juulikuu seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

15

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 694/2013, 19. juuli 2013, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 taotletud impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel ning peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine

17

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele – Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 691/2013,

19. juuli 2013,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 152/2009 proovivõtu- ja analüüsimeetodite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks, (2) nenditi vajadust ajakohastada proovivõtusätteid, et võtta arvesse viimaseid saavutusi sööda valmistamise, ladustamise, transportimise ja turustamise alal. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks, (2) nenditi vajadust ajakohastada proovivõtusätteid, et võtta arvesse viimaseid saavutusi sööda valmistamise, ladustamise, transportimise ja turustamise alal.

| (2) | Pestitsiidijääkide ametlikuks kontrollimiseks taimse ja loomse päritoluga söödas ja selle pinnal tuleb võtta proovid vastavalt komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (3). Direktiivis 2002/63/EÜ sätestatud proovivõtumeetodid on miinimumnõuded ning käesolevas määruses sätestatud proovivõtumeetodid on vähemalt sama ranged kui kõnealused miinimumnõuded või nendest rangemad, välja arvatud teatavate toodete lõpp-proovi suuruse osas. Kuna lisatakse sätted pestitsiidijääkide kontrollimise lõpp-proovi suuruse kohta, saab käesoleva määruse kohaseid proovivõtumeetodeid kasutada ka pestitsiidijääkide kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Pestitsiidijääkide ametlikuks kontrollimiseks taimse ja loomse päritoluga söödas ja selle pinnal tuleb võtta proovid vastavalt komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (3). Direktiivis 2002/63/EÜ sätestatud proovivõtumeetodid on miinimumnõuded ning käesolevas määruses sätestatud proovivõtumeetodid on vähemalt sama ranged kui kõnealused miinimumnõuded või nendest rangemad, välja arvatud teatavate toodete lõpp-proovi suuruse osas. Kuna lisatakse sätted pestitsiidijääkide kontrollimise lõpp-proovi suuruse kohta, saab käesoleva määruse kohaseid proovivõtumeetodeid kasutada ka pestitsiidijääkide kontrollimiseks.

| (3) | Komisjoni määruses (EL) nr 619/2011 (4) on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid, mille abil ametlikult kontrollitakse sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasolu söödas, millele luba taotletakse või mille luba on aegunud. Proovivõtu osas osutatakse määruses (EL) nr 619/2011 määrusele (EÜ) nr 152/2009, millega on kehtestatud proovi suuruse erisätted. Käesolevas määruses esitatud muudatused hõlmavad proovi suuruse erisätted, mistõttu tuleks käesoleva määrusega muudetavas määruses (EÜ) nr 152/2009 esitatud proovivõtumeetodeid kasutada ka määrusele (EL) nr 619/2011 vastavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruses (EL) nr 619/2011 (4) on sätestatud proovivõtu- ja analüüsimeetodid, mille abil ametlikult kontrollitakse sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasolu söödas, millele luba taotletakse või mille luba on aegunud. Proovivõtu osas osutatakse määruses (EL) nr 619/2011 määrusele (EÜ) nr 152/2009, millega on kehtestatud proovi suuruse erisätted. Käesolevas määruses esitatud muudatused hõlmavad proovi suuruse erisätted, mistõttu tuleks käesoleva määrusega muudetavas määruses (EÜ) nr 152/2009 esitatud proovivõtumeetodeid kasutada ka määrusele (EL) nr 619/2011 vastavuse kontrollimiseks.

| (4) | Uue proovivõtumeetodi kasutuselevõtuks on vaja teatavat ajavahemikku. |
| --- | --- |

(4)

Uue proovivõtumeetodi kasutuselevõtuks on vaja teatavat ajavahemikku.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 152/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 152/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 152/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Proovide võtmine sööda ametlikuks kontrollimiseks, eriti sööda koostisosade määramiseks, sealhulgas geneetiliselt muundatud organisme (GMO) sisaldavate või neist toodetud koostisosade, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1831/2003 (5) määratletud söödalisandite ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ (6) määratletud soovimatute ainete määramiseks tuleb teha I lisas sätestatud meetoditega.
  I lisas sätestatud proovivõtumeetodit kasutatakse sööda kontrollimiseks, et määrata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 396/2005 (7) määratletud pestitsiidijääke ning kontrollida sööda vastavust määrusele (EL) nr 619/2011. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Proovide võtmine sööda ametlikuks kontrollimiseks, eriti sööda koostisosade määramiseks, sealhulgas geneetiliselt muundatud organisme (GMO) sisaldavate või neist toodetud koostisosade, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1831/2003 (5) määratletud söödalisandite ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ (6) määratletud soovimatute ainete määramiseks tuleb teha I lisas sätestatud meetoditega.

I lisas sätestatud proovivõtumeetodit kasutatakse sööda kontrollimiseks, et määrata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 396/2005 (7) määratletud pestitsiidijääke ning kontrollida sööda vastavust määrusele (EL) nr 619/2011.

| 2) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga. |
| --- | --- |

2)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

| 3) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. |
| --- | --- |

3)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuli 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 54, 26.2.2009, lk 1.

2

(3)  EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30.

3

(4)  ELT L 166, 25.6.2011, lk 9.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

5

(6)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10.

6

(7)  EÜT L 70, 16.03.2005, lk 1.”

7

---

I LISA

„I LISA

PROOVIVÕTUMEETODID

1.   EESMÄRK JA REGULEERIMISALA

Sööda ametlikuks kontrolliks ettenähtud proovid võetakse allpool kirjeldatud meetodite kohaselt. Selliselt saadud proove käsitatakse proovipartii esindusliku proovina.

Esindusliku proovi võtmise eesmärk saada partiist väike osa nii, et iga selle osa konkreetne näitaja kujutaks endast partii näitajate keskmist väärtust. Partii eri kohtadest võetakse korduvalt üksikproove. Üksikproovide kokkusegamisega saadakse koondproov, millest võetakse esindusliku jagamise teel esinduslikud lõpp-proovid.

Kui vaatlusel ilmneb, et osa samast söödapartiist on erineva kvaliteediga, eraldatakse sellised osad ja neid käsitletakse kui alampartiisid. Kui söödapartiid ei ole võimalik jagada alampartiideks, tuleb seda käsitada ühe partiina, kuid selle kohta tuleb teha märkus proovivõtuaruandesse.

Kui tehakse kindlaks, et käesoleva määruse sätete kohaselt võetud söödaproov ei vasta ELi nõuetele ja kui tegemist on sama tooteklassi või -liigi söödapartii osaga, siis tuleb eeldada, et kogu selle partii sööt ei vasta nõuetele, välja arvatud juhul, kui üksikasjaliku hindamise käigus selgub, et puuduvad tõendid selle kohta, et ülejäänud osa partiist ei vasta ELi nõuetele.

2.   MÕISTED

—   Partii: identifitseeritav söödakogus, millel on ühised tunnused näiteks päritolu, sort, pakendi tüüp, pakendaja, kaubasaatja või märgistus; tootmisprotsessi kontekstis on partii toodanguühik, mida toodetakse samas ettevõttes ühesuguseid tootmisparameetreid järgides, või mitu sellist ühikut, kui need on toodetud järjest ja koos ladustatud.

—   Proovipartii: partii või identifitseeritav osa partiist või alampartiist.

—   Pitseeritud proov: proov, mis on pitseeritud niimoodi, et on välistatud juurdepääs proovile ilma pitserit purustamata või eemaldamata.

—   Üksikproov: proovipartii ühest punktist võetud kogus.

—   Koondproov: ühe ja sama proovipartii üksikproovidest kogutud proov.

—   Vähendatud proov: koondproovi osa, mis on saadud koondproovi esindusliku vähendamise teel.

—   Lõpp-proov: vähendatud proovi või homogeenitud koondproovi osa.

—   Laboratoorne proov: laboratooriumis kasutamiseks ettenähtud proov (mis on toimetatud laboratooriumi), mis võib olla lõpp-proov, vähendatud proov või koondproov.

