# Eiropas Savienības L 148/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.148.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 148 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 1. jūnijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.148.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 148

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 1. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/245/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 40/2009 un C 43/2008 WestLB AG pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9395)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/246/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 7. marts) par valsts atbalstu Nr. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Oltchim SA Râmnicu Vâlcea paredzētie atbalsta pasākumi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1369)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2013/247/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 23. janvāris) par valsts atbalstu SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN), ko īstenojusi Nīderlande Iespējama zemes pārdošana zem tirgus cenas, ko veikusi Leidschendam-Voorburg pašvaldība
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 87)

   (
  1
  ) | 52 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2013/245/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 40/2009 un C 43/2008 WestLB AG pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9395)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9395)

1

1

2013/246/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 7. marts) par valsts atbalstu Nr. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Oltchim SA Râmnicu Vâlcea paredzētie atbalsta pasākumi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1369)

   (
  1
  )

ex

Oltchim SA Râmnicu Vâlcea

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1369)

1

33

2013/247/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 23. janvāris) par valsts atbalstu SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN), ko īstenojusi Nīderlande Iespējama zemes pārdošana zem tirgus cenas, ko veikusi Leidschendam-Voorburg pašvaldība
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 87)

   (
  1
  )

Leidschendam-Voorburg

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 87)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 1.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 20. decembris)

par valsts atbalstu C 40/2009 un C 43/2008 WestLB AG pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 9395)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/245/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes (2),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Atsaucoties uz 2009. gada 30. aprīlī iesniegto pārstrukturēšanas plānu (turpmāk „2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plāns”), Komisija ar 2009. gada 12. maija lēmumu lietā C 43/2008 (3) (turpmāk „2009. gada maija lēmums”) ar konkrētiem nosacījumiem apstiprināja WestLB AG
   (4) (turpmāk „WestLB”), Landesbank Nordrhein-Westfalens, piešķiramo garantiju EUR 5 miljardu apmērā attiecībā uz strukturēto vērtspapīru portfeli (turpmāk „Phoenix portfelis”). |
| --- | --- |

(1)

Atsaucoties uz 2009. gada 30. aprīlī iesniegto pārstrukturēšanas plānu (turpmāk „2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plāns”), Komisija ar 2009. gada 12. maija lēmumu lietā C 43/2008 (3) (turpmāk „2009. gada maija lēmums”) ar konkrētiem nosacījumiem apstiprināja WestLB AG
   (4) (turpmāk „WestLB”), Landesbank Nordrhein-Westfalens, piešķiramo garantiju EUR 5 miljardu apmērā attiecībā uz strukturēto vērtspapīru portfeli (turpmāk „Phoenix portfelis”).

| (2) | Vācija 2009. gada 23. septembrī paziņoja Komisijai par papildu atbalstu WestLB pagaidu garantijas veidā attiecībā uz Phoenix portfeļa daļām EUR 6,4 miljardu apmērā un apņēmās iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(2)

Vācija 2009. gada 23. septembrī paziņoja Komisijai par papildu atbalstu WestLB pagaidu garantijas veidā attiecībā uz Phoenix portfeļa daļām EUR 6,4 miljardu apmērā un apņēmās iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu.

| (3) | Ar 2009. gada 7. oktobra lēmumu lietā N 531/2009 (5) Komisija nolēma, ka pagaidu garantija kā glābšanas atbalsts ir saderīga ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2009. gada 7. oktobra lēmumu lietā N 531/2009 (5) Komisija nolēma, ka pagaidu garantija kā glābšanas atbalsts ir saderīga ar iekšējo tirgu.

| (4) | Vācija 2009. gada 10. decembrī paziņoja par atbalsta pasākumu WestLB labā, kas īstenots kā aktīvu pārvedums uz jaunizveidoto Erste Abwicklungsanstalt (turpmāk „EAA”). Turpmāk tekstā šis pasākums tiks dēvēts par „pirmo aktīvu pārvedumu”. Tajā laikā Vācija iesniedza arī grozītu WestLB pārstrukturēšanas plānu (turpmāk„2009. gada decembra pārstrukturēšanas plāns”). Pirmais aktīvu pārvedums aizstāja 2009. gada 23. septembrī paziņoto pasākumu, un 2009. gada 7. oktobra lēmums kļuva lieks. |
| --- | --- |

(4)

Vācija 2009. gada 10. decembrī paziņoja par atbalsta pasākumu WestLB labā, kas īstenots kā aktīvu pārvedums uz jaunizveidoto Erste Abwicklungsanstalt (turpmāk „EAA”). Turpmāk tekstā šis pasākums tiks dēvēts par „pirmo aktīvu pārvedumu”. Tajā laikā Vācija iesniedza arī grozītu WestLB pārstrukturēšanas plānu (turpmāk„2009. gada decembra pārstrukturēšanas plāns”). Pirmais aktīvu pārvedums aizstāja 2009. gada 23. septembrī paziņoto pasākumu, un 2009. gada 7. oktobra lēmums kļuva lieks.

| (5) | Ar 2009. gada 22. decembra lēmumu lietā C 40/2009 (6) (turpmāk „2009. gada decembra lēmums”) Komisija finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ uz sešiem mēnešiem apstiprināja pirmo aktīvu pārvedumu, tādējādi sniedzot pagaidu apstiprinājumu. Ar šo pašu lēmumu Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktu, jo tai radās šaubas par šī pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2009. gada 22. decembra lēmumu lietā C 40/2009 (6) (turpmāk „2009. gada decembra lēmums”) Komisija finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ uz sešiem mēnešiem apstiprināja pirmo aktīvu pārvedumu, tādējādi sniedzot pagaidu apstiprinājumu. Ar šo pašu lēmumu Komisija uzsāka oficiālu izmeklēšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktu, jo tai radās šaubas par šī pasākuma saderību ar iekšējo tirgu.

| (6) | Komisija 2009. gada decembrī iesaistīja Société Générale, Bangert Research un profesoru Wim Schoutens kā ekspertus, lai izvērtētu samazinātas vērtības aktīvus, ko WestLB bija pārvedusi uz EAA. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2009. gada decembrī iesaistīja Société Générale, Bangert Research un profesoru Wim Schoutens kā ekspertus, lai izvērtētu samazinātas vērtības aktīvus, ko WestLB bija pārvedusi uz EAA.

| (7) | Vācija 2010. gada 1. februārī iesniedza komentārus par 2009. gada decembra lēmuma pamatā esošajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(7)

Vācija 2010. gada 1. februārī iesniedza komentārus par 2009. gada decembra lēmuma pamatā esošajiem apsvērumiem.

| (8) | Ar 2010. gada 22. jūnija lēmumu lietā N 249/2010 (7) (turpmāk „2010. gada jūnija lēmums”) Komisija finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ pagarināja pagaidu apstiprinājumu pirmajam aktīvu pārvedumam līdz galīgā lēmuma pieņemšanai par pirmo aktīvu pārvedumu un 2009. gada decembra pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2010. gada 22. jūnija lēmumu lietā N 249/2010 (7) (turpmāk „2010. gada jūnija lēmums”) Komisija finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ pagarināja pagaidu apstiprinājumu pirmajam aktīvu pārvedumam līdz galīgā lēmuma pieņemšanai par pirmo aktīvu pārvedumu un 2009. gada decembra pārstrukturēšanas plānu.

| (9) | Komisija 2010. gada 29. oktobrī sniedza Vācijai sīki izstrādātu novērtējuma ziņojumu par pirmā aktīvu pārveduma aktīviem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2010. gada 29. oktobrī sniedza Vācijai sīki izstrādātu novērtējuma ziņojumu par pirmā aktīvu pārveduma aktīviem.

| (10) | Komisija 2010. gada 5. novembrī pieņēma lēmumu pagarināt oficiālās izmeklēšanas procedūru saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu lietā C 40/2009 (8) (turpmāk „2010. gada novembra lēmums”). Komisija 2010. gada novembra lēmumā izteica papildu šaubas par pirmā aktīvu pārveduma saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2010. gada 5. novembrī pieņēma lēmumu pagarināt oficiālās izmeklēšanas procedūru saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu lietā C 40/2009 (8) (turpmāk „2010. gada novembra lēmums”). Komisija 2010. gada novembra lēmumā izteica papildu šaubas par pirmā aktīvu pārveduma saderību ar iekšējo tirgu.

| (11) | Vācijas iestādes 2010. gada novembrī iesniedza piezīmes, kuras tika papildinātas 2010. gada 21. decembrī. Komisija nesaņēma ieinteresēto personu piezīmes par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(11)

Vācijas iestādes 2010. gada novembrī iesniedza piezīmes, kuras tika papildinātas 2010. gada 21. decembrī. Komisija nesaņēma ieinteresēto personu piezīmes par šo jautājumu.

| (12) | Komisija 2010. gada 21. decembrī nolēma atlikt dienu, līdz kurai Westdeutsche ImmobilienBank AG
   (9) (turpmāk „WestImmo”) būtu jāpārtrauc uzņemties jaunas darbības (10). |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2010. gada 21. decembrī nolēma atlikt dienu, līdz kurai Westdeutsche ImmobilienBank AG
   (9) (turpmāk „WestImmo”) būtu jāpārtrauc uzņemties jaunas darbības (10).

| (13) | Vācija 2011. gada 15. februārī iesniedza grozītu WestLB pārstrukturēšanas plānu (turpmāk „2011. gada februāra pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(13)

Vācija 2011. gada 15. februārī iesniedza grozītu WestLB pārstrukturēšanas plānu (turpmāk „2011. gada februāra pārstrukturēšanas plāns”).

| (14) | Vācija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza Komisijai atsavināšanas pilnvarnieka progresa ziņojumu; atsavināšanas pilnvarnieks bija iecelts atbilstīgi 2009. gada maija lēmumam un jaunajam WestLB pārstrukturēšanas plānam (turpmāk „jaunais pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(14)

Vācija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza Komisijai atsavināšanas pilnvarnieka progresa ziņojumu; atsavināšanas pilnvarnieks bija iecelts atbilstīgi 2009. gada maija lēmumam un jaunajam WestLB pārstrukturēšanas plānam (turpmāk „jaunais pārstrukturēšanas plāns”).

| (15) | Vācijas Finanšu tirgus stabilizēšanas federālā aģentūra (turpmāk „FMSA”), visi WestLB akcionāri un EAA2011. gada 23. jūnijā panāca vienošanos (turpmāk „Eckpunktevereinbarung”) (11) par visiem svarīgajiem WestLB likvidēšanas aspektiem un par izmaksu sloga sadali starp bankas akcionāriem. |
| --- | --- |

(15)

Vācijas Finanšu tirgus stabilizēšanas federālā aģentūra (turpmāk „FMSA”), visi WestLB akcionāri un EAA2011. gada 23. jūnijā panāca vienošanos (turpmāk „Eckpunktevereinbarung”) (11) par visiem svarīgajiem WestLB likvidēšanas aspektiem un par izmaksu sloga sadali starp bankas akcionāriem.

| (16) | Vācija 2011. gada 30. jūnijā iesniedza Komisijai jaunā pārstrukturēšanas plāna galīgo versiju (turpmāk „2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns”), kuras pamatā bija Eckpunktevereinbarung. |
| --- | --- |

(16)

Vācija 2011. gada 30. jūnijā iesniedza Komisijai jaunā pārstrukturēšanas plāna galīgo versiju (turpmāk „2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns”), kuras pamatā bija Eckpunktevereinbarung.

| (17) | Vācija 2011. gada 28. oktobrī lūdza Komisijai līdz 2012. gada 29. februārim atlikt WestLB pienākumu pārtraukt jaunu darbību, jo 2009. gada maija lēmumā ir noteikta prasība WestLB izbeigt jaunu darbību 2012. gada 1. janvārī. Šī prasība tika iesniegta drošības nolūkos, gadījumā, ja līdz 2012. gada 1. janvārim 2009. gada maija lēmums netiktu aizstāts ar jaunu lēmumu. |
| --- | --- |

(17)