3.   ÜLDSÄTTED

| — | Proovivõtupersonal: proove peavad võtma isikud, keda on selleks volitanud pädev asutus. |
| --- | --- |

—

Proovivõtupersonal: proove peavad võtma isikud, keda on selleks volitanud pädev asutus.

| — | Proov tuleb pitseerida niimoodi, et oleks välistatud juurdepääs proovile ilma pitserit purustamata või eemaldamata. Pitser peab olema selgelt identifitseeritav ja hästi nähtav. Teine võimalus on, et pitser pannakse sellisesse anumasse või mahutisse, mille saab sulgeda nii, et seda ei ole võimalik purustamata avada, ja millega välditakse mahuti/anuma korduvat kasutamist. |
| --- | --- |

—

Proov tuleb pitseerida niimoodi, et oleks välistatud juurdepääs proovile ilma pitserit purustamata või eemaldamata. Pitser peab olema selgelt identifitseeritav ja hästi nähtav. Teine võimalus on, et pitser pannakse sellisesse anumasse või mahutisse, mille saab sulgeda nii, et seda ei ole võimalik purustamata avada, ja millega välditakse mahuti/anuma korduvat kasutamist.

| — | Proovi tunnusandmed: proov tuleb kustumatult märgistada ja niimoodi identifitseerida, et see oleks selgelt seostatav proovivõtuaruandega. |
| --- | --- |

—

Proovi tunnusandmed: proov tuleb kustumatult märgistada ja niimoodi identifitseerida, et see oleks selgelt seostatav proovivõtuaruandega.

| — | Igast koondproovist tuleb võtta vähemalt kaks lõpp-proovi: vähemalt üks proov kontrollimiseks (täitemenetluseks) ja üks söödakäitlejale (apellatsiooniks). Ühe lõpp-proovi võib võtta võrdlusprooviks. Kui kogu koondproov homogeenitakse, võetakse lõpp-proovid homogeenitud koondproovist, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus liikmesriikides söödakäitleja õiguste kohta kehtivate eeskirjadega. |
| --- | --- |

—

Igast koondproovist tuleb võtta vähemalt kaks lõpp-proovi: vähemalt üks proov kontrollimiseks (täitemenetluseks) ja üks söödakäitlejale (apellatsiooniks). Ühe lõpp-proovi võib võtta võrdlusprooviks. Kui kogu koondproov homogeenitakse, võetakse lõpp-proovid homogeenitud koondproovist, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus liikmesriikides söödakäitleja õiguste kohta kehtivate eeskirjadega.

4.   SEADMED

4.1.   Proovivõtuseadmed peavad olema materjalist, mis ei saasta tooteid, millest proove võetakse. Korduvaks kasutamiseks ettenähtud seadmed peavad olema kergesti puhastatavad, et hoida ära ristsaastumist.

4.2.   Soovitatavad seadmed proovide võtmiseks tahkest söödast

4.2.1.   Käsitsi proovivõtmine

4.2.1.1.   Lamedapõhjaline püstiste servadega kühvel.

4.2.1.2.   Proovivõtupuur pika ava või lahtritega. Proovivõtupuuri mõõtmed peavad vastama proovipartii näitajatele (mahuti sügavus, koti mõõtmed jms) ja söödaosakeste suurusele.

Kui proovivõtupuur on mitme avaga, et proovi saaks võtta mitmest kohast puurimise teekonnal, peavad avad olema lahtrite kaupa või astmeliste vaheseintega eraldatud.

4.2.2.   Mehaaniline proovivõtmine

Laaditavast söödast proovide võtmiseks võib kasutada asjakohaseid mehaanilisi proovivõtuseadmeid. Asjakohane tähendab seda, et proove võetakse kogu söödavoo läbilõikest.

Suure kiirusega liikuvast söödast võib proove võtta automaatse seadmega.

4.2.3.   Jagaja

Esinduslikult vähendatud proovide valmistamiseks tuleks võimaluse ja vajaduse korral kasutada seadet, millega jagatakse proov ligikaudu võrdseteks osadeks.

5.   ÜKSIKPROOVIDE ARVU NÕUDED

| — | Punktides 5.1 ja 5.2 üksikproovide arvu kohta kehtestatud nõudeid kohaldatakse selliste kuni 500-tonniste proovipartiide suhtes, millest on võimalik võtta esinduslikke proove. Kirjeldatud proovivõtumenetlus kehtib ka osutatud suurimast proovipartiist suuremate koguste puhul, kui ei järgita järgmises tabelis esitatud suurimat üksikproovide arvu, vaid üksikproovide arv määratakse ruutjuurevalemiga, mis on esitatud menetluse kirjelduse asjaomases kohas (vt punkti 5.3), ning vähima koondproovi suurust suurendatakse võrdeliselt. See ei takista suurte partiide jagamist väiksemateks alampartiideks, nii et igast alampartiist võetakse proove punktides 5.1 ja 5.2 kirjeldatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

—

Punktides 5.1 ja 5.2 üksikproovide arvu kohta kehtestatud nõudeid kohaldatakse selliste kuni 500-tonniste proovipartiide suhtes, millest on võimalik võtta esinduslikke proove. Kirjeldatud proovivõtumenetlus kehtib ka osutatud suurimast proovipartiist suuremate koguste puhul, kui ei järgita järgmises tabelis esitatud suurimat üksikproovide arvu, vaid üksikproovide arv määratakse ruutjuurevalemiga, mis on esitatud menetluse kirjelduse asjaomases kohas (vt punkti 5.3), ning vähima koondproovi suurust suurendatakse võrdeliselt. See ei takista suurte partiide jagamist väiksemateks alampartiideks, nii et igast alampartiist võetakse proove punktides 5.1 ja 5.2 kirjeldatud menetluse kohaselt.

| — | Proovipartii suurus peab olema selline, et proove oleks võimalik võtta kõikidest proovipartii osadest. |
| --- | --- |

—

Proovipartii suurus peab olema selline, et proove oleks võimalik võtta kõikidest proovipartii osadest.

| — | Väga suurte partiide ja alampartiide korral (> 500 tonni) ja partiide korral, mida transporditakse või ladustatakse nii, et proove ei ole võimalik võtta käesoleva peatüki punktides 5.1 ja 5.2 kirjeldatud viisil, tuleb proove võtta punktis 5.3 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

—

Väga suurte partiide ja alampartiide korral (> 500 tonni) ja partiide korral, mida transporditakse või ladustatakse nii, et proove ei ole võimalik võtta käesoleva peatüki punktides 5.1 ja 5.2 kirjeldatud viisil, tuleb proove võtta punktis 5.3 kirjeldatud viisil.

| — | Kui söödakäitleja peab kehtivate õigusaktide kohaselt täitma käesoleva määruse nõudeid seoses kohustusliku seirega, võib ta kalduda kõrvale käesolevas peatükis esitatud koguselistest nõuetest, et võtta arvesse tegevuse iseloomulikke näitajaid, tingimusel et söödakäitleja on pädevale asutusele rahuldavalt tõendanud, et kõnealune proovivõtumenetlus on sama esinduslik, ja kui ta on saanud pädevalt asutuselt sellekohase loa. |
| --- | --- |

—

Kui söödakäitleja peab kehtivate õigusaktide kohaselt täitma käesoleva määruse nõudeid seoses kohustusliku seirega, võib ta kalduda kõrvale käesolevas peatükis esitatud koguselistest nõuetest, et võtta arvesse tegevuse iseloomulikke näitajaid, tingimusel et söödakäitleja on pädevale asutusele rahuldavalt tõendanud, et kõnealune proovivõtumenetlus on sama esinduslik, ja kui ta on saanud pädevalt asutuselt sellekohase loa.

| — | Kui koguselisi nõudeid silmas pidades ei ole võimalik kasutada kirjeldatud proovivõtumeetodit, kuna partii kahjustamise tõttu kaasneksid sellega vastuvõetamatud kaubanduslikud tagajärjed (seoses pakkimisviisiga, veovahendiga, ladustamisviisiga vms), võib erandjuhul kohaldada teistsugust proovivõtumeetodit, kui see on sama esinduslik ning kui kogu menetlust täpselt kirjeldatakse ja dokumenteeritakse. |
| --- | --- |

—

Kui koguselisi nõudeid silmas pidades ei ole võimalik kasutada kirjeldatud proovivõtumeetodit, kuna partii kahjustamise tõttu kaasneksid sellega vastuvõetamatud kaubanduslikud tagajärjed (seoses pakkimisviisiga, veovahendiga, ladustamisviisiga vms), võib erandjuhul kohaldada teistsugust proovivõtumeetodit, kui see on sama esinduslik ning kui kogu menetlust täpselt kirjeldatakse ja dokumenteeritakse.