Vācija 2011. gada 28. oktobrī lūdza Komisijai līdz 2012. gada 29. februārim atlikt WestLB pienākumu pārtraukt jaunu darbību, jo 2009. gada maija lēmumā ir noteikta prasība WestLB izbeigt jaunu darbību 2012. gada 1. janvārī. Šī prasība tika iesniegta drošības nolūkos, gadījumā, ja līdz 2012. gada 1. janvārim 2009. gada maija lēmums netiktu aizstāts ar jaunu lēmumu.

| (18) | Vācija 2011. gada 28. oktobrī iesniedza sīki izstrādātu informāciju par turpmāko valsts atbalsta pasākumu WestLB labā, kas īstenots kā otrais aktīvu pārvedums uz EAA (šis pasākums turpmāk dēvēts par „papildinājumu”). |
| --- | --- |

(18)

Vācija 2011. gada 28. oktobrī iesniedza sīki izstrādātu informāciju par turpmāko valsts atbalsta pasākumu WestLB labā, kas īstenots kā otrais aktīvu pārvedums uz EAA (šis pasākums turpmāk dēvēts par „papildinājumu”).

| (19) | Vācija 2011. gada 21. novembrī iesniedza atjauninātu informāciju par 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(19)

Vācija 2011. gada 21. novembrī iesniedza atjauninātu informāciju par 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu.

| (20) | Vācija 2011. gada 1. decembrī iesniedza informāciju par pagaidu īstermiņa likviditātes palīdzības summu, kuru tā varētu sniegt WestLB līdz 2012. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(20)

Vācija 2011. gada 1. decembrī iesniedza informāciju par pagaidu īstermiņa likviditātes palīdzības summu, kuru tā varētu sniegt WestLB līdz 2012. gada 30. jūnijam.

| (21) | Vācija 2011. gada 8. decembrī iesniedza Komisijai saistību galīgo sarakstu. |
| --- | --- |

(21)

Vācija 2011. gada 8. decembrī iesniedza Komisijai saistību galīgo sarakstu.

| (22) | Vācija 2011. gada 13. decembrī apstiprināja, ka Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (turpmāk „Helaba”) plāno pārņemt Verbundbank, kas tiks nodalīta no WestLB saistībā ar WestLB pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(22)

Vācija 2011. gada 13. decembrī apstiprināja, ka Helaba Landesbank Hessen-Thüringen (turpmāk „Helaba”) plāno pārņemt Verbundbank, kas tiks nodalīta no WestLB saistībā ar WestLB pārstrukturēšanu.

II.   FAKTI

1.   SAŅĒMĒJS

| (23) | Saņēmējs ir WestLB. WestLB ir Landesbank Nordrhein-Westfalens ar reģistrētiem birojiem Diseldorfā. Tās akcionāri ir Vestfālenes-Lipes Krājbanku asociācija (turpmāk „SVWL”), Reinzemes Krājbanku un žiro asociācija (turpmāk „RSGV”, „SVWL” un „RSGV”, kopā sauktas „krājbanku asociācijas”), Ziemeļreinas-Vestfālenes federālā zeme (turpmāk „NRW”) un abas reģionālās Reinzemes un Vestfālenes-Lipes asociācijas (turpmāk attiecīgi „LVR” un „LWL”). Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (turpmāk „SoFFin”), kuru pārvalda FMSA, ir veicis ieguldījumu WestLB AG daļu bez balsstiesībām veidā. |
| --- | --- |

(23)

Saņēmējs ir WestLB. WestLB ir Landesbank Nordrhein-Westfalens ar reģistrētiem birojiem Diseldorfā. Tās akcionāri ir Vestfālenes-Lipes Krājbanku asociācija (turpmāk „SVWL”), Reinzemes Krājbanku un žiro asociācija (turpmāk „RSGV”, „SVWL” un „RSGV”, kopā sauktas „krājbanku asociācijas”), Ziemeļreinas-Vestfālenes federālā zeme (turpmāk „NRW”) un abas reģionālās Reinzemes un Vestfālenes-Lipes asociācijas (turpmāk attiecīgi „LVR” un „LWL”). Sonderfonds Finanzmarkstabilisierung (turpmāk „SoFFin”), kuru pārvalda FMSA, ir veicis ieguldījumu WestLB AG daļu bez balsstiesībām veidā.

| (24) | WestLB galvenie finanšu rādītāji ir apkopoti 1. tabulā.

  1.   tabula


  WestLB galvenie finanšu rādītāji | 31.12.2008. | 31. 12. 2009. | 31.12.2010. | 30.6.2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilances rādītāji (miljardos EUR) |
| Aktīvi kopā | 288,1 | 242,3 | 191,5 | 160,4 |
| Pašu kapitāls | 3,8 | 3,7 | 4,1 | 4,2 |
| Bankas regulatīvie kapitāla rādītāji (SolvV) |
| Pamatkapitāls miljardos EUR | 5,7 | 5,3 | 5,5 | 4,9 |
| Pašu līdzekļi miljardos EUR | 8,9 | 7,6 | 7,7 | 7,3 |
| Riska svērtie aktīvi miljardos EUR | 88,5 | 83,0 | 48,6 | 45,4 |
| Pamatkapitāla līmenis % | 6,4 | 6,4 | 11,4 | 10,7 |
| Vispārējais līmenis % | 10,1 | 9,1 | 15,9 | 16,0 |
| Darbinieki |
| Darbinieku skaits | 5 957 | 5 214 | 4 712 | 4 622 |
| Pilnas slodzes darbinieki | 5 663 | 4 971 | 4 473 | 4 376 |

(24)

WestLB galvenie finanšu rādītāji ir apkopoti 1. tabulā.

1.   tabula

WestLB galvenie finanšu rādītāji

31.12.2008.

31. 12. 2009.

31.12.2010.

30.6.2011.

Bilances rādītāji (miljardos EUR)

Aktīvi kopā

288,1

242,3

191,5

160,4

Pašu kapitāls

3,8

3,7

4,1

4,2

Bankas regulatīvie kapitāla rādītāji (SolvV)

Pamatkapitāls miljardos EUR

5,7

5,3

5,5

4,9

Pašu līdzekļi miljardos EUR

8,9

7,6

7,7

7,3

Riska svērtie aktīvi miljardos EUR

88,5

83,0

48,6

45,4

Pamatkapitāla līmenis %

6,4

6,4

11,4

10,7

Vispārējais līmenis %

10,1

9,1

15,9

16,0

Darbinieki

Darbinieku skaits

5 957

5 214

4 712

4 622

Pilnas slodzes darbinieki

5 663

4 971

4 473

4 376

| (25) | WestLB darbojas kā krājbanku centrālā iestāde un kā saikne ar finanšu tirgiem reģionāli strādājošām krājbankām NRW un Brandenburgā. Tā piedāvā plašu produktu un pakalpojumu klāstu, tostarp aizdevumus, klientiem pielāgotus strukturētus finanšu pakalpojumus, darījumus kapitāla tirgos, aktīvu pārvaldību un darījumu pakalpojumus saviem klientiem Vācijā un citās pasaules valstīs, tostarp uzņēmumiem, institucionālajiem un valsts sektora klientiem. |
| --- | --- |

(25)

WestLB darbojas kā krājbanku centrālā iestāde un kā saikne ar finanšu tirgiem reģionāli strādājošām krājbankām NRW un Brandenburgā. Tā piedāvā plašu produktu un pakalpojumu klāstu, tostarp aizdevumus, klientiem pielāgotus strukturētus finanšu pakalpojumus, darījumus kapitāla tirgos, aktīvu pārvaldību un darījumu pakalpojumus saviem klientiem Vācijā un citās pasaules valstīs, tostarp uzņēmumiem, institucionālajiem un valsts sektora klientiem.

| (26) | WestLB darbības uzsvars gadu gaitā ir mainījies. Lai gan sākotnēji tā bija tikai centrāla žiro iestāde krājbankām, WestLB aizvien vairāk ir kļuvusi par ieguldījumu banku. Kopš 2001. gada, kad tās publiskā sektora darbības tika atdalītas no ekonomikas darbībām, ir veikta WestLB pārstrukturēšana (12). |
| --- | --- |

(26)

WestLB darbības uzsvars gadu gaitā ir mainījies. Lai gan sākotnēji tā bija tikai centrāla žiro iestāde krājbankām, WestLB aizvien vairāk ir kļuvusi par ieguldījumu banku. Kopš 2001. gada, kad tās publiskā sektora darbības tika atdalītas no ekonomikas darbībām, ir veikta WestLB pārstrukturēšana (12).

| (27) | Pēdējā laikā lieli ieguldījumi strukturētos vērtspapīros, kas daļēji tika grāmatoti īpašam nolūkam dibinātās sabiedrībās, kuras nebija konsolidētas līdz 2007. gadam, radīja ievērojamus zaudējumus un attiecīgi tika palielinātas kapitāla prasības, lai gan, reaģējot uz finanšu krīzi, tika pieņemti atviegloti grāmatvedības standarti. Tādēļ Vācija un WestLB akcionāri 2008. gadā piešķīra Phoenix garantiju (13) un 2009. gada novembrī vienojās par „sliktās bankas”, EAA, izveidi, uz kuru tika pārvesti aktīvi aptuveni EUR 77,5 miljardu un kapitāls aptuveni EUR 3 miljardu apmērā (nominālvērtībā). |
| --- | --- |

(27)

Pēdējā laikā lieli ieguldījumi strukturētos vērtspapīros, kas daļēji tika grāmatoti īpašam nolūkam dibinātās sabiedrībās, kuras nebija konsolidētas līdz 2007. gadam, radīja ievērojamus zaudējumus un attiecīgi tika palielinātas kapitāla prasības, lai gan, reaģējot uz finanšu krīzi, tika pieņemti atviegloti grāmatvedības standarti. Tādēļ Vācija un WestLB akcionāri 2008. gadā piešķīra Phoenix garantiju (13) un 2009. gada novembrī vienojās par „sliktās bankas”, EAA, izveidi, uz kuru tika pārvesti aktīvi aptuveni EUR 77,5 miljardu un kapitāls aptuveni EUR 3 miljardu apmērā (nominālvērtībā).

2.   ATBALSTA PASĀKUMI

a.   PIRMAIS PASĀKUMU KOPUMS — GARANTIJA PHOENIX PORTFELIM

| (28) | WestLB 2008. gadā pārveda strukturētu vērtspapīru portfeli uz īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību („SPV”) Phoenix Light, kas ir privāta sabiedrība ar ierobežotu atbildību un nodibināta saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem, no WestLB bilances stingri nodalot vērtspapīrus (14) ar kopējo nominālapjomu aptuveni EUR 23 miljardi. SPV tika nodrošināta ar WestLB akcionāru galvojumiem, kas tika piešķirti 2008. gada 8. februārī faktisko neizpildīto maksājumu segšanai līdz pat EUR 5 miljardu apmērā (turpmāk „garantija Phoenix portfelim”) un kas tika apstiprināti ar 2009. gada maija lēmumu (15). Garantiju veido divi atsevišķi galvojumi:






  — | galvojums attiecībā uz prasībām pret Phoenix Light līdz EUR 2 miljardu apmērā, par kuru visi WestLB akcionāri ir atbildīgi proporcionāli savām ieguldījumu daļām; |
| --- | --- | --- |

(28)

WestLB 2008. gadā pārveda strukturētu vērtspapīru portfeli uz īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību („SPV”) Phoenix Light, kas ir privāta sabiedrība ar ierobežotu atbildību un nodibināta saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem, no WestLB bilances stingri nodalot vērtspapīrus (14) ar kopējo nominālapjomu aptuveni EUR 23 miljardi. SPV tika nodrošināta ar WestLB akcionāru galvojumiem, kas tika piešķirti 2008. gada 8. februārī faktisko neizpildīto maksājumu segšanai līdz pat EUR 5 miljardu apmērā (turpmāk „garantija Phoenix portfelim”) un kas tika apstiprināti ar 2009. gada maija lēmumu (15). Garantiju veido divi atsevišķi galvojumi:

—

galvojums attiecībā uz prasībām pret Phoenix Light līdz EUR 2 miljardu apmērā, par kuru visi WestLB akcionāri ir atbildīgi proporcionāli savām ieguldījumu daļām;

| — | un subordinēts galvojums, ko izsniedza tikai NRW, lai segtu turpmākas prasības pret Phoenix Light līdz EUR 3 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

—

un subordinēts galvojums, ko izsniedza tikai NRW, lai segtu turpmākas prasības pret Phoenix Light līdz EUR 3 miljardu apmērā.

b.   OTRAIS PASĀKUMU KOPUMS — PIRMAIS AKTĪVU PĀRVEDUMS UZ EAA

| (29) | Vācija un WestLB akcionāri 2009. gada 24. novembrī vienojās par „sliktās bankas”Erste Abwicklungsanstalt izveides principiem atbilstoši Vācijas Finanšu tirgus stabilizēšanas fonda likumam (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz — „FMStFG”), lai nodalītu portfeli, kuru veido riska pozīcijas un stratēģiski nesvarīgās uzņēmējdarbības struktūrvienības. WestLB akcionāri tikās un oficiāli apstiprināja nepieciešamo līgumisko vienošanos 2009. gada 11. decembrī. |
| --- | --- |

(29)

Vācija un WestLB akcionāri 2009. gada 24. novembrī vienojās par „sliktās bankas”Erste Abwicklungsanstalt izveides principiem atbilstoši Vācijas Finanšu tirgus stabilizēšanas fonda likumam (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz — „FMStFG”), lai nodalītu portfeli, kuru veido riska pozīcijas un stratēģiski nesvarīgās uzņēmējdarbības struktūrvienības. WestLB akcionāri tikās un oficiāli apstiprināja nepieciešamo līgumisko vienošanos 2009. gada 11. decembrī.

| (30) | Pirmā aktīvu pārveduma pasākums (16) ietvēra EUR 3 miljardu kapitāla iepludināšanu, turpmākus WestLB akcionāru galvojumus un aktīvu pārvedumu, kam bija jāīstenojas galvenokārt kā nodalīšanai. Turklāt EUR 5 miljardu Phoenix garantija netika pārtraukta — tā tika nodota EAA. Ja garantija nebūtu tikusi nodota, EAA būtu bijuši nepieciešami papildu EUR 5 miljardi kapitāla Phoenix portfeļa pārņemšanai. |
| --- | --- |

(30)

Pirmā aktīvu pārveduma pasākums (16) ietvēra EUR 3 miljardu kapitāla iepludināšanu, turpmākus WestLB akcionāru galvojumus un aktīvu pārvedumu, kam bija jāīstenojas galvenokārt kā nodalīšanai. Turklāt EUR 5 miljardu Phoenix garantija netika pārtraukta — tā tika nodota EAA. Ja garantija nebūtu tikusi nodota, EAA būtu bijuši nepieciešami papildu EUR 5 miljardi kapitāla Phoenix portfeļa pārņemšanai.

i)   
  SoFFin kapitāla iepludināšana WestLB

| (31) | Pirms EAA izveides SoFFin bija jāiepludina kapitāls WestLB EUR 3 miljardu apmērā (turpmāk „kapitāla iepludināšana”). Šī kapitāla iepludināšana tika veikta trīs daļās: 2009. gada 23. decembrī (EUR 672 miljoni), 2010. gada 4. janvārī (EUR 1,5 miljardi) un 2010. gada 30. aprīlī (EUR 828 miljoni). Kapitāls tika nodrošināts tādu neatpērkamu daļu bez balsstiesībām veidā, kuras pēc izvēles var konvertēt parastās akcijās pēc 2010. gada 1. jūlija. Atbilstīgi vienošanās nosacījumiem SoFFin nevar kļūt par uzņēmuma vairākuma akcionāru. |
| --- | --- |

(31)

Pirms EAA izveides SoFFin bija jāiepludina kapitāls WestLB EUR 3 miljardu apmērā (turpmāk „kapitāla iepludināšana”). Šī kapitāla iepludināšana tika veikta trīs daļās: 2009. gada 23. decembrī (EUR 672 miljoni), 2010. gada 4. janvārī (EUR 1,5 miljardi) un 2010. gada 30. aprīlī (EUR 828 miljoni). Kapitāls tika nodrošināts tādu neatpērkamu daļu bez balsstiesībām veidā, kuras pēc izvēles var konvertēt parastās akcijās pēc 2010. gada 1. jūlija. Atbilstīgi vienošanās nosacījumiem SoFFin nevar kļūt par uzņēmuma vairākuma akcionāru.

| (32) | Daļu bez balsstiesībām līgumiskie nosacījumi paredz atlīdzību 10 % apmērā gadā, ja WestLB saskaņā ar HGB
   (17) beidz gadu ar pietiekamu peļņas rādītāju. Tomēr, ja gads tiek noslēgts ar zaudējumiem, atlīdzība netiek izmaksāta un daļas bez balsstiesībām arī piedalās zaudējumu segšanā. Kopš tika iepludinātas daļas bez balsstiesībām, saskaņā ar HGB datiem WestLB ir strādājusi vai nu ar zaudējumiem (2009. gadā), vai nebeidzot gadu ar peļņu (2010. gadā). Tādējādi līdz šim brīdim atlīdzība nav maksāta un daļas bez balsstiesībām ir piedalījušās aptuveni EUR 1 miljona zaudējumu segšanā. |
| --- | --- |

(32)

Daļu bez balsstiesībām līgumiskie nosacījumi paredz atlīdzību 10 % apmērā gadā, ja WestLB saskaņā ar HGB
   (17) beidz gadu ar pietiekamu peļņas rādītāju. Tomēr, ja gads tiek noslēgts ar zaudējumiem, atlīdzība netiek izmaksāta un daļas bez balsstiesībām arī piedalās zaudējumu segšanā. Kopš tika iepludinātas daļas bez balsstiesībām, saskaņā ar HGB datiem WestLB ir strādājusi vai nu ar zaudējumiem (2009. gadā), vai nebeidzot gadu ar peļņu (2010. gadā). Tādējādi līdz šim brīdim atlīdzība nav maksāta un daļas bez balsstiesībām ir piedalījušās aptuveni EUR 1 miljona zaudējumu segšanā.

ii)   
  Akcionāru izsniegtie galvojumi

| (33) | Nosacījums EAA izveidei ir WestLB akcionāru galvojums segt turpmākus zaudējumus, ko rada pārvestie aktīvi. Faktiski visi EAA zaudējumi, kas pārsniedz pārvesto kapitālu, saskaņā ar FMStFG būtu jāsedz WestLB akcionāriem un FMSA. |
| --- | --- |

(33)

Nosacījums EAA izveidei ir WestLB akcionāru galvojums segt turpmākus zaudējumus, ko rada pārvestie aktīvi. Faktiski visi EAA zaudējumi, kas pārsniedz pārvesto kapitālu, saskaņā ar FMStFG būtu jāsedz WestLB akcionāriem un FMSA.

| (34) | Šajā nolūkā WestLB akcionāri izsniedza konkrētu galvojumu EUR 1 miljarda apmērā, kurš sadalīts starp NRW (EUR 482 miljoni), krājbanku asociācijām (EUR 501 miljons) un LVR un LWL (EUR 17 miljoni). Turklāt attiecībā uz jebkuru papildu zaudējumu segumu WestLB akcionāri vienojās noteikt maksimālo ierobežojumu EUR 4 miljardu apmērā attiecībā uz RSGV un WLSGV saistībām par turpmāko zaudējumu segšanu. Ņemot vērā EUR 501 miljona galvojumu, kuru piešķīra krājbanku asociācijas, maksimālā RSGV un WLSGV dalība zaudējumu segšanā ir ierobežota līdz EUR 4,5 miljardiem. Lai piesaistītu EUR 4 miljardus, RSGV un WLSGV ir atļauts 25 gadu laikā veidot atbilstīgas rezerves šīm saistībām. Jebkurus zaudējumus, kas pārsniedz EAA pašu kapitālu un piešķirtos galvojumus, segs FMSA un NRW. (18) |
| --- | --- |

(34)

Šajā nolūkā WestLB akcionāri izsniedza konkrētu galvojumu EUR 1 miljarda apmērā, kurš sadalīts starp NRW (EUR 482 miljoni), krājbanku asociācijām (EUR 501 miljons) un LVR un LWL (EUR 17 miljoni). Turklāt attiecībā uz jebkuru papildu zaudējumu segumu WestLB akcionāri vienojās noteikt maksimālo ierobežojumu EUR 4 miljardu apmērā attiecībā uz RSGV un WLSGV saistībām par turpmāko zaudējumu segšanu. Ņemot vērā EUR 501 miljona galvojumu, kuru piešķīra krājbanku asociācijas, maksimālā RSGV un WLSGV dalība zaudējumu segšanā ir ierobežota līdz EUR 4,5 miljardiem. Lai piesaistītu EUR 4 miljardus, RSGV un WLSGV ir atļauts 25 gadu laikā veidot atbilstīgas rezerves šīm saistībām. Jebkurus zaudējumus, kas pārsniedz EAA pašu kapitālu un piešķirtos galvojumus, segs FMSA un NRW. (18)

iii)   
  Pirmais aktīvu pārvedums

| (35) | Bīstamo un nestratēģisko aktīvu (un pasīvu) pārvešana notika divos posmos. Pirmajā posmā, veicot nodalīšanu, uz EAA tika pārvesti (19) vērtspapīri (konkrēti nenodrošinātās un subordinētās parādzīmes un citi strukturētie vērtspapīri) ar kopējo bilances vērtību aptuveni EUR 6,2 miljardi un pasīvi ar bilances vērtību aptuveni EUR 5,5 miljardi; šis pārvedums reģistrēts komercreģistrā 2009. gada 23. decembrī. Otrajā posmā sadalītā portfeļa atlikusī daļa tika nodalīta jeb sintētiski pārvesta uz EAA2010. gada 30. aprīlī (20). |
| --- | --- |

(35)

Bīstamo un nestratēģisko aktīvu (un pasīvu) pārvešana notika divos posmos. Pirmajā posmā, veicot nodalīšanu, uz EAA tika pārvesti (19) vērtspapīri (konkrēti nenodrošinātās un subordinētās parādzīmes un citi strukturētie vērtspapīri) ar kopējo bilances vērtību aptuveni EUR 6,2 miljardi un pasīvi ar bilances vērtību aptuveni EUR 5,5 miljardi; šis pārvedums reģistrēts komercreģistrā 2009. gada 23. decembrī. Otrajā posmā sadalītā portfeļa atlikusī daļa tika nodalīta jeb sintētiski pārvesta uz EAA2010. gada 30. aprīlī (20).

| (36) | Darījums bija strukturēts tā, lai WestLB gūtu labumu no pārveduma retroaktīvās ietekmes. 2009. gada 23. decembrī pārvesto vērtspapīru bilances vērtība tika noteikta faktiskās nodalīšanas dienā, t. i., 2008. gada 31. decembrī/ 2009. gada 1. janvārī, un arī 2010. gada 30. aprīlī pārvestā atlikušā portfeļa bilances vērtība tika noteikta faktiskās nodalīšanas dienā, t. i., 2009. gada 31. decembrī/2010. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(36)

Darījums bija strukturēts tā, lai WestLB gūtu labumu no pārveduma retroaktīvās ietekmes. 2009. gada 23. decembrī pārvesto vērtspapīru bilances vērtība tika noteikta faktiskās nodalīšanas dienā, t. i., 2008. gada 31. decembrī/ 2009. gada 1. janvārī, un arī 2010. gada 30. aprīlī pārvestā atlikušā portfeļa bilances vērtība tika noteikta faktiskās nodalīšanas dienā, t. i., 2009. gada 31. decembrī/2010. gada 1. janvārī.

| (37) | Portfelis ietver aktīvus ar nosacīto vērtību EUR 77 miljardi (bilances vērtība 2009. gada 31. decembrī EUR 68,117 miljardi (21)), tajā ir plaša klāsta aizdevumu produkti, tradicionālās obligācijas (22), strukturētie vērtspapīri un atvasinātie instrumenti. Portfelī ir arī pasīvi, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības EUR 22,1 miljarda apmērā (to bilances vērtība saskaņā ar „Spaltungsvertrag”). Uz EAA tika pārvesti trīs galvenie aktīvu veidi:






  — | „strukturēto vērtspapīru portfelis”, ko veido EUR 22,9 miljardi Phoenix portfelis, EUR 2,8 miljardi „Eiropas visaugstākās kārtas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru” laidienu portfelis un EUR 3,4 miljardi citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru; |
| --- | --- | --- |

(37)

Portfelis ietver aktīvus ar nosacīto vērtību EUR 77 miljardi (bilances vērtība 2009. gada 31. decembrī EUR 68,117 miljardi (21)), tajā ir plaša klāsta aizdevumu produkti, tradicionālās obligācijas (22), strukturētie vērtspapīri un atvasinātie instrumenti. Portfelī ir arī pasīvi, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības EUR 22,1 miljarda apmērā (to bilances vērtība saskaņā ar „Spaltungsvertrag”). Uz EAA tika pārvesti trīs galvenie aktīvu veidi:

—

„strukturēto vērtspapīru portfelis”, ko veido EUR 22,9 miljardi Phoenix portfelis, EUR 2,8 miljardi „Eiropas visaugstākās kārtas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru” laidienu portfelis un EUR 3,4 miljardi citu ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru;

| — | „vērtspapīru portfelis”, kuru veido EUR 17,7 miljardi obligācijās, no kurām dažām riska ierobežošana ir veikta, izmantojot kredītriska mijmaiņas darījumus tā dēvētajā „negatīvas bāzes tirdzniecībā” (23); |
| --- | --- |

—

„vērtspapīru portfelis”, kuru veido EUR 17,7 miljardi obligācijās, no kurām dažām riska ierobežošana ir veikta, izmantojot kredītriska mijmaiņas darījumus tā dēvētajā „negatīvas bāzes tirdzniecībā” (23);

| — | „aizdevumu portfelis” ar aizdevumiem (ārpus bilances) un aizdevumu saistībām ar kopējo nosacīto vērtību aptuveni EUR 30,6 miljardi, kas pārmantoti no dažādām WestLB darbībām un filiālēm. |
| --- | --- |

—

„aizdevumu portfelis” ar aizdevumiem (ārpus bilances) un aizdevumu saistībām ar kopējo nosacīto vērtību aptuveni EUR 30,6 miljardi, kas pārmantoti no dažādām WestLB darbībām un filiālēm.

Turklāt aktīviem daļēji ir piemērota mijmaiņa (procentu likme un/vai valūtas mijmaiņa, kas saistīta ar nodrošinājumu vai aizdevumu), un daži kredītriska mijmaiņas darījumi ir pārvesti, veidojot portfeļa atvasināto instrumentu daļu.

| (38) | Lai gan dažus aktīvus, to emitentus, darījumu partnerus vai apakštirgus varētu iedalīt samazinātas vērtības kategorijā, ievērojamai daļai tā tas nav. Vācija EUR 4,2 miljardus (aptuveni 6 % visu aktīvu) klasificējusi kā „likvīdus”, kas nozīmē, ka tie pieder tirgiem, kuros to vērtība nav samazināta (24). |
| --- | --- |

(38)

Lai gan dažus aktīvus, to emitentus, darījumu partnerus vai apakštirgus varētu iedalīt samazinātas vērtības kategorijā, ievērojamai daļai tā tas nav. Vācija EUR 4,2 miljardus (aptuveni 6 % visu aktīvu) klasificējusi kā „likvīdus”, kas nozīmē, ka tie pieder tirgiem, kuros to vērtība nav samazināta (24).

| (39) | Sākotnēji EAA kapitālu veidoja neto aktīvi EUR 3,267 miljardu kopsummā. Šos aktīvus veidoja EUR 3 miljardi kapitāla un EUR 267 miljoni iekšējās saistības, kuru izcelsme bija ar kredītrisku saistītas parādzīmes „Eiropas visaugstākās kārtas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru” laidiena portfelī. |
| --- | --- |

(39)

Sākotnēji EAA kapitālu veidoja neto aktīvi EUR 3,267 miljardu kopsummā. Šos aktīvus veidoja EUR 3 miljardi kapitāla un EUR 267 miljoni iekšējās saistības, kuru izcelsme bija ar kredītrisku saistītas parādzīmes „Eiropas visaugstākās kārtas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru” laidiena portfelī.

| (40) | Attiecībā uz aktīvu pārvaldību EAA ar WestLB ir parakstījusi pakalpojumu līgumu uz trim gadiem. Saskaņā ar šo līgumu WestLB sniedz portfeļa pārvaldības pakalpojumus EAA, kuras galvenais mērķis ir laika gaitā likvidēt visu portfeli un samazināt riskus līdz minimumam. Sākotnēji WestLB rīkojās kā vienīgais EAA darījumu partneris saistībā ar finansējuma nodrošinājumu un atvasinātajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz aktīvu pārvaldību EAA ar WestLB ir parakstījusi pakalpojumu līgumu uz trim gadiem. Saskaņā ar šo līgumu WestLB sniedz portfeļa pārvaldības pakalpojumus EAA, kuras galvenais mērķis ir laika gaitā likvidēt visu portfeli un samazināt riskus līdz minimumam. Sākotnēji WestLB rīkojās kā vienīgais EAA darījumu partneris saistībā ar finansējuma nodrošinājumu un atvasinātajiem instrumentiem.

iv)   
  Aktīvu vērtēšana

| (41) | Vācija vērtēja abas nodalītā portfeļa daļas, pirmo daļu ar 2009. gada 30. septembri kā atsauces dienu un otro daļu ar 2010. gada 31. martu kā atsauces dienu (pārskatu skatīt 2. tabulā). Vācija norādīja, ka apvienoto portfeļu reālā ekonomiskā vērtība (turpmāk „REV”) ir EUR 62,727 miljardi, kas ir par EUR 5,389 miljardiem mazāk nekā to summētās bilances vērtības (25). Šo aprēķinu kā pietiekami konservatīvu apstiprināja gan Blackrock
   (26), gan Deutsche Bundesbank
   (27)
  . Lai noteiktu iesaistītā valsts atbalsta apmēru, Vācija no REV iztrūkuma (EUR 5,389 miljardi) atņēma EAA sākotnējo kapitalizāciju (28) (EUR 3,267 miljardi, šī summa ir starpība starp aktīvu un pasīvu bilances vērtībām) un tādējādi ieguva summu EUR 2,123 miljardi kā neto starpību starp pārveduma vērtību un REV. |
| --- | --- |

(41)

Vācija vērtēja abas nodalītā portfeļa daļas, pirmo daļu ar 2009. gada 30. septembri kā atsauces dienu un otro daļu ar 2010. gada 31. martu kā atsauces dienu (pārskatu skatīt 2. tabulā). Vācija norādīja, ka apvienoto portfeļu reālā ekonomiskā vērtība (turpmāk „REV”) ir EUR 62,727 miljardi, kas ir par EUR 5,389 miljardiem mazāk nekā to summētās bilances vērtības (25). Šo aprēķinu kā pietiekami konservatīvu apstiprināja gan Blackrock
   (26), gan Deutsche Bundesbank
   (27)
  . Lai noteiktu iesaistītā valsts atbalsta apmēru, Vācija no REV iztrūkuma (EUR 5,389 miljardi) atņēma EAA sākotnējo kapitalizāciju (28) (EUR 3,267 miljardi, šī summa ir starpība starp aktīvu un pasīvu bilances vērtībām) un tādējādi ieguva summu EUR 2,123 miljardi kā neto starpību starp pārveduma vērtību un REV.

| (42) | Tieši tāpat kā Vācija, lai aprēķinātu iesaistītā valsts atbalsta summu, Komisija uzmanību pievērsa neto starpībai starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtību un REV (turpmāk „pārveduma delta”). |
| --- | --- |

(42)

Tieši tāpat kā Vācija, lai aprēķinātu iesaistītā valsts atbalsta summu, Komisija uzmanību pievērsa neto starpībai starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtību un REV (turpmāk „pārveduma delta”).

| (43) | Komisija pārbaudīja Vācijas iesniegto novērtējumu, izmantojot ārējos ekspertus, proti, Société Générale, Bangert Research un profesoru Wim Schoutens. Šīs pārbaudes rezultāts, kurš sīki izklāstīts 2010. gada novembra lēmumā (29), ļāva secināt, ka, izmantojot piesardzīgu pieeju, pārveduma delta ir EUR 1,606 miljardi vairāk nekā Vācijas norādītais apjoms (EUR 5,389 miljardi). Citiem vārdiem sakot, REV ir par EUR 6,949 miljardiem zemāka nekā pārveduma vērtība (30). Eksperti secināja, ka galvenokārt apakšportfeļu līmenī atšķirība konkrētu obligāciju REV novērtējumā (visam vērtspapīru portfelim aptuveni EUR 60 miljoni) radusies tādēļ, ka atšķirīgi novērtēta vērtību samazināšanās šajos tirgos. Piemēram, atšķirībā no WestLB, eksperti dažus tradicionālo obligāciju tirgus uzskatīja par funkcionējošiem tirgiem, lai to tirgus vērtību uzskatītu par REV. Otrkārt, tika konstatētas starpības attiecībā uz WestLB pārvestajiem aizdevumiem (visā aizdevumu portfelī EUR 1 miljarda apmērā), to pamatā bija nopietnas neatbilstības saistību neizpildes radīto zaudējumu novērtējumā. Lielas starpības tika arī konstatētas dažās strukturētu vērtspapīru portfeļa apakškategorijās, bet šķiet, ka to tīrā ietekme ir izlīdzināta. |
| --- | --- |

(43)

Komisija pārbaudīja Vācijas iesniegto novērtējumu, izmantojot ārējos ekspertus, proti, Société Générale, Bangert Research un profesoru Wim Schoutens. Šīs pārbaudes rezultāts, kurš sīki izklāstīts 2010. gada novembra lēmumā (29), ļāva secināt, ka, izmantojot piesardzīgu pieeju, pārveduma delta ir EUR 1,606 miljardi vairāk nekā Vācijas norādītais apjoms (EUR 5,389 miljardi). Citiem vārdiem sakot, REV ir par EUR 6,949 miljardiem zemāka nekā pārveduma vērtība (30). Eksperti secināja, ka galvenokārt apakšportfeļu līmenī atšķirība konkrētu obligāciju REV novērtējumā (visam vērtspapīru portfelim aptuveni EUR 60 miljoni) radusies tādēļ, ka atšķirīgi novērtēta vērtību samazināšanās šajos tirgos. Piemēram, atšķirībā no WestLB, eksperti dažus tradicionālo obligāciju tirgus uzskatīja par funkcionējošiem tirgiem, lai to tirgus vērtību uzskatītu par REV. Otrkārt, tika konstatētas starpības attiecībā uz WestLB pārvestajiem aizdevumiem (visā aizdevumu portfelī EUR 1 miljarda apmērā), to pamatā bija nopietnas neatbilstības saistību neizpildes radīto zaudējumu novērtējumā. Lielas starpības tika arī konstatētas dažās strukturētu vērtspapīru portfeļa apakškategorijās, bet šķiet, ka to tīrā ietekme ir izlīdzināta.

| (44) | Vācija ziņoja par iespējamiem nelabvēlīgo ietekmi mazinošiem faktoriem un argumentus, lai parādītu, ka pārveduma delta bija mazāka nekā nulle.
  Nākamajā tabulā, kas ņemta no 2010. gada novembra lēmuma, apkopoti secinājumi pa apakšportfeļiem.