5.1.   Söödas ühtlaselt jaotunud ainete või toodete kontrollimiseks võetavate üksikproovide arvu nõuded

5.1.1.   Lahtine tahke sööt

| Proovipartii suurus | Vähim üksikproovide arv |
| --- | --- |
| ≤ 2,5 tonni | 7 |
| > 2,5 tonni | √ 20 korda proovipartii suurus tonnides (1), kuid kuni 40 üksikproovi |

Proovipartii suurus

Vähim üksikproovide arv

≤ 2,5 tonni

7

> 2,5 tonni

√ 20 korda proovipartii suurus tonnides (1), kuid kuni 40 üksikproovi

5.1.2.   Lahtine vedel sööt

| Proovipartii suurus | Vähim üksikproovide arv |
| --- | --- |
| ≤ 2,5 tonni või ≤ 2 500 liitrit | 4 (2) |
| > 2,5 tonni või > 2 500 liitrit | 7 (2) |

Proovipartii suurus

Vähim üksikproovide arv

≤ 2,5 tonni või ≤ 2 500 liitrit

4 (2)

> 2,5 tonni või > 2 500 liitrit

7 (2)

5.1.3.   Pakendatud sööt

Sööt (tahke ja vedel) võib olla pakendatud kottidesse, kanistritesse, mahutitesse jne, millele tabelis viidatakse kui pakkeühikutele. Suurtest pakkeühikutest (≥ 500 kg või liitrit) tuleb võtta proove lahtise sööda kohta kehtivate sätete kohaselt (vt punktid 5.1.1. ja 5.1.2.)

| Proovipartii suurus | Vähim pakkeühikute arv, millest tuleb võtta (vähemalt) üks üksikproov (3) |
| --- | --- |
| 1–20 pakkeühikut | 1 pakkeühik (4) |
| 21–150 pakkeühikut | 3 pakkeühikut (4) |
| 151–400 pakkeühikut | 5 pakkeühikut (4) |
| > 400 pakkeühikut | 1⁄4 korda √ proovipartii moodustavate pakkeühikute arv (5), kuid kuni 40 pakkeühikut |

Proovipartii suurus

Vähim pakkeühikute arv, millest tuleb võtta (vähemalt) üks üksikproov (3)

1–20 pakkeühikut

1 pakkeühik (4)

21–150 pakkeühikut

3 pakkeühikut (4)

151–400 pakkeühikut

5 pakkeühikut (4)

> 400 pakkeühikut

1⁄4 korda √ proovipartii moodustavate pakkeühikute arv (5), kuid kuni 40 pakkeühikut

5.1.4.   Söödabriketid ja lakukivid

Proov võetakse vähemalt ühest briketist või kivist 25 pakkeühikust koosneva proovipartii kohta, kuid mitte rohkem kui neljast briketist või kivist.

Kui iga briketi või lakukivi kaal on kuni 1 kg, loetakse üksikprooviks ühe kivi või briketi sisu.

5.1.5.   Koresööt

| Proovipartii suurus | Vähim üksikproovide arv (6) |
| --- | --- |
| ≤ 5 tonni | 5 |
| > 5 tonni | √ 5 korda proovipartii mass tonnides (7), kuid kuni 40 üksikproovi |

Proovipartii suurus

Vähim üksikproovide arv (6)

≤ 5 tonni

5

> 5 tonni

√ 5 korda proovipartii mass tonnides (7), kuid kuni 40 üksikproovi

5.2.   Üksikproovide arvu nõuded juhul, kui kontrollitavad koostisosad või ained on söödas tõenäoliselt ebaühtlaselt jaotunud

Kõnealused üksikproovide proovide arvu nõuded kehtivad järgmistel kontrollijuhtudel:

| — | aflatoksiinide, hariliku tungaltera ning muude mükotoksiinide ja ohtlike botaaniliste lisandite sisaldus söödamaterjalis; |
| --- | --- |

—

aflatoksiinide, hariliku tungaltera ning muude mükotoksiinide ja ohtlike botaaniliste lisandite sisaldus söödamaterjalis;

| — | ristsaastumine, mille on põhjustanud koostisosa, sealhulgas geneetiliselt muundatud materjal, või aine, mis eeldatavasti võib olla söödas ebaühtlaselt jaotunud. |
| --- | --- |

—

ristsaastumine, mille on põhjustanud koostisosa, sealhulgas geneetiliselt muundatud materjal, või aine, mis eeldatavasti võib olla söödas ebaühtlaselt jaotunud.

Kui kontrollival asutusel on tugev kahtlus, et selline ebaühtlane jaotumine esineb segasööda koostisosa või aine ristsaastumise korral, võib võtta proove järgmises tabelis esitatud arvul.

| Proovipartii suurus | Vähim üksikproovide arv |
| --- | --- |
| < 80 tonni | Vt arvulised nõuded punktis 5.1. Üksikproovide arv tuleb korrutada 2,5-ga. |
| ≥ 80 tonni | 100 |

Proovipartii suurus

Vähim üksikproovide arv

< 80 tonni

Vt arvulised nõuded punktis 5.1. Üksikproovide arv tuleb korrutada 2,5-ga.

≥ 80 tonni

100

5.3.   Proovide arvu nõuded väga suurte partiide üksikproovide korral

Väga suurte proovipartiide korral (proovipartii > 500 tonni) on võetavate üksikproovide arv 40 üksikproovi + √ tonnide arv, kui ained või tooted on ühtlaselt jaotunud kogu söödas, või 100 üksikproovi + √ tonnide arv, kui koostisosad või ained on ebaühtlaselt jaotunud kogu söödamaterjalis.

6.   KOONDPROOVI KOGUSELISED NÕUDED

| Nõutav on üks koondproov proovipartii kohta. |
| --- |
| | Sööda liik | Koondproovi vähim kogus (8)
   (9) |
| 6.1. | Lahtine sööt | 4 kg; |
| 6.2. | Pakendatud sööt: | 4 kg (10) |
| 6.3. | Vedel või poolvedel sööt: | 4 liitrit |
| 6.4. | Söödabriketid või lakukivid: |
| 6.4.1. | igaüks kaaluga üle 1 kg | 4 kg |
| 6.4.2. | igaüks kaaluga kuni 1 kg | Nelja originaalbriketi või -kivi kaal |
| 6.5. | Koresööt/kuivsööt | 4 kg (11) |

Nõutav on üks koondproov proovipartii kohta.

Sööda liik

Koondproovi vähim kogus (8)
   (9)

6.1.

Lahtine sööt

4 kg;

6.2.

Pakendatud sööt:

4 kg (10)

6.3.

Vedel või poolvedel sööt:

4 liitrit

6.4.

Söödabriketid või lakukivid:

6.4.1.

igaüks kaaluga üle 1 kg

4 kg

6.4.2.

igaüks kaaluga kuni 1 kg

Nelja originaalbriketi või -kivi kaal

6.5.

Koresööt/kuivsööt

4 kg (11)

7.   LÕPP-PROOVI KOGUSELISED NÕUDED

Lõpp-proovid

Analüüsida tuleb vähemalt üht lõpp-proovi. Analüüsitavas lõpp-proovis sisalduv kogus ei tohi olla väiksem järgmistest näitajatest:

| Tahke sööt | 500 g (12)
   (13)
   (14) |
| --- | --- |
| Vedel või poolvedel sööt | 500 ml (12) |

Tahke sööt

500 g (12)
   (13)
   (14)

Vedel või poolvedel sööt

500 ml (12)

8.   PROOVIVÕTUMEETOD VÄGA SUURTE PARTIIDE JAOKS JA SELLISTE PARTIIDE JAOKS, MIDA LADUSTATAKSE VÕI TRANSPODITAKSE NII, ET KOGU PARTII ULATUSES EI OLE VÕIMALIK PROOVE VÕTTA

8.1.   Üldpõhimõtted

Kui partii ladustamine või transportimine ei võimalda võtta üksikproove kogu partiist, tuleks eelistatult võtta sellisest partiist proove laadimise ajal.