  2.   tabula


  Secinājumi attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu, kas norādīts 2010. gada novembra lēmumā | Vācijas pozīcija | | Komisijas pozīcija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārvesto aktīvu portfelis | Dec uzsk. vērtība (pārved. vērt.) | WestLB Dec REV "iespējamie" | WestLB Dec REV - pārved. vērt. "iespējamie" | ES ekspertu Dec REV aplēses | ES ekspertu Dec REV-pārved. vērt. aplēses |
| Strukturēto vērtspapīru portfelis | Phoenix | 22 764 | 20 323 | (2 441) | 19 786 | (2 978) |
| Eiropas augstākās kārtas aktīvi | 2 918 | 1 751 | (1 167) | 2 276 | (642) |
| Citi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri | 3 188 | 3 182 | (6) | 3 178 | (10) |
| Vērtspapīru portfelis | Obligācijas | 16 501 | 16 323 | (178) | 15 762 | (739) |
| Banque D'Orsay portfelis | 2 749 | 2 733 | (16) | 2 770 | 21 |
| Kredītriska mijmaiņas darījumi un atvasināti finanšu instrumenti | (65) | (45) | 20 | (102) | (37) |
| Kreditēšanas produkti | Izmantotās pozīcijas | 20 061 | 18 666 | (1 395) | 17 807 | (2 254) |
| Neizmantotās saistības | — | (205) | (205) | (310) | (310) |
| Kopā | 68 116 | 62 727 | (5 389) | 61 167 | (6 949) |
| Avots | 22.Feb.10 | 8.Jul.10 | 8.Jul.10 | 23.Sep.10 | 23.Sep.10 |
| Nelabvēlīgo ietekmi mazinoši faktori | | | |
| EAA kapitāls (starpība starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtībām) | 3 267 | | 3 267 |
| Tādu pasīvu pārvedums, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības | 882 | | nepiemēro |
| Pārvesto portfeļu nākotnes naudas plūsma | 880 | | nepiemēro |
| Ar kredītrisku saistīto parādzīmju pārvedums | 268 | | 268 |
| Korekcijas saistībā ar kredītlīnijām, par kurām banka uzņēmusies saistības, bet kuras nav izmantotas | 205 | | nepiemēro |
| Korekcijas paredzamo zaudējumu dskontēšanai | 75 | | nepiemēro |
| Kopā "pārveduma delta" = pārevduma cena - REV - nelabvēlīgo ietekmi mazinoši faktori | – 188 | | 3 414 |

(44)

Vācija ziņoja par iespējamiem nelabvēlīgo ietekmi mazinošiem faktoriem un argumentus, lai parādītu, ka pārveduma delta bija mazāka nekā nulle.

Nākamajā tabulā, kas ņemta no 2010. gada novembra lēmuma, apkopoti secinājumi pa apakšportfeļiem.

2.   tabula

Secinājumi attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu, kas norādīts 2010. gada novembra lēmumā

Vācijas pozīcija

Komisijas pozīcija

Pārvesto aktīvu portfelis

Dec uzsk. vērtība (pārved. vērt.)

WestLB Dec REV "iespējamie"

WestLB Dec REV - pārved. vērt. "iespējamie"

ES ekspertu Dec REV aplēses

ES ekspertu Dec REV-pārved. vērt. aplēses

Strukturēto vērtspapīru portfelis

Phoenix

22 764

20 323

(2 441)

19 786

(2 978)

Eiropas augstākās kārtas aktīvi

2 918

1 751

(1 167)

2 276

(642)

Citi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri

3 188

3 182

(6)

3 178

(10)

Vērtspapīru portfelis

Obligācijas

16 501

16 323

(178)

15 762

(739)

Banque D'Orsay portfelis

2 749

2 733

(16)

2 770

21

Kredītriska mijmaiņas darījumi un atvasināti finanšu instrumenti

(65)

(45)

20

(102)

(37)

Kreditēšanas produkti

Izmantotās pozīcijas

20 061

18 666

(1 395)

17 807

(2 254)

Neizmantotās saistības

—

(205)

(205)

(310)

(310)

Kopā

68 116

62 727

(5 389)

61 167

(6 949)

Avots

22.Feb.10

8.Jul.10

8.Jul.10

23.Sep.10

23.Sep.10

Nelabvēlīgo ietekmi mazinoši faktori

EAA kapitāls (starpība starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtībām)

3 267

3 267

Tādu pasīvu pārvedums, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības

882

nepiemēro

Pārvesto portfeļu nākotnes naudas plūsma

880

nepiemēro

Ar kredītrisku saistīto parādzīmju pārvedums

268

268

Korekcijas saistībā ar kredītlīnijām, par kurām banka uzņēmusies saistības, bet kuras nav izmantotas

205

nepiemēro

Korekcijas paredzamo zaudējumu dskontēšanai

75

nepiemēro

Kopā "pārveduma delta" = pārevduma cena - REV - nelabvēlīgo ietekmi mazinoši faktori

– 188

3 414

c.   TREŠAIS PASĀKUMU KOPUMS — LIKVIDĀCIJAS PASĀKUMI

| (45) | 2011. gada pārstrukturēšanas plānā noteikta tiesiski pareiza WestLB likvidēšana, un šim nolūkam būs nepieciešami vairāki papildu atbalsta pasākumi. Vācija paredz pārvest atlikušos WestLB aktīvus un pasīvus uz EAA, aizstāt kapitālu, uzņemties attiecīgi WestLB vai tās pārdēvētā pārņēmēja (turpmāk „SPM banka”) darbības un likvidēšanas izmaksas un veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārveides posmā nodrošinātu likviditāti. |
| --- | --- |

(45)

2011. gada pārstrukturēšanas plānā noteikta tiesiski pareiza WestLB likvidēšana, un šim nolūkam būs nepieciešami vairāki papildu atbalsta pasākumi. Vācija paredz pārvest atlikušos WestLB aktīvus un pasīvus uz EAA, aizstāt kapitālu, uzņemties attiecīgi WestLB vai tās pārdēvētā pārņēmēja (turpmāk „SPM banka”) darbības un likvidēšanas izmaksas un veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārveides posmā nodrošinātu likviditāti.

i)   
  Otrais aktīvu pārvedums uz EAA

| (46) | 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā paredzēta visu atlikušo aktīvu un pasīvu, tostarp ārpusbilances risku ietverošu pozīciju un atvasināto instrumentu, papildu pārvešana no WestLB uz EAA (turpmāk „otrais aktīvu pārvedums”). Visus šos WestLB aktīvus un pasīvus, kas nav ne pārdoti trešām personām, ne arī kļuvuši par Verbundsbank daļu, līdz 2012. gada 30. jūnijam pārņems EAA
   (31). Pēc pārveduma veikšanas WestLB vairs nebūs pašriska, turot banku darbības aktīvus (izņemot ieguldījumus, kas saistīti ar SPM bankas pašu kapitālu). |
| --- | --- |

(46)

2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā paredzēta visu atlikušo aktīvu un pasīvu, tostarp ārpusbilances risku ietverošu pozīciju un atvasināto instrumentu, papildu pārvešana no WestLB uz EAA (turpmāk „otrais aktīvu pārvedums”). Visus šos WestLB aktīvus un pasīvus, kas nav ne pārdoti trešām personām, ne arī kļuvuši par Verbundsbank daļu, līdz 2012. gada 30. jūnijam pārņems EAA
   (31). Pēc pārveduma veikšanas WestLB vairs nebūs pašriska, turot banku darbības aktīvus (izņemot ieguldījumus, kas saistīti ar SPM bankas pašu kapitālu).

| (47) | Vispārējo portfeli Vācija ir apspriedusi ar Komisiju un pēc tam iesniegusi, par pamatu izmantojot sīki izstrādātus skaitļus, kuru kopsavilkumu var izteikt šādi:

  3.   tabula


  Secinājumi par otro aktīvu pārvedumu (miljardos EUR)









  Portfelis (32) | HGB bilances vērtība | Portfeļa tirgus vērtība | Starpība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvi | [120–150] (33) | [120–150] | [0,8–1,3] |
| Pasīvi | [120–150] | [120–150] | [0,2–0,5] |
| Kopā | | | [1,0–1,8] |

(47)

Vispārējo portfeli Vācija ir apspriedusi ar Komisiju un pēc tam iesniegusi, par pamatu izmantojot sīki izstrādātus skaitļus, kuru kopsavilkumu var izteikt šādi:

3.   tabula

Secinājumi par otro aktīvu pārvedumu (miljardos EUR)

Portfelis (32)

HGB bilances vērtība

Portfeļa tirgus vērtība

Starpība

Aktīvi

[120–150] (33)

[120–150]

[0,8–1,3]

Pasīvi

[120–150]

[120–150]

[0,2–0,5]

Kopā

[1,0–1,8]

| (48) | Attiecībā uz to aktīvu un pasīvu tirgus vērtību, kuri tiks pārvesti uz EAA ar otro aktīvu pārvedumu, Vācija ir norādījusi, ka to attiecīgās tirgus vērtības, ja tās novērtē katru atsevišķi, ir lielākas nekā tās, kas norādītas 3. tabulā. Jo īpaši Vācija ir noteikusi, ka aktīviem atsevišķās tirgus vērtības veido līdz EUR [120–150] miljardiem, un pasīviem — līdz EUR [120–150] miljardiem. Vācija apgalvo, ka WestLB atlikušais portfelis jau ir „iztīrīts”, veicot pirmo aktīvu pārvedumu, un tajā ir tikai tādi aktīvi, kuru cena noteikta pēc atgūšanas vērtības. Jo īpaši Vācija apstiprināja, ka portfeli veido tikai vērtspapīri un atvasināti instrumenti, kuru cena tika noteikta pēc to attiecīgās tirgus vērtības vai aizdevumiem vai citiem finanšu instrumentiem, kuriem nepastāv konkrēts tirgus, un tādējādi to cena tika noteikta, izmantojot diskontētās naudas līdzekļu plūsmas metodi. Tādu aktīvu apjoms portfelī, kurus varētu klasificēt kā starptautisku publisko finansējumu vai starptautiskus valdības vērtspapīrus, ir ļoti ierobežots (mazāk nekā EUR 1 miljards). |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz to aktīvu un pasīvu tirgus vērtību, kuri tiks pārvesti uz EAA ar otro aktīvu pārvedumu, Vācija ir norādījusi, ka to attiecīgās tirgus vērtības, ja tās novērtē katru atsevišķi, ir lielākas nekā tās, kas norādītas 3. tabulā. Jo īpaši Vācija ir noteikusi, ka aktīviem atsevišķās tirgus vērtības veido līdz EUR [120–150] miljardiem, un pasīviem — līdz EUR [120–150] miljardiem. Vācija apgalvo, ka WestLB atlikušais portfelis jau ir „iztīrīts”, veicot pirmo aktīvu pārvedumu, un tajā ir tikai tādi aktīvi, kuru cena noteikta pēc atgūšanas vērtības. Jo īpaši Vācija apstiprināja, ka portfeli veido tikai vērtspapīri un atvasināti instrumenti, kuru cena tika noteikta pēc to attiecīgās tirgus vērtības vai aizdevumiem vai citiem finanšu instrumentiem, kuriem nepastāv konkrēts tirgus, un tādējādi to cena tika noteikta, izmantojot diskontētās naudas līdzekļu plūsmas metodi. Tādu aktīvu apjoms portfelī, kurus varētu klasificēt kā starptautisku publisko finansējumu vai starptautiskus valdības vērtspapīrus, ir ļoti ierobežots (mazāk nekā EUR 1 miljards).

| (49) | Tomēr pēc diskusijām ar Komisiju Vācija paziņoja, ka, ņemot vērā kopējā portfeļa apjomu, attiecībā uz dažām portfeļa daļām, t. i., aizdevumu portfeli un līdzīgiem nelikvīdiem aktīviem aptuveni EUR [40–70] miljardu vērtībā, ir jāņem vērā portfeļa ietekme. Ja WestLB līdz 2012. gada 30. jūnijam patiesi būtu tirgū jāpārdod viss portfelis, pārmērīgais piedāvājums samazinātu atsevišķās tirgus vērtības. Tādā gadījumā, pamatojoties uz saņemto informāciju, Vācija apgalvoja, ka portfeļa tirgus vērtības būtu jāaprēķina, diskontējot atsevišķās tirgus vērtības par [2–5] %. |
| --- | --- |

(49)

Tomēr pēc diskusijām ar Komisiju Vācija paziņoja, ka, ņemot vērā kopējā portfeļa apjomu, attiecībā uz dažām portfeļa daļām, t. i., aizdevumu portfeli un līdzīgiem nelikvīdiem aktīviem aptuveni EUR [40–70] miljardu vērtībā, ir jāņem vērā portfeļa ietekme. Ja WestLB līdz 2012. gada 30. jūnijam patiesi būtu tirgū jāpārdod viss portfelis, pārmērīgais piedāvājums samazinātu atsevišķās tirgus vērtības. Tādā gadījumā, pamatojoties uz saņemto informāciju, Vācija apgalvoja, ka portfeļa tirgus vērtības būtu jāaprēķina, diskontējot atsevišķās tirgus vērtības par [2–5] %.

| (50) | Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu otrais aktīvu pārvedums uz EAA var ietvert aktīvus no WestImmo, kas pārvedīs aktīvus uz EAA, lai uzlabotu savu rentabilitāti. WestImmo ar nosaukumu „Pfandbriefbank” (kas ir sākotnējais darba nosaukums) turpinās tikai tās darbības, kas saistītas ar Vācijas segtajām obligācijām (Pfandbriefe). Lai īstenotu šo koncepciju, lielu daļu WestImmo aktīvu un pasīvu var nodalīt un pārvest uz EAA 2012. gada pirmajā pusē. Nodalītā portfeļa apjoms būs aptuveni EUR [5–10] miljardi, tostarp — apakšportfeļa līmenī — to veidos nenodrošināts nekustamā komercīpašuma portfelis, portfelis ar aktīviem Japānā un obligāciju un mazumtirdzniecības hipotēku aizdevuma portfelis EUR [2–4] miljardu apmērā, kas jau ir pārvests uz EAA sintētiski saistībā ar pirmo pārvedumu un šobrīd tiek izmantots kā nodrošinājums segto obligāciju kopējā fondā. Pēc pārveduma WestImmo būs daudz mazāka banka, kuras aktīvi sākotnēji būs apmēram EUR [16–23] miljardi. Ja WestImmo nevar pārdot līdz 2012. gada 30. jūnijam, arī atlikušie aktīvi tiks pārvesti uz EAA. Tāpēc tie jāņem vērā papildus summai, kas norādīta 48. apsvērumā. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu otrais aktīvu pārvedums uz EAA var ietvert aktīvus no WestImmo, kas pārvedīs aktīvus uz EAA, lai uzlabotu savu rentabilitāti. WestImmo ar nosaukumu „Pfandbriefbank” (kas ir sākotnējais darba nosaukums) turpinās tikai tās darbības, kas saistītas ar Vācijas segtajām obligācijām (Pfandbriefe). Lai īstenotu šo koncepciju, lielu daļu WestImmo aktīvu un pasīvu var nodalīt un pārvest uz EAA 2012. gada pirmajā pusē. Nodalītā portfeļa apjoms būs aptuveni EUR [5–10] miljardi, tostarp — apakšportfeļa līmenī — to veidos nenodrošināts nekustamā komercīpašuma portfelis, portfelis ar aktīviem Japānā un obligāciju un mazumtirdzniecības hipotēku aizdevuma portfelis EUR [2–4] miljardu apmērā, kas jau ir pārvests uz EAA sintētiski saistībā ar pirmo pārvedumu un šobrīd tiek izmantots kā nodrošinājums segto obligāciju kopējā fondā. Pēc pārveduma WestImmo būs daudz mazāka banka, kuras aktīvi sākotnēji būs apmēram EUR [16–23] miljardi. Ja WestImmo nevar pārdot līdz 2012. gada 30. jūnijam, arī atlikušie aktīvi tiks pārvesti uz EAA. Tāpēc tie jāņem vērā papildus summai, kas norādīta 48. apsvērumā.

| (51) | Nodalāmo portfeli Vācija ir detalizēti apspriedusi ar Komisiju un pēc tam tai iesniegusi, par pamatu izmantojot sīki izstrādātus skaitļus, kuru kopsavilkumu var izteikt šādi:

  4.   tabula


  WestImmo nodalāmā portfeļa aktīvu novērtējums (miljardos EUR)









  Portfelis | HGB bilances vērtības | Tirgus vērtības | Starpība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nekustamie īpašumi citās valstīs | [3,5–4,0] | [3,0–4,0] | [0,1–0,4] |
| Nekustamie īpašumi Vācijā | [1,1–1,6] | [1,1–1,6] | [0,01–0,05] |
| FI portfelis | [0,7–1,3] | [0,5–1,25] | [0,1–0,3] |
| Kopā | [5,3–6,9] | [4,6–6,85] | [0,3–0,8] |

(51)

Nodalāmo portfeli Vācija ir detalizēti apspriedusi ar Komisiju un pēc tam tai iesniegusi, par pamatu izmantojot sīki izstrādātus skaitļus, kuru kopsavilkumu var izteikt šādi:

4.   tabula

WestImmo nodalāmā portfeļa aktīvu novērtējums (miljardos EUR)

Portfelis

HGB bilances vērtības

Tirgus vērtības

Starpība

Nekustamie īpašumi citās valstīs

[3,5–4,0]

[3,0–4,0]

[0,1–0,4]

Nekustamie īpašumi Vācijā

[1,1–1,6]

[1,1–1,6]

[0,01–0,05]

FI portfelis

[0,7–1,3]

[0,5–1,25]

[0,1–0,3]

Kopā

[5,3–6,9]

[4,6–6,85]

[0,3–0,8]

| (52) | Vācija iesniedza sīki izstrādātu skaidrojumu tam, kāpēc novērtējums aktīviem WestImmo nodalītajā portfelī ir uzskatāms par pietiekami piesardzīgu. Tā norādīja, ka 1) aptuveni vienu trešdaļu portfeļa veido īstermiņa pozīcijas; 2) pamatā esošo nodrošinājumu struktūra ir pamatīga; un 3) nesen ir veikts nodrošinājuma vērtējums. |
| --- | --- |

(52)

Vācija iesniedza sīki izstrādātu skaidrojumu tam, kāpēc novērtējums aktīviem WestImmo nodalītajā portfelī ir uzskatāms par pietiekami piesardzīgu. Tā norādīja, ka 1) aptuveni vienu trešdaļu portfeļa veido īstermiņa pozīcijas; 2) pamatā esošo nodrošinājumu struktūra ir pamatīga; un 3) nesen ir veikts nodrošinājuma vērtējums.

| (53) | Turklāt WestImmo paredz pārdot WestImmo Pfandbriefbank līdz 2012. gada 30. jūnijam. Tomēr, ja plānotā pārdošana nenotiks, visi WestImmo aktīvi un pasīvi būs jāpārved uz EAA. Aplēstā riska koriģētā bilances vērtība (tostarp nodalītais portfelis) 2011. gada jūnijā ir EUR [20–26] miljardi. Šo portfeli veido galvenokārt nekustamais komercīpašums un mazumtirdzniecības hipotēkas. Vācija informē, ka uz lielu daļu sākotnējā portfeļa jau attiecas izvēles procedūra pirmajam aktīvu pārvedumam, tādējādi atlikusī daļa ir tīra un tās tirgus vērtība ir vienāda ar bilances vērtību. Turklāt nekustamā komercīpašuma portfelis galvenokārt tiek izmantots segto obligāciju emitēšanai un tādējādi tā tirgus vērtība ir pietiekama, lai atbilstu pārveduma vērtībai. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt WestImmo paredz pārdot WestImmo Pfandbriefbank līdz 2012. gada 30. jūnijam. Tomēr, ja plānotā pārdošana nenotiks, visi WestImmo aktīvi un pasīvi būs jāpārved uz EAA. Aplēstā riska koriģētā bilances vērtība (tostarp nodalītais portfelis) 2011. gada jūnijā ir EUR [20–26] miljardi. Šo portfeli veido galvenokārt nekustamais komercīpašums un mazumtirdzniecības hipotēkas. Vācija informē, ka uz lielu daļu sākotnējā portfeļa jau attiecas izvēles procedūra pirmajam aktīvu pārvedumam, tādējādi atlikusī daļa ir tīra un tās tirgus vērtība ir vienāda ar bilances vērtību. Turklāt nekustamā komercīpašuma portfelis galvenokārt tiek izmantots segto obligāciju emitēšanai un tādējādi tā tirgus vērtība ir pietiekama, lai atbilstu pārveduma vērtībai.

| (54) | Visbeidzot Vācija informē, ka, lai veiktu WestImmo aktīvu pārvedumu un otro aktīvu pārvedumu no WestLB, to REV ir jābūt vienādai ar pārveduma vērtību. |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot Vācija informē, ka, lai veiktu WestImmo aktīvu pārvedumu un otro aktīvu pārvedumu no WestLB, to REV ir jābūt vienādai ar pārveduma vērtību.

ii)   
  Papildu kapitāla instruments SPM bankai

| (55) | Atbilstīgi Eckpunktevereinbarung2012. gada 30. jūnijāWestLB nonāks pilnīgā NRW īpašumā un tā uzņemsies pilnu atbildību par WestLB. Tā kā WestLB atmaksās SoFFin EUR 1 miljardu par SoFFin līdzdalību bez balsstiesībām WestLB pārstrukturēšanas laikā, šo kapitāla daļu vajadzēs aizstāt. NRW šim nolūkam ir apņēmusies nodrošināt papildu kapitāla instrumentu atbilstīgi Eckpunktevereinbarung
   (34) EUR 1 miljarda apmērā (turpmāk „papildu kapitāla instruments SPM bankai”). |
| --- | --- |

(55)

Atbilstīgi Eckpunktevereinbarung2012. gada 30. jūnijāWestLB nonāks pilnīgā NRW īpašumā un tā uzņemsies pilnu atbildību par WestLB. Tā kā WestLB atmaksās SoFFin EUR 1 miljardu par SoFFin līdzdalību bez balsstiesībām WestLB pārstrukturēšanas laikā, šo kapitāla daļu vajadzēs aizstāt. NRW šim nolūkam ir apņēmusies nodrošināt papildu kapitāla instrumentu atbilstīgi Eckpunktevereinbarung
   (34) EUR 1 miljarda apmērā (turpmāk „papildu kapitāla instruments SPM bankai”).

iii)   
  SPM bankas nākotnes darbības izmaksu un likviditātes izmaksu pieņēmums

| (56) | 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietvertas divas atšķirīgas uzņēmējdarbības situācijas WestLB/SPM bankai, viena scenārijam, kas aprakstīts kā pamatscenārijs, otra scenārijam, kas raksturots kā negatīva iznākuma scenārijs. Pamatscenārijā aplēsts, ka SPM bankas darbības un likvidēšanas vispārējie zaudējumi piecu gadu periodā (Transformationskosten), tostarp pensiju saistību uzņemšanās, veidos EUR [3–6] miljardus. Negatīva iznākuma scenārijā, kura pamatā ir atšķirīgi pieņēmumi attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanu, nepieciešamo vērtības samazināšanu ēkām un IT ieguldījumiem, pensiju saistībām un citām likvidācijas izmaksām, aplēsts, ka kopējie zaudējumi piecu gadu periodā veidos EUR [4–7] miljardus. WestLB nonāks pilnīgā NRW īpašumā, un tā uzņemsies pilnu atbildību par WestLB. Gan pamatscenārijs, gan negatīva iznākuma scenārijs paredz, ka tiks izmantots NRW nodrošinātais kapitāla instruments EUR 1 miljarda apmērā. Negatīva iznākuma scenārijā atbilstīgi Eckpunktevereinbarung NRW būs jānodrošina papildu līdzekļi. |
| --- | --- |

(56)

2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietvertas divas atšķirīgas uzņēmējdarbības situācijas WestLB/SPM bankai, viena scenārijam, kas aprakstīts kā pamatscenārijs, otra scenārijam, kas raksturots kā negatīva iznākuma scenārijs. Pamatscenārijā aplēsts, ka SPM bankas darbības un likvidēšanas vispārējie zaudējumi piecu gadu periodā (Transformationskosten), tostarp pensiju saistību uzņemšanās, veidos EUR [3–6] miljardus. Negatīva iznākuma scenārijā, kura pamatā ir atšķirīgi pieņēmumi attiecībā uz darbinieku skaita samazināšanu, nepieciešamo vērtības samazināšanu ēkām un IT ieguldījumiem, pensiju saistībām un citām likvidācijas izmaksām, aplēsts, ka kopējie zaudējumi piecu gadu periodā veidos EUR [4–7] miljardus. WestLB nonāks pilnīgā NRW īpašumā, un tā uzņemsies pilnu atbildību par WestLB. Gan pamatscenārijs, gan negatīva iznākuma scenārijs paredz, ka tiks izmantots NRW nodrošinātais kapitāla instruments EUR 1 miljarda apmērā. Negatīva iznākuma scenārijā atbilstīgi Eckpunktevereinbarung NRW būs jānodrošina papildu līdzekļi.