Suurtesse sööda hoidmiseks ettenähtud ladudesse tuleks soovitada söödakäitlejatel paigaldada (automaatsed) proovivõtuseadmed, millega on võimalik võtta proove kogu ladustatud partiist.

Kui proove võetakse 8. peatükis sätestatud viisil, tuleb söödakäitlejat või tema esindajat teavitada proovivõtumenetlusest. Kui söödakäitleja või tema esindaja seab kahtluse alla kõnealuse proovivõtumeetodi, peab söödakäitleja või tema esindaja lubama pädeval asutusel võtta proove kogu partiist ja katma kulud.

8.2.   Laevaga transporditavad suured partiid

8.2.1.   Laevaga transporditavast partiist liikuvast tootest proovide võtmine

Suurtest partiidest, mida transporditakse laevaga, võetakse eelistatult proove laadimise ajal (kui toode on liikuv).

Proove võetakse igast lastiruumiosast (osast, mida on võimalik füüsiliselt eraldada) Kuna lastiruumi osi tühjendatakse eraldi, kaob lattu laadimise käigus osade füüsiline eraldatus. Proove võib võtta kas algse füüsilise eraldatuse olukorras või pärast lattu viimist.

Laeva lossimine võib kesta mitu päeva. Proove tuleks tavaliselt võtta korrapäraste ajavahemike järel kogu lossimise ajal. Alati ei ole aga mõistlik ega asjakohane, et ametlik inspektor on proovivõtuks kohal kogu lossimise ajal. Seepärast on lubatud proove võtta kogu partii ühest osast (proovipartiist). Üksikproovide arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele.

Kui proovid võetakse söödast, mis on sama klassi või sama kirjeldusega söödapartii osa ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealune alampartii ei vasta ELi nõuetele, tuleb eeldada, et kogu selle partii sööt on ühesugune, välja arvatud juhul, kui üksikasjaliku hindamise käigus selgub, et puuduvad tõendid selle kohta, et ülejäänud osa partiist ei vasta ELi nõuetele.

Ka siis, kui ametlikud proovid võetakse automaatselt, on inspektori kohalolek vajalik. Kui proovid võetakse automaatselt ja vastavalt eelnevalt kindlaks määratud näitajatele, mida ei saa muuta proovide võtmise ajal, ning kui üksikproovid kogutakse pitseeritavasse anumasse, nii et sedasi hoitakse ära igasugused pettused, peab inspektor olema kohal ainult proovivõtu alguses, iga kord, kui proovianumat vahetatakse, ja proovivõtu lõpus.

8.2.2.   Laevaga transporditavast partiist liikumatust tootest proovide võtmine

Kui proove võetakse liikumatust tootest, tuleb kasutada sama menetlust, mis on ette nähtud ülalt ligipääsetavatest ladudest (sööda tornhoidlatest) proovide võtmiseks (vt punkti 8.4.1).

Proove tuleb võtta partii (lastiruumi) ligipääsetavast osast (ülalt). Üksikproovide arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele. Kui proovid võetakse söödast, mis on sama klassi või sama kirjeldusega söödapartii osa ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealune alampartii ei vasta ELi nõuetele, tuleb eeldada, et kogu partii sööt on ühesugune, välja arvatud juhul, kui üksikasjaliku hindamise käigus selgub, et puuduvad tõendid selle kohta, et ülejäänud osa partiist ei vasta ELi nõuetele.

8.3.   Proovide võtmine laos hoitavast suurest partiist

Proove tuleb võtta partii ligipääsetavast osast. Üksikproovide arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele. Kui proovid võetakse söödast, mis on sama klassi või sama kirjeldusega söödapartii osa ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealune alampartii ei vasta ELi nõuetele, tuleb eeldada, et kogu partii sööt on ühesugune, välja arvatud juhul, kui üksikasjaliku hindamise käigus selgub, et puuduvad tõendid selle kohta, et ülejäänud osa partiist ei vasta ELi nõuetele.

8.4.   Proovide võtmine hoidlatest (sööda tornhoidlatest)

8.4.1.   Proovide võtmine ülalt (kergesti) ligipääsetavatest mahutitest

Proove tuleb võtta partii ligipääsetavast osast. Üksikproovide arv määratakse vastavalt proovipartii suurusele. Kui proovid võetakse söödast, mis on sama klassi või sama kirjeldusega söödapartii osa ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealune alampartii ei vasta ELi nõuetele, tuleb eeldada, et kogu partii sööt on ühesugune, välja arvatud juhul, kui üksikasjaliku hindamise käigus selgub, et puuduvad tõendid selle kohta, et ülejäänud osa partiist ei vasta ELi nõuetele.

8.4.2.   Proovide võtmine hoidlatest, millele puudub juurdepääs ülalt (suletud mahutid)

8.4.2.1.   Hoidlad, millele puudub juurdepääs ülalt (suletud mahutid), mahuga > 100 tonni

Sellistest mahutitest ei ole võimalik paigalseisvast söödast proove võtta. Kui on vaja proove võtta mahutis olevast söödast, mida ei saa liigutada, tuleb käitlejaga kokku leppida, et ta teatab, kui mahutist hakatakse sööta välja laadima, et siis söödast proove võtta.

8.4.2.2.   Hoidlad, millele puudub juurdepääs ülalt (suletud mahutid), mahuga < 100 tonni

Proovivõtuks tuleb anumasse võtta 50–100 kg toodet ja proove tuleb võtta sellest kogusest. Koondproovi suurus sõltub kogu partii suurusest ning üksikproovide arv sõltub proovivõtuks anumasse võetud toote kogusest. Kui proovid võetakse söödast, mis on sama klassi või sama kirjeldusega söödapartii osa ja kui on kindlaks tehtud, et kõnealune alampartii ei vasta ELi nõuetele, tuleb eeldada, et kogu partii sööt on ühesugune, välja arvatud juhul, kui üksikasjaliku hindamise käigus selgub, et puuduvad tõendid selle kohta, et ülejäänud osa partiist ei vasta ELi nõuetele.

8.5.   Proovide võtmine suurtes suletud mahutites olevast lahtisest söödast

Sellistest partiidest saab sageli proove võtta alles siis, kui toode on välja laaditud. Mõnikord ei ole võimalik toodet välja laadida impordi- või kontrollipunktis ja proove tuleb võtta väljalaadimiskohas.

9.   PROOVIDE VÕTMISE, ETTEVALMISTAMISE JA PAKENDAMISE JUHISED

9.1.   Üldkirjeldus

Proovid tuleb võtta ja ette valmistada liigse viivituseta ning võtta toote muutumise ja saastumise vältimiseks vajalikud ettevaatusabinõud. Töövahendid ja -pinnad ning proovide hoidmiseks ettenähtud anumad peavad olema puhtad ja kuivad.

9.2.   Üksikproovid

Üksikproove võetakse pisteliselt kogu proovipartii ulatuses ja need peavad olema ligikaudu võrdse suurusega.

Üksikproov peab olema vähemalt 100 g või kerge koresööda puhul 25 g.

Kui punktis 8 sätestatud proovivõtueeskirjade kohaselt tuleb võtta vähem kui 40 üksikproovi, määratakse üksikproovi suurus vastavalt nõutava koondproovi suurusele (vt punkti 6).

Kui proove võetakse väikestest pakendatud sööda partiidest, mille puhul on vaja võtta väike arv üksikproove, peab üksikproov olema ühe originaalpakkeühiku sisu, kui pakkeühik ei ole suurem kui 1 kg või 1 l.

Kui söödapakendid on väikesed (nt < 250 g), sõltub üksikproovi suurus pakendi suurusest.

9.2.1.   Lahtine sööt

Vajaduse korral võib proove võtta partii liikumise (peale- või mahalaadimise) ajal.

9.2.2.   Pakendatud sööt

Pärast seda, kui proovivõtmiseks on 5. peatüki kohaselt vajalik arv pakendeid välja valitud, võetakse puuri või kühvli abil osa iga pakendi sisust. Vajaduse korral võetakse proovid pärast seda, kui pakendid on ükshaaval tühjendatud.

9.2.3.   Homogeenne või homogeenitav vedel või poolvedel sööt

Pärast seda, kui proovivõtmiseks on punkti 5. peatüki kohaselt vajalik arv mahuteid välja valitud, homogeenitakse vajaduse korral nende sisu ja võetakse vajalik kogus igast mahutist.

Üksikproove võib võtta mahutite tühjendamise ajal.

9.2.4.   Mittehomogeenitav vedel või poolvedel sööt

Pärast seda, kui proovivõtmiseks on 5. peatüki kohaselt vajalik arv mahuteid välja valitud, võetakse proovid eri tasemetelt.

Proove võib võtta ka mahutite tühjendamise ajal, kuid mitte esimestest kihtidest.

Mõlemal juhul peab võetav kogus olema vähemalt 10 liitrit.

9.2.5.   Söödabriketid ja lakukivid

Pärast seda, kui proovivõtmiseks on 5. peatüki kohaselt vajalik arv brikette või kive välja valitud, võetakse osa igast briketist või kivist. Kui on kahtlusi, et kivi või brikett ei ole ühtlase koostisega, võetakse prooviks kogu brikett või kivi.

Kui iga briketi või lakukivi kaal on kuni 1 kg, loetakse üksikprooviks ühe kivi või briketi sisu.

9.3.   Koondproovide ettevalmistamine

Ühtne koondproov saadakse üksikproovide kokkusegamise abil.

9.4.   Lõpp-proovide ettevalmistamine

Koondproovi materjal segatakse hoolega (15).

| — | Iga proov pannakse sobivasse mahutisse/anumasse. Tuleb võtta kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida muutusi proovi koostises, saastumist või võltsimist, mis võivad tekkida transportimise või ladustamise ajal. |
| --- | --- |

—

Iga proov pannakse sobivasse mahutisse/anumasse. Tuleb võtta kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida muutusi proovi koostises, saastumist või võltsimist, mis võivad tekkida transportimise või ladustamise ajal.

| — | Kui kontrollitakse sööta, milles koostisosad või ained on ühtlaselt jaotunud, võib koguda esindusliku vähendatud koondproovi, mille suurus on vähemalt 2,0 kg või 2,0 l (vähendatud proov), (16) kasutades eelistatult mehaanilist või automaatset jagajat. Et kontrollida pestitsiidide jääke kaunviljades, teravilja terades ja pähklipuu viljades, peab vähendatud proovi suurus olema vähemalt 3 kg. Kui sööda olemus ei võimalda kasutada jagajat või kui jagajat ei ole, tuleb proovi vähendada kvarteerimismeetodil. Vähendatud proovidest valmistatakse enam-vähem ühesuurused ja 7. peatüki koguselistele nõuetele vastavad lõpp-proovid (kontrollproov, apellatsiooniproov ja võrdlusproov). Kui kontrollitakse koostisosi, sealhulgas geneetiliselt muundatud materjali, või aineid, mis võivad tõenäoliselt olla ebaühtlaselt jaotunud söödamaterjalis, peab koondproov olema:






  — | täiesti homogeenitud ja seejärel lõpp-proovideks jagatud või |
| --- | --- | --- |

—

Kui kontrollitakse sööta, milles koostisosad või ained on ühtlaselt jaotunud, võib koguda esindusliku vähendatud koondproovi, mille suurus on vähemalt 2,0 kg või 2,0 l (vähendatud proov), (16) kasutades eelistatult mehaanilist või automaatset jagajat. Et kontrollida pestitsiidide jääke kaunviljades, teravilja terades ja pähklipuu viljades, peab vähendatud proovi suurus olema vähemalt 3 kg. Kui sööda olemus ei võimalda kasutada jagajat või kui jagajat ei ole, tuleb proovi vähendada kvarteerimismeetodil. Vähendatud proovidest valmistatakse enam-vähem ühesuurused ja 7. peatüki koguselistele nõuetele vastavad lõpp-proovid (kontrollproov, apellatsiooniproov ja võrdlusproov). Kui kontrollitakse koostisosi, sealhulgas geneetiliselt muundatud materjali, või aineid, mis võivad tõenäoliselt olla ebaühtlaselt jaotunud söödamaterjalis, peab koondproov olema:

—

täiesti homogeenitud ja seejärel lõpp-proovideks jagatud või

| — | vähendatud suuruseni vähemalt 2 kg või 2 l (17) mehaanilise või automaatse jagajaga; kui sööda olemuse tõttu ei ole võimalik jagajat kasutada, võib proovi vähendada ka kvarteerimismeetodil. Et kindlaks teha geneetiliselt muundatud materjali olemasolu vastavalt määrusele (EL) nr 619/2011, peab vähendatud proovis olema vähemalt 35 000 seemet/terist, et sellest saaks vähemalt 10 000 seemet sisaldava kontrollproovi, apellatsiooniproovi ja võrdlusproovi (vt 6. peatüki allmärkus (**) ja 7. peatüki allmärkus (*)). |
| --- | --- |

—

vähendatud suuruseni vähemalt 2 kg või 2 l (17) mehaanilise või automaatse jagajaga; kui sööda olemuse tõttu ei ole võimalik jagajat kasutada, võib proovi vähendada ka kvarteerimismeetodil. Et kindlaks teha geneetiliselt muundatud materjali olemasolu vastavalt määrusele (EL) nr 619/2011, peab vähendatud proovis olema vähemalt 35 000 seemet/terist, et sellest saaks vähemalt 10 000 seemet sisaldava kontrollproovi, apellatsiooniproovi ja võrdlusproovi (vt 6. peatüki allmärkus (**) ja 7. peatüki allmärkus (*)).

9.5.   Proovi pakendamine

Mahutid ja pakendid peavad olema pitseeritud niimoodi, et ilma pitserit lõhkumata ei oleks võimalik neid avada. Pitser peab hõlmama kogu märgist.

9.6.   Proovide saatmine laboratooriumi

Proov koos analüüsiks vajaliku teabega tuleb viivitamata saata kindlaksmääratud laboratooriumi analüüsimiseks.

10.   PROOVIVÕTUARUANNE

Iga proovivõtu kohta tuleb teha aruanne, mis võimaldab iga proovipartiid ja selle suurust üheselt kindlaks teha.

Aruandesse tuleb kanda ka kõik kõrvalekalded käesolevas määruses sätestatud proovivõtumenetlusest.

Aruanne tuleb teha kättesaadavaks nii ametlikule kontrollilaboratooriumile kui ka söödakäitlejale ja/või söödakäitleja määratud laboratooriumile.

---

(1)  Kui saadud arv on murdarv, ümardatakse see järgmise täisarvuni.

1

(2)  Kui vedelikku ei saa homogeenida, tuleb võtta rohkem üksikproove.

2

(3)  Kui pakkeühiku avamine võib analüüsi tulemust mõjutada (nt riknevad vedelad söödad), loetakse avamata ühik üheks üksikprooviks.

3

(4)  Kui pakkeühiku netomass on kuni 1 kg või 1 liiter, loetakse üksikprooviks ühe originaalühiku sisu.

4

(5)  Kui saadud arv on murdarv, ümardatakse see täisarvuni.

5

(6)  Märgitakse, et teatavatel juhtudel (nt silo korral) ei ole võimalik võtta nõutavat arvu üksikproove, ilma et sellega ei tekitataks partiile vastuvõetamatut kahju. Sel juhul võib kasutada muud proovivõtumeetodit ning proovivõtujuhised sellisteks juhtudeks töötatakse välja enne käesoleva määruse jõustumist.

6

(7)  Kui saadud arv on murdarv, ümardatakse see täisarvuni.

7

(8)  Kui sööt, millest võetakse proove, on väga väärtuslik, võib võtta väiksema arvu koondproove, tingimusel, et see on proovivõtuaruandes kirjeldatud ja dokumenteeritud.