iv)   
  Saistības nodrošināt likviditātes atbalstu pārstrukturēšanas periodā

| (57) | 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā noteikts arī, ka krājbankām, NRW un EAA pārstrukturēšanas laikā ir jāsaglabā pašreizējā likviditāte. Ja pārstrukturēšanas periodā līdz 2012. gada 30. jūnijam ir nepieciešams papildu likviditātes atbalsts, WestLB, tās akcionāri un EAA atbilstīgi Eckpunktevereinbarung vienojas par piemērotiem pasākumiem likviditātes nodrošināšanai pārveides posmā. Saskaņā ar informāciju, ko Vācija iesniedza 2011. gada 1. decembrī, papildu likviditātes atbalsta izmantošana [...] stresa scenārija gadījumā. |
| --- | --- |

(57)

2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā noteikts arī, ka krājbankām, NRW un EAA pārstrukturēšanas laikā ir jāsaglabā pašreizējā likviditāte. Ja pārstrukturēšanas periodā līdz 2012. gada 30. jūnijam ir nepieciešams papildu likviditātes atbalsts, WestLB, tās akcionāri un EAA atbilstīgi Eckpunktevereinbarung vienojas par piemērotiem pasākumiem likviditātes nodrošināšanai pārveides posmā. Saskaņā ar informāciju, ko Vācija iesniedza 2011. gada 1. decembrī, papildu likviditātes atbalsta izmantošana [...] stresa scenārija gadījumā.

3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNI

a.   IEVADS

| (58) | Vācija ir iesniegusi Komisijai vairākus pārstrukturēšanas plānus saistībā ar dažādiem valsts atbalsta pasākumiem un dažādām pārstrukturēšanas koncepcijām. Vainagojums pirmajam dokumentu kopumam, kurš attiecās tikai uz EUR 5 miljardu garantiju, bija 2009. gada pārstrukturēšanas plāns (35). |
| --- | --- |

(58)

Vācija ir iesniegusi Komisijai vairākus pārstrukturēšanas plānus saistībā ar dažādiem valsts atbalsta pasākumiem un dažādām pārstrukturēšanas koncepcijām. Vainagojums pirmajam dokumentu kopumam, kurš attiecās tikai uz EUR 5 miljardu garantiju, bija 2009. gada pārstrukturēšanas plāns (35).

| (59) | Divi galvenie elementi 2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānā (36) bija WestLB bilances samazināšana no EUR 250 miljardiem līdz EUR 125 miljardiem (tostarp atbrīvošanās no dažiem aktīviem, piemēram, WestImmo) un uzsvara nomaiņa no visu darbību riska samazināšanas, kam sekotu WestLB pārdošana, piemērojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru. Ja šāda pārdošana nenotiktu, WestLB pēc 2011. gada būtu jāpārtrauc jaunās darbības. Lai gan WestLB akcionāri atsavināšanas pilnvarniekam un investīciju bankai piešķīra mandātu veikt pārdošanas procesu un 2010. gada 30. septembrī publiski izsludināja konkursu WestLB pārdošanai, konkursa procedūras rezultātā netika saņemti piedāvājumi, kurus WestLB akcionāri uzskatītu par pieņemamiem no ekonomiskā viedokļa. |
| --- | --- |

(59)

Divi galvenie elementi 2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānā (36) bija WestLB bilances samazināšana no EUR 250 miljardiem līdz EUR 125 miljardiem (tostarp atbrīvošanās no dažiem aktīviem, piemēram, WestImmo) un uzsvara nomaiņa no visu darbību riska samazināšanas, kam sekotu WestLB pārdošana, piemērojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu konkursa procedūru. Ja šāda pārdošana nenotiktu, WestLB pēc 2011. gada būtu jāpārtrauc jaunās darbības. Lai gan WestLB akcionāri atsavināšanas pilnvarniekam un investīciju bankai piešķīra mandātu veikt pārdošanas procesu un 2010. gada 30. septembrī publiski izsludināja konkursu WestLB pārdošanai, konkursa procedūras rezultātā netika saņemti piedāvājumi, kurus WestLB akcionāri uzskatītu par pieņemamiem no ekonomiskā viedokļa.

| (60) | Jauni pārstrukturēšanas plāni tika iesniegti 2009. gada decembrī (37) un 2011. gada februārī. Turpmāka bankas apjoma samazināšana līdz bilancei ar aptuveno vērtību EUR 80 miljardi tika paredzēta 2011. gada februāra pārstrukturēšanas plānā, bet netika paredzēti zaudējumu apvērses maksājumi. Galīgais pārstrukturēšanas plāns tika paziņots 2011. gada jūnijā. Vācija skaidri apstiprināja, ka 2011. gada februāra pārstrukturēšanas plāns tiek atsaukts. Tādēļ šajā lēmumā tiks analizēts tikai 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(60)

Jauni pārstrukturēšanas plāni tika iesniegti 2009. gada decembrī (37) un 2011. gada februārī. Turpmāka bankas apjoma samazināšana līdz bilancei ar aptuveno vērtību EUR 80 miljardi tika paredzēta 2011. gada februāra pārstrukturēšanas plānā, bet netika paredzēti zaudējumu apvērses maksājumi. Galīgais pārstrukturēšanas plāns tika paziņots 2011. gada jūnijā. Vācija skaidri apstiprināja, ka 2011. gada februāra pārstrukturēšanas plāns tiek atsaukts. Tādēļ šajā lēmumā tiks analizēts tikai 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns.

b.   2011. GADA JŪNIJA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (61) | 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam ir četri galvenie elementi:






  a) | 2011. gada laikā un vēlākais līdz 2012. gada 30. jūnijam tā saucamās Verbundbank darbības — t. i., tās darbības, kuru uzsvars likts uz sadarbību ar reģionālajām krājbankām, — tiks nodalītas, lai rezultātā izveidotajai Verbundbank rastu vietu krājbanku tīklā. Helaba ir izteikusi vēlmi pārņemt Verbundbank; |
| --- | --- | --- |

(61)

2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam ir četri galvenie elementi:

a)

2011. gada laikā un vēlākais līdz 2012. gada 30. jūnijam tā saucamās Verbundbank darbības — t. i., tās darbības, kuru uzsvars likts uz sadarbību ar reģionālajām krājbankām, — tiks nodalītas, lai rezultātā izveidotajai Verbundbank rastu vietu krājbanku tīklā. Helaba ir izteikusi vēlmi pārņemt Verbundbank;

| b) | kamēr iespējams slēgt pārdošanas līgumu, tas ir, līdz 2012. gada 30. jūnijam, tiks turpināti centieni pārdot visas pārējās WestLB daļas; |
| --- | --- |

b)

kamēr iespējams slēgt pārdošanas līgumu, tas ir, līdz 2012. gada 30. jūnijam, tiks turpināti centieni pārdot visas pārējās WestLB daļas;

| c) | EAA2012. gada 30. jūnijā pārņems tos portfeļus, kuri nebūs piešķirti Verbundbank, kurus nebūs pārņēmuši krājbanku finanšu grupas locekļi un kurus WestLB nebūs pārdevusi trešām personām līdz 2012. gada 30. jūnijam, un pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB neiesaistīsies jaunās bankas darbībās (izņemot darbības, kas saistītas ar aktīvu pārvaldību) un tiks pārveidota par apkalpošanas platformu, tostarp likvidēšanas uzņēmumu, kura turējumā ir t. s. „mantotās” pozīcijas, kas komerciāli pārvestas uz EAA vai kuru risku EAA ierobežo, un kurš nodarbojas ar darbinieku atlaišanas jautājumiem un nodrošina aktīvu pārvaldības pakalpojumus (saukta SPM banka); |
| --- | --- |

c)

EAA2012. gada 30. jūnijā pārņems tos portfeļus, kuri nebūs piešķirti Verbundbank, kurus nebūs pārņēmuši krājbanku finanšu grupas locekļi un kurus WestLB nebūs pārdevusi trešām personām līdz 2012. gada 30. jūnijam, un pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB neiesaistīsies jaunās bankas darbībās (izņemot darbības, kas saistītas ar aktīvu pārvaldību) un tiks pārveidota par apkalpošanas platformu, tostarp likvidēšanas uzņēmumu, kura turējumā ir t. s. „mantotās” pozīcijas, kas komerciāli pārvestas uz EAA vai kuru risku EAA ierobežo, un kurš nodarbojas ar darbinieku atlaišanas jautājumiem un nodrošina aktīvu pārvaldības pakalpojumus (saukta SPM banka);

| d) | tiks nodalīta SPM bankas daļa (turpmāk „pakalpojumu sniedzējs uzņēmums”), kas nodrošina aktīvu pārvaldības pakalpojumus EAA, Verbundbank un trešām personām. |
| --- | --- |

d)

tiks nodalīta SPM bankas daļa (turpmāk „pakalpojumu sniedzējs uzņēmums”), kas nodrošina aktīvu pārvaldības pakalpojumus EAA, Verbundbank un trešām personām.

| (62) | Plānu īsumā var apkopot šādi:

  5.   tabula


  2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā paredzētā pamata struktūra







  Pašreizējā struktūra
  < 2011. gada 30. jūnijs | Mērķa struktūra
  > 2012. gada 30. jūnijs |
| --- | --- | --- |
| WestLB

  Bilances apmērs: EUR 160 miljardi
  Riska svērtie aktīvi: 88,5 miljardi (2008. gadā, skatīt 1. tabulu)
  Pašu kapitāls: EUR 4 miljardi
  Darbinieki: 4 400
  Akcionārs: NRW 48 %, reģioni 2 %,
  krājbankas: 50 % | SPM bankas mātesuzņēmums

  Bilances apmērs: tiks konkretizēts (aktīvi sintētiski pārvesti uz EAA)
  Riska svērtie aktīvi: < 1 miljards
  Darbinieki: 4 400; <400 2016. gadā mātesuzņēmumā vai funkcionējošā uzņēmumā
  Pašu kapitāls: [...]
  Akcionārs: NRW 100 % |
| WestImmo un citi WestLB meitasuzņēmumi | Meitasuzņēmums = SPM funkcionējošs uzņēmums
  Bilances apmērs: tiks konkretizēts (aktīvi sintētiski pārvesti uz EAA)
  Darbinieki: skatīt mātesuzņēmumu |
| | Meitasuzņēmums = SPM pakalpojumu sniedzējs uzņēmums
  Bilances apmērs: EUR <1 miljards
  Darbinieki: maksimums 1 000 2016. gadā
  Jāpārdod līdz 2016. gadam |
| | Verbundbank pārvešana uz Helaba

  Bilances apmērs EUR 40–45 miljardi
  Pašu kapitāls: EUR 1 miljards krājbankās
  Darbinieki: ~ 400
  Akcionārs: pārvedums uz Helaba |
| | Aktīvu pārdošana līdz 2012. gada 30. jūnijam

  Jo īpaši WestImmo (Pfandbriefbank)

  WestImmo bilances apmērs EUR [16–23] miljardi |
| EAA — sliktā banka no 2010. gada aprīļa

  Nominālais apjoms: EUR 77,5 miljardi (2011. gada oktobris: 53)
  Pašu kapitāls: EUR 3 miljardi
  Akcionāri: NRW 48 %, reģioni 2 %,
  krājbanku asociācijas 50 %. | EAA (papildināta) — sliktā banka

  Bilances apmērs ~EUR [100–250] miljardi
  Pašu kapitāls: Pašu kapitāls 06/2012 plus papildu kapitāls 30.6.2012. pārvesto aktīvu likvidēšanai bez zaudējumiem.
  Akcionāri: NRW 48 %, reģioni 2 %,
  krājbanku asociācijas 50 %. |

(62)

Plānu īsumā var apkopot šādi:

5.   tabula

2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā paredzētā pamata struktūra

Pašreizējā struktūra

< 2011. gada 30. jūnijs

Mērķa struktūra

> 2012. gada 30. jūnijs

WestLB

Bilances apmērs: EUR 160 miljardi

Riska svērtie aktīvi: 88,5 miljardi (2008. gadā, skatīt 1. tabulu)

Pašu kapitāls: EUR 4 miljardi

Darbinieki: 4 400

Akcionārs: NRW 48 %, reģioni 2 %,

krājbankas: 50 %

SPM bankas mātesuzņēmums

Bilances apmērs: tiks konkretizēts (aktīvi sintētiski pārvesti uz EAA)

Riska svērtie aktīvi: < 1 miljards

Darbinieki: 4 400; <400 2016. gadā mātesuzņēmumā vai funkcionējošā uzņēmumā

Pašu kapitāls: [...]

Akcionārs: NRW 100 %

WestImmo un citi WestLB meitasuzņēmumi

Image

Bilances apmērs: tiks konkretizēts (aktīvi sintētiski pārvesti uz EAA)

Darbinieki: skatīt mātesuzņēmumu

Image

Bilances apmērs: EUR <1 miljards

Darbinieki: maksimums 1 000 2016. gadā

Jāpārdod līdz 2016. gadam

Verbundbank pārvešana uz Helaba

Bilances apmērs EUR 40–45 miljardi

Pašu kapitāls: EUR 1 miljards krājbankās

Darbinieki: ~ 400

Akcionārs: pārvedums uz Helaba

Aktīvu pārdošana līdz 2012. gada 30. jūnijam

Jo īpaši WestImmo (Pfandbriefbank)

WestImmo bilances apmērs EUR [16–23] miljardi

EAA — sliktā banka no 2010. gada aprīļa

Nominālais apjoms: EUR 77,5 miljardi (2011. gada oktobris: 53)

Pašu kapitāls: EUR 3 miljardi

Akcionāri: NRW 48 %, reģioni 2 %,

krājbanku asociācijas 50 %.

EAA (papildināta) — sliktā banka

Bilances apmērs ~EUR [100–250] miljardi

Pašu kapitāls: Pašu kapitāls 06/2012 plus papildu kapitāls 30.6.2012. pārvesto aktīvu likvidēšanai bez zaudējumiem.

Akcionāri: NRW 48 %, reģioni 2 %,

krājbanku asociācijas 50 %.

i)   
  Verbundbank

| (63) | Verbundbank darbības tiks nodalītas, lai izveidotu struktūrvienību, kas apvienota ar citu banku. Šī lēmuma pieņemšanas procesa laikā krājbankas ir atteikušās no sākotnējā nodoma izveidot jaunu autonomu banku. Verbundbank darbosies kā pakalpojumu sniedzējs un centrālā banka krājbankām NRW un Brandenburgā un nodarbinās aptuveni 400 bijušos WestLB strādājošos. Pārejas periodā tā var noslēgt līgumu par dažu pakalpojumu saņemšanu no WestLB/SPM bankas. |
| --- | --- |

(63)

Verbundbank darbības tiks nodalītas, lai izveidotu struktūrvienību, kas apvienota ar citu banku. Šī lēmuma pieņemšanas procesa laikā krājbankas ir atteikušās no sākotnējā nodoma izveidot jaunu autonomu banku. Verbundbank darbosies kā pakalpojumu sniedzējs un centrālā banka krājbankām NRW un Brandenburgā un nodarbinās aptuveni 400 bijušos WestLB strādājošos. Pārejas periodā tā var noslēgt līgumu par dažu pakalpojumu saņemšanu no WestLB/SPM bankas.

| (64) | Verbundbank darbosies saskaņā ar zema riska darbības modeli. Tā piedāvās pakalpojumus un produktus krājbankām un to klientiem, vidēja lieluma uzņēmumiem un valsts iestādēm un institucionāliem klientiem. Tās produkti galvenokārt būs korporatīvās finanses un tradicionālās kapitāla tirgus darbības. Galvenie Verbundbank finanšu rādītāji ir riska svērtie aktīvi EUR 8,3 miljardu vērtībā un bilance ar kopējo vērtību EUR 40–45 miljardi. Darbības sākumā Verbundbank tiks nodrošināta ar kapitālu EUR 1 miljarda apjomā, lai tai būtu regulatora noteiktais pašu kapitāla rādītājs 12 %. Kapitālu nodrošinās krājbanku asociācijas NRW (50 %) un krājbanku asociācija valsts līmenī (DSGV — 50 %) (38). Tās pasīvus veidos krājbanku noguldījumi, obligācijas un segtās obligācijas, kā arī institucionālo ieguldītāju noguldījumi. Finansējuma lielākā daļa tiks nodrošināta, izmantojot krājbanku finanšu grupas locekļus. |
| --- | --- |

(64)

Verbundbank darbosies saskaņā ar zema riska darbības modeli. Tā piedāvās pakalpojumus un produktus krājbankām un to klientiem, vidēja lieluma uzņēmumiem un valsts iestādēm un institucionāliem klientiem. Tās produkti galvenokārt būs korporatīvās finanses un tradicionālās kapitāla tirgus darbības. Galvenie Verbundbank finanšu rādītāji ir riska svērtie aktīvi EUR 8,3 miljardu vērtībā un bilance ar kopējo vērtību EUR 40–45 miljardi. Darbības sākumā Verbundbank tiks nodrošināta ar kapitālu EUR 1 miljarda apjomā, lai tai būtu regulatora noteiktais pašu kapitāla rādītājs 12 %. Kapitālu nodrošinās krājbanku asociācijas NRW (50 %) un krājbanku asociācija valsts līmenī (DSGV — 50 %) (38). Tās pasīvus veidos krājbanku noguldījumi, obligācijas un segtās obligācijas, kā arī institucionālo ieguldītāju noguldījumi. Finansējuma lielākā daļa tiks nodrošināta, izmantojot krājbanku finanšu grupas locekļus.

| (65) | Pēc 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas Landesbank Helaba norādīja uz gatavību pārņemt Verbundbank darbību. Helaba2011. gada 12. decembrī principā ar pozitīvu vērtējumu pabeidza WestLB aktīvu un pasīvu izlases portfeļa padziļinātu pārbaudi un atkārtoti izteica vēlmi pārņemt Verbundbank, uzdodot tās valdei sākt konkrētas pārrunas par Verbundbank darījumu integrēšanu (39). Verbundbank integrēšanu Helaba vai krājbanku sektorā organizēja krājbanku asociācijas pēc tam, kad kļuva skaidrs, ka Verbundbank paredzamā rentabilitāte — ja tā darbojas autonomi — būs salīdzinoši zema, ar ieņēmumiem no akciju kapitāla no [2,0–3,0] % līdz [4,0–5,0] %. Samazināti pieskaitāmie izdevumi un sinerģija, kas rodas, integrējot Verbundbank darbību Helaba vai krājbanku sektorā, uzlabotu paredzamo rentabilitāti un nostiprinātu to pieņemamā līmenī. |
| --- | --- |

(65)

Pēc 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas Landesbank Helaba norādīja uz gatavību pārņemt Verbundbank darbību. Helaba2011. gada 12. decembrī principā ar pozitīvu vērtējumu pabeidza WestLB aktīvu un pasīvu izlases portfeļa padziļinātu pārbaudi un atkārtoti izteica vēlmi pārņemt Verbundbank, uzdodot tās valdei sākt konkrētas pārrunas par Verbundbank darījumu integrēšanu (39). Verbundbank integrēšanu Helaba vai krājbanku sektorā organizēja krājbanku asociācijas pēc tam, kad kļuva skaidrs, ka Verbundbank paredzamā rentabilitāte — ja tā darbojas autonomi — būs salīdzinoši zema, ar ieņēmumiem no akciju kapitāla no [2,0–3,0] % līdz [4,0–5,0] %. Samazināti pieskaitāmie izdevumi un sinerģija, kas rodas, integrējot Verbundbank darbību Helaba vai krājbanku sektorā, uzlabotu paredzamo rentabilitāti un nostiprinātu to pieņemamā līmenī.

ii)   
  Aktīvu pārdošana vai pārvešana

| (66) | Attiecībā uz tām WestLB daļām, kas neatbilst Verbundbank izveides nolūkam, 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā noteikts, ka līdz 2012. gada 30. jūnijam (līguma parakstīšanas dienai) tiks pārdots iespējami daudz daļu. Šis process ir sinhronizēts ar procesā esošajām pārdošanas darbībām, kas jau ir uzsāktas, lai tiktu izpildīti 2009. gada maija lēmuma nosacījumi. [...]. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz tām WestLB daļām, kas neatbilst Verbundbank izveides nolūkam, 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā noteikts, ka līdz 2012. gada 30. jūnijam (līguma parakstīšanas dienai) tiks pārdots iespējami daudz daļu. Šis process ir sinhronizēts ar procesā esošajām pārdošanas darbībām, kas jau ir uzsāktas, lai tiktu izpildīti 2009. gada maija lēmuma nosacījumi. [...].

| (67) | WestLB piedāvāja pārdošanā gan lielākas struktūrvienības, piemēram, Korporatīvo un strukturēto finanšu un kapitāla tirgus nodaļas, kuras ir nozīmīgākie WestLB ieņēmumu avoti, gan mazākas struktūrvienības, piemēram, Korporatīvo finanšu departamentu, Strukturēto finanšu departamentu, Pašu kapitāla vērtspapīru tirgu departamentu, Parāda tirgu departamentu un Turētājbanku pakalpojumu departamentu, kurus nepieciešamības gadījumā var iegādāties kopā ar to elektronisko datu apstrādes sistēmām un infrastruktūru. |
| --- | --- |

(67)

WestLB piedāvāja pārdošanā gan lielākas struktūrvienības, piemēram, Korporatīvo un strukturēto finanšu un kapitāla tirgus nodaļas, kuras ir nozīmīgākie WestLB ieņēmumu avoti, gan mazākas struktūrvienības, piemēram, Korporatīvo finanšu departamentu, Strukturēto finanšu departamentu, Pašu kapitāla vērtspapīru tirgu departamentu, Parāda tirgu departamentu un Turētājbanku pakalpojumu departamentu, kurus nepieciešamības gadījumā var iegādāties kopā ar to elektronisko datu apstrādes sistēmām un infrastruktūru.

| (68) | WestLB novērtēs piedāvājumus, izmantojot vairākus kritērijus, tostarp pārdošanas cenas un attiecīgo korekciju klauzulas, pārdošanas ietekmi uz WestLB bilanci un peļņas un zaudējumu pārskatu, piedāvājumu pamatotību, piemēram, attiecībā uz finansējuma koncepcijām un pircēja darījumu pieredzi, darījuma tiesiskajiem aspektiem un EAA papildinājumu. |
| --- | --- |

(68)

WestLB novērtēs piedāvājumus, izmantojot vairākus kritērijus, tostarp pārdošanas cenas un attiecīgo korekciju klauzulas, pārdošanas ietekmi uz WestLB bilanci un peļņas un zaudējumu pārskatu, piedāvājumu pamatotību, piemēram, attiecībā uz finansējuma koncepcijām un pircēja darījumu pieredzi, darījuma tiesiskajiem aspektiem un EAA papildinājumu.

| (69) | Visi WestLB aktīvi un pasīvi, kas nebūs pārdoti vai pārvesti uz Verbundbank, 2012. gada 30. jūnijā tiks pārvesti uz EAA. Piemērojamais tiesiskais regulējums (40) ļauj secīgi papildināt EAA ar nosacījumu, ka visa cita starpā ir pieejams pietiekams pašu kapitāls, visi raksturīgie aktīvu riski ir atklāti un ir iesniegts sīki izstrādāts likvidēšanas plāns. |
| --- | --- |

(69)

Visi WestLB aktīvi un pasīvi, kas nebūs pārdoti vai pārvesti uz