8

(9)  Vastavalt komisjoni 24. juuni 2011. aasta määrusele (EL) nr 619/2011, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks sätetele seoses sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasoluga, mille loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud (ELT L 166, 25.6.2011, lk 9), peab geneetiliselt muundatud materjali leidumise kontrollimise koondproovis sisalduma vähemalt 35 000 seemet/tera. Seega peab maisi puhul olema koondproov vähemalt 10,5 kg ja sojaoa puhul 7 kg. Teiste seemnete ja terade puhul, nagu oder, hirss, kaer, riis, nisu ja raps, on koondproov 4 kg ja sisaldab rohkem kui 35 000 seemet.

9

(10)  Pakendatud sööda puhul, sõltuvalt pakkeühikute suurusest, ei tarvitse olla võimalik saada 4 kg suurust koondproovi.

10

(11)  Kerge koresööda (nt hein, põhk) puhul ei tohi koondproov olla väiksem kui 1 kg.

11

(12)  Vastavalt määrusele (EL) nr 619/2011 peab geneetiliselt muundatud materjali olemasolu kontrollimiseks võetav lõpp-proov sisaldama vähemalt 10 000 seemet/tera. Seega peab maisi puhul olema lõpp-proov vähemalt 3 000 g ja sojaoa puhul 2 000 g. Teiste seemnete ja terade puhul, nagu oder, hirss, kaer, riis, nisu ja raps, sisaldab 500 g lõpp-proov rohkem kui 10 000 seemet.

12

(13)  Kui koondproov on märksa väiksem kui 4 kg või liitrit (vt punkti 6 allmärkus), võib võtta ka väiksema lõpp-proovi, tingimusel, et seda kirjeldatakse ja see dokumenteeritakse proovivõtuaruandes.

13

(14)  Pestitsiidijääkide määramiseks kaunviljas, teraviljas ja pähklipuu viljades peab lõpp-proovi miinimumkogus olema komisjoni direktiivi 2002/63/EÜ (ELT L 187, 16.7.2002, lk 30) sätete kohaselt 1 kg.

14

(15)  Kõik tükid purustatakse (vajaduse korral võetakse need proovist välja ja pannakse pärast purustamist tagasi).

15

(16)  Välja arvatud kerge kuiv- ja koresööt.

16

(17)  Välja arvatud kerge kuiv- ja koresööt.”

17

---

II LISA

„II LISA

SÖÖDA ANALÜÜSIMEETODITE ÜLDSÄTTED

A.   PROOVIDE ETTEVALMISTAMINE ANALÜÜSIKS

1.   Eesmärk

Allpool kirjeldatud menetlused on ette nähtud kontrollilaboratooriumidesse saadetud proovide ettevalmistamiseks analüüsiks pärast proovi võtmist I lisa sätete kohaselt.

Laboratoorsed proovid tuleb ette valmistada nii, et analüüsimeetodites sätestatud viisil kaalutud kogused oleksid ühtlased ja esindaksid lõpp-proove.

2.   Ettevaatusabinõud

Proovide ettevalmistamine sõltub kasutatavatest analüüsimeetoditest ning koostisosadest ja ainetest, mida on vaja uurida. Seepärast on väga oluline tagada, et proov valmistataks ette vastavalt kasutatavale analüüsimeetodile ning koostisosadele ja ainetele, mida on vaja uurida.

Kõik vajalikud toimingud tuleb teha nii, et vältida proovi saastumist ja selle koostise muutumist.

Jahvatada, segada ja sõeluda tuleb viivitamata, et proovi kokkupuude õhu ja valgusega oleks minimaalne. Kasutada ei tohi veskeid ega jahvatajaid, mis proovi märgatavalt kuumendavad.

Kuumuse suhtes eriti tundlikku sööta soovitatakse jahvatada käsitsi. Samuti tuleb tagada, et seadmed ise ei oleks saastumisallikaks.

Kui proovi ei ole võimalik ette valmistada nii, et selle niiskusesisalduses oluliselt ei muutu, määratakse niiskusesisaldus enne ja pärast ettevalmistamist III lisa A osas sätestatud meetodil.

3.   Menetlus

3.1.   Üldmenetlus

Uuritav kogus võetakse lõpp-proovist. Jagamiseks ei soovitata koonusekujulist proovijagajat ega nn jagamisristi, s o neljaks jagamise (kvarteerimise) meetodit, sest sellega võib kaasneda alamproovide jaotuses suur viga.

3.1.1.   Sööt, mida saab kohe jahvatada

| — | Sõelutud lõpp-proov segatakse ja kogutakse sobivasse puhtasse ja kuiva õhukindlalt suletavasse nõusse. Täielikuks homogeenimiseks tuleb proovi vahetult enne analüüsikoguse väljakaalumist veel kord segada (uuritav kaalutis). |
| --- | --- |

—

Sõelutud lõpp-proov segatakse ja kogutakse sobivasse puhtasse ja kuiva õhukindlalt suletavasse nõusse. Täielikuks homogeenimiseks tuleb proovi vahetult enne analüüsikoguse väljakaalumist veel kord segada (uuritav kaalutis).

3.1.2.   Sööt, mida saab jahvatada pärast kuivatamist

| — | Kui analüüsimeetodites ei ole teisiti ette nähtud, tuleb lõpp-proovi kuivatada vastavalt III lisa A osas nimetatud niiskusmääramismeetodi punktis 4.3 kirjeldatud eelkuivatamisele niiskusesisalduseni 8–12 %. Jätkatakse punktis 3.1.1 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

—

Kui analüüsimeetodites ei ole teisiti ette nähtud, tuleb lõpp-proovi kuivatada vastavalt III lisa A osas nimetatud niiskusmääramismeetodi punktis 4.3 kirjeldatud eelkuivatamisele niiskusesisalduseni 8–12 %. Jätkatakse punktis 3.1.1 kirjeldatud viisil.

3.1.3.   Vedel või poolvedel sööt

| — | Lõpp-proov kogutakse sobivasse puhtasse ja kuiva õhukindlalt suletavasse nõusse. Täielikuks homogeenimiseks tuleb proovi vahetult enne analüüsikoguse väljakaalumist põhjalikult segada (uuritav kaalutis). |
| --- | --- |

—

Lõpp-proov kogutakse sobivasse puhtasse ja kuiva õhukindlalt suletavasse nõusse. Täielikuks homogeenimiseks tuleb proovi vahetult enne analüüsikoguse väljakaalumist põhjalikult segada (uuritav kaalutis).

3.1.4.   Muu sööt

| — | Selliseid lõpp-proove, mida ei saa ette valmistada mõnel eespool nimetatud viisil, tuleb töödelda mis tahes muul viisil, mis tagab, et analüüsiks kaalutud kogused (uuritav kaalutis) on homogeensed ja esindavad lõpp-proove. |
| --- | --- |

—

Selliseid lõpp-proove, mida ei saa ette valmistada mõnel eespool nimetatud viisil, tuleb töödelda mis tahes muul viisil, mis tagab, et analüüsiks kaalutud kogused (uuritav kaalutis) on homogeensed ja esindavad lõpp-proove.

3.2.   Erimenetlus uurimiseks vaatluse teel või mikroskoobiga või juhul, kui kogu koondproov on homogeenitud

| — | Vaatluse teel (kui ei kasutata mikroskoopi) uuritakse kogu laboratoorset proovi. |
| --- | --- |

—

Vaatluse teel (kui ei kasutata mikroskoopi) uuritakse kogu laboratoorset proovi.

| — | Mikroskoobiga uurimiseks võib laboratoorium vähendada koondproovi või vähendatud proovi. Lõpp-proovid apellatsiooniks ja vajaduse korral võrdluseks võetakse sama menetlusega kui lõpp-proov kontrollimiseks. |
| --- | --- |

—

Mikroskoobiga uurimiseks võib laboratoorium vähendada koondproovi või vähendatud proovi. Lõpp-proovid apellatsiooniks ja vajaduse korral võrdluseks võetakse sama menetlusega kui lõpp-proov kontrollimiseks.

| — | Kui homogeenitakse kogu koondproov, võetakse lõpp-proovid homogeenitud koondproovist. |
| --- | --- |

—

Kui homogeenitakse kogu koondproov, võetakse lõpp-proovid homogeenitud koondproovist.

4.   Proovide hoidmine

Proove tuleb hoida temperatuuril, mis ei muuda nende koostist. Vitamiinide või eriti valgustundlike ainete analüüsiks ettenähtud proove tuleb hoida nii, et valgus proove ei kahjustaks.

B.   SÄTTED ANALÜÜSIMEETODITES KASUTATAVATE REAKTIIVIDE JA SEADMETE KOHTA

| 1. | Kui analüüsimeetodites ei ole teisiti sätestatud, peavad kõik analüütilised reaktiivid olema analüütilise puhtusega (a.p.). Mikroelementide määramisel tuleb reaktiivide puhtust kontrollida pimekatsega. Sõltuvalt saadud tulemustest võib olla vaja reaktiive täiendavalt puhastada. |
| --- | --- |

1.

Kui analüüsimeetodites ei ole teisiti sätestatud, peavad kõik analüütilised reaktiivid olema analüütilise puhtusega (a.p.). Mikroelementide määramisel tuleb reaktiivide puhtust kontrollida pimekatsega. Sõltuvalt saadud tulemustest võib olla vaja reaktiive täiendavalt puhastada.

| 2. | Iga lahuste valmistamise, lahjendamise, loputamise või pesemise toiming, mida on analüüsimeetodites nimetatud ilma kasutatava lahusti või lahjendi laadile viitamata, eeldab vee kasutamist. Üldjuhul peab vesi olema demineraliseeritud või destilleeritud. Teatavatel juhtudel, millele analüüsimeetodites viidatakse, tuleb veega teha erilised puhastusprotseduurid. |
| --- | --- |

2.

Iga lahuste valmistamise, lahjendamise, loputamise või pesemise toiming, mida on analüüsimeetodites nimetatud ilma kasutatava lahusti või lahjendi laadile viitamata, eeldab vee kasutamist. Üldjuhul peab vesi olema demineraliseeritud või destilleeritud. Teatavatel juhtudel, millele analüüsimeetodites viidatakse, tuleb veega teha erilised puhastusprotseduurid.

| 3. | Kontrollilaboratooriumides tavaliselt leiduvaid seadmeid silmas pidades viidatakse analüüsimeetodites ainult nendele instrumentidele ja vahenditele, mis on erilised või nõuavad erilist kasutamisviisi. Seadmed peavad olema puhtad, eriti väga väikeste ainekoguste määramisel. |
| --- | --- |

3.

Kontrollilaboratooriumides tavaliselt leiduvaid seadmeid silmas pidades viidatakse analüüsimeetodites ainult nendele instrumentidele ja vahenditele, mis on erilised või nõuavad erilist kasutamisviisi. Seadmed peavad olema puhtad, eriti väga väikeste ainekoguste määramisel.

C.   ANALÜÜSIMEETODITE KASUTAMINE JA TULEMUSTE ESITAMINE

1.   Ekstraktsioonimenetlus

Mitmete meetodite puhul on määratud eraldi ekstraktsioonimenetlus. Üldjuhul võib peale meetodis viidatud menetluse teisi ekstraktsioonimenetlusi kasutada juhul, kui on tõendatud, et kasutatav ekstraktsioonimenetlus on põhiaine analüüsiks sama tõhus kui meetodis nimetatud menetlus.

2.   Puhastusmenetlus

Mitme meetodi puhul on määratud eraldi puhastusmenetlus. Üldjuhul võib peale meetodis viidatud menetluse teisi puhastusmenetlusi kasutada juhul, kui on tõendatud, et kasutatav puhastusmenetlus annab uuritava aine analüüsimisel meetodis nimetatud menetlusega samaväärsed analüüsitulemused.

3.   Määramiste arv

Kui soovimatute ainete analüüsimisel on esimese määramise tulemus oluliselt (> 50 %) väiksem kui kontrollitavas tootekirjelduses, ei ole vaja teha enam täiendavaid määramisi, juhul kui kasutatakse asjakohaseid kvaliteedimenetlusi. Muudel juhtudel on vajalik kordusanalüüs (teistkordne määramine), et välistada sisemise ristsaastumise ja juhusliku proovide segunemise võimalust. Mõõtemääramatust arvesse võttes kasutatakse nõuetele vastavuse hindamisel kahe analüüsi keskmist.

Kui aine või koostisosa deklareeritud sisalduse kontrollimisel kinnitab esimese määramise tulemus deklareeritud sisaldust, st analüüsitulemus jääb deklareeritud sisalduse lubatud kõrvalekalde piiresse, ei ole vaja teha enam täiendavaid määramisi, juhul kui kasutatakse asjakohaseid kvaliteedimenetlusi. Muudel juhtudel on vajalik kordusanalüüs (teistkordne määramine), et välistada sisemise ristsaastumise ja juhusliku proovide segunemise võimalust. Mõõtemääramatust arvesse võttes kasutatakse nõuetele vastavuse hindamisel kahe analüüsi keskmist.

Teatavatel juhtudel on lubatud kõrvalekalde vahemik kindlaks määratud õigusaktis, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ (1).

4.   Kasutatavast analüüsimeetodist teatamine

Analüüsiaruandes peab olema nimetatud, millist analüüsimeetodit kasutatakse.

5.   Aruandlus analüüsitulemuste kohta

Analüüsitulemused esitatakse analüüsimeetodis kehtestatud viisil sobiva arvu tüvenumbritega ja vajaduse korral parandatakse seda vastavalt lõpp-proovi niiskusesisaldusele enne ettevalmistamist.

6.   Mõõtemääramatus ja saagis soovimatute ainete analüüsil

Silmas pidades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ tähenduses soovimatuid aineid, loetakse söödaks ettenähtud tooted kehtestatud piirnormile mittevastavaks, kui niiskusesisaldusele 12 % vastav analüüsitulemus ületab piirmäära, võttes arvesse laiendmääramatust ja saagise parandit. Vastavuse hindamiseks kasutatakse analüüsiga määratud ja saagise parandiga parandatud sisaldust, millest on lahutatud laiendmääramatus. Seda menetlust võib kasutada vaid juhul, kui analüüsimeetod võimaldab hinnata mõõtemääramatust ja saagise parandit (nt ei ole see võimalik mikroskoopilise analüüsi puhul).

Analüüsitulemus esitatakse järgmiselt (kuivõrd kasutatud analüüsimeetod võimaldab hinnata mõõtemääramatust ja saagist):

| a) | saagisega parandatult, saagis peab olema märgitud. Saagise parandit ei ole vaja, kui saagis on 90–110 %; |
| --- | --- |

a)

saagisega parandatult, saagis peab olema märgitud. Saagise parandit ei ole vaja, kui saagis on 90–110 %;

| b) | kujul „x ± U”, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendmääramatus, kui kasutatakse kattetegurit 2, millele vastab usaldusväärsuse tase 95 %. |
| --- | --- |

b)

kujul „x ± U”, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendmääramatus, kui kasutatakse kattetegurit 2, millele vastab usaldusväärsuse tase 95 %.

Kui analüüsi tulemus on oluliselt (> 50 %) väiksem kui kontrollitava näitaja väärtus ja kui kasutatakse asjakohaseid kvaliteedimenetlusi ning analüüsi eesmärk on vaid kontrollida vastavust õigusnormidele, ei ole analüüsitulemuses vaja esitada saagise parandit ning saagise ja mõõtemääramatuse võib sel juhul ära jätta.”

---

(1)  ELT L 229, 1.9.2009, lk 1.

1

---

| 20.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 692/2013,

19. juuli 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 18,5 |
| ZZ | 18,5 |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0805 50 10 | AR | 84,5 |
| CL | 81,7 |
| TR | 70,0 |
| UY | 70,0 |
| ZA | 89,1 |
| ZZ | 79,1 |
| 0808 10 80 | AR | 142,3 |
| BR | 119,0 |
| CL | 128,0 |
| CN | 93,1 |
| NZ | 140,8 |
| US | 157,7 |
| ZA | 132,4 |
| ZZ | 130,5 |
| 0808 30 90 | AR | 135,9 |
| CL | 131,4 |
| CN | 67,2 |
| NZ | 162,9 |
| TR | 174,5 |
| ZA | 119,7 |
| ZZ | 131,9 |
| 0809 10 00 | TR | 195,0 |
| ZZ | 195,0 |
| 0809 29 00 | TR | 319,5 |
| ZZ | 319,5 |
| 0809 30 | TR | 182,5 |
| ZZ | 182,5 |
| 0809 40 05 | BA | 106,1 |
| MK | 99,6 |
| XS | 103,8 |
| ZZ | 103,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

18,5

ZZ

18,5

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

132,4

ZZ

132,4

0805 50 10

AR

84,5

CL

81,7

TR

70,0

UY

70,0

ZA

89,1

ZZ

79,1

0808 10 80

AR

142,3

BR

119,0

CL

128,0

CN

93,1

NZ

140,8

US

157,7

ZA

132,4

ZZ

130,5

0808 30 90

AR

135,9

CL

131,4

CN

67,2

NZ

162,9

TR

174,5

ZA

119,7

ZZ

131,9

0809 10 00

TR

195,0

ZZ

195,0

0809 29 00

TR

319,5

ZZ

319,5

0809 30

TR

182,5

ZZ

182,5

0809 40 05

BA

106,1

MK

99,6

XS

103,8

ZZ

103,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 693/2013,

19. juuli 2013,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist ja selliste impordiõiguste andmist, mille kohta on esitatud taotlused 2013. aasta juulikuu seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (3) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärit kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 616/2007 (3) on avatud tariifikvoodid Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärit kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | 2013. aasta juulikuu seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentside taotlused tooterühmade 1, 2, 4A, 6A, 7 ja 8 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad teatavate kvootide puhul saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient. |
| --- | --- |

(2)

2013. aasta juulikuu seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentside taotlused tooterühmade 1, 2, 4A, 6A, 7 ja 8 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad teatavate kvootide puhul saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

| (3) | 2013. aasta juulikuu seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordiõiguste taotlused tooterühma 5A puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad teatavate kvootide puhul saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordiõigusi anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(3)

2013. aasta juulikuu seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordiõiguste taotlused tooterühma 5A puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 hõlmavad teatavate kvootide puhul saada olevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib impordiõigusi anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel tooterühmade 1, 2, 4A, 6A, 7 ja 8 puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 esitatud impordilitsentside taotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

2.   Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel tooterühma 5A puhul alaperioodiks 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2013 esitatud impordiõiguste taotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. juulil 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2013 kuni 31.12.2013 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,533575 |
| 4A | 09.4214 | 0,824203 |
| 09.4251 | 1,170672 |
| 09.4252 | 4,941327 |
| 6A | 09.4216 | 0,553315 |
| 09.4260 | 2,617807 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2013 kuni 31.12.2013 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

1

09.4211

0,533575

4A

09.4214

0,824203

09.4251

1,170672

09.4252

4,941327

6A

09.4216

0,553315

09.4260

2,617807

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.10.2013 kuni 31.12.2013 esitatud impordiõiguste taotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 5A | 09.4215 | 0,707568 |
| 09.4254 | 0,947779 |
| 09.4255 | 10,752722 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.10.2013 kuni 31.12.2013 esitatud impordiõiguste taotluste jaotuskoefitsient

(%)

5A

09.4215

0,707568

09.4254

0,947779

09.4255

10,752722

---

| 20.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 694/2013,

19. juuli 2013,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 taotletud impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel ning peatatakse kõnealuste litsentside taotluste esitamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 891/2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja komisjoni 25. veebruari 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 (milles sätestatakse üleminekumeetmed suhkrusektoris seoses Horvaatia ühinemisega) (4) kohaselt ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 pädevatele asutustele esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused ületavad järjekorranumbri 09.4367 jaoks ette nähtud koguse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja komisjoni 25. veebruari 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 (milles sätestatakse üleminekumeetmed suhkrusektoris seoses Horvaatia ühinemisega) (4) kohaselt ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 pädevatele asutustele esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused ületavad järjekorranumbri 09.4367 jaoks ette nähtud koguse.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 pädevatele asutustele esitatud impordilitsentside taotluste kogused on võrdsed järjekorranumbri 09.4325 jaoks ette nähtud kogusega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 pädevatele asutustele esitatud impordilitsentside taotluste kogused on võrdsed järjekorranumbri 09.4325 jaoks ette nähtud kogusega.

| (3) | Seetõttu tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr 1301/2006 kehtestada jaotuskoefitsient järjekorranumbri 09.4367 all välja antavate impordilitsentside suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr 1301/2006 kehtestada jaotuskoefitsient järjekorranumbri 09.4367 all välja antavate impordilitsentside suhtes.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt tuleks uute litsentsitaotluste esitamine järjekorranumbrite 09.4325 ja 09.4367 kohta turustusaasta lõpuni peatada, |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 891/2009 kohaselt tuleks uute litsentsitaotluste esitamine järjekorranumbrite 09.4325 ja 09.4367 kohta turustusaasta lõpuni peatada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 891/2009 ja rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 kohaselt ajavahemikul 1.–7. juulini 2013 esitatud impordilitsentsi taotlustes märgitud kogused korrutatakse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendiga.

2.   Lisas osutatud järjekorranumbritele vastavate uute litsentsitaotluste esitamine peatatakse kuni turustusaasta 2012/2013 lõpuni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuli 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

3

(4)  ELT L 55, 27.2.2013, lk 1.

4

---

LISA

CXL kontsessioonisuhkur

Turustusaasta 2012/2013

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.7.2013–7.7.2013

| Järjekorranumber | Riik | Jaotuskoefitsient
  (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | — | Peatatud |
| 09.4318 | Brasiilia | — | |
| 09.4319 | Kuuba | — | Peatatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | — | Peatatud |
| 09.4321 | India | — | Peatatud |
| — | : | Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud. |

Järjekorranumber

Riik

Jaotuskoefitsient

(%)

Uued taotlused

09.4317

Austraalia

—

Peatatud

09.4318

Brasiilia

—

09.4319

Kuuba

—

Peatatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

—

Peatatud

09.4321

India

—

Peatatud

—

:

Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

Balkani suhkur

Turustusaasta 2012/2013

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.7.2013–7.7.2013

| Järjekorranumber | Riik | Jaotuskoefitsient
  (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | — | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | (1) | Peatatud |
| 09.4326 | Serbia | (1) | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | — | |
| — | : | Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud. |

Järjekorranumber

Riik

Jaotuskoefitsient

(%)

Uued taotlused

09.4324

Albaania

—

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

(1)

Peatatud

09.4326

Serbia

(1)

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

—

—

:

Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

Üleminekumeetmed, erakorraline ja tööstuslik importsuhkur

Turustusaasta 2012/2013

Taotlused, mis on esitatud ajavahemikul 1.7.2013–7.7.2013

| Järjekorranumber | Liik | Jaotuskoefitsient
  (%) | Uued taotlused |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4367 | Üleminekuperioodil (Horvaatia) | 33,333333 | Peatatud |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | — | |
| — | : | Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud. |

Järjekorranumber

Liik

Jaotuskoefitsient

(%)

Uued taotlused

09.4367

Üleminekuperioodil (Horvaatia)

33,333333

Peatatud

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

—

—

:

Ei kohaldata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust esitatud.

---

(1)  Ei kohaldata: taotlused ei ületa saadaolevaid koguseid ja need rahuldatakse täies ulatuses.

---

20.7.2013

| 20.7.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 197/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 197/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta

Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määruse (EL) nr 216/2013 (Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta) (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1) kohaselt käsitatakse alates 1. juulist 2013 autentse ja õiguslikult siduvana ainult Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet.

Kui Euroopa Liidu Teataja elektroonilist väljaannet ei ole võimalik erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu avaldada, on vastavalt määruse (EL) nr 216/2013 artiklis 3 sätestatud tingimustele autentne ja õiguslikult siduv Euroopa Liidu Teataja trükiversioon.

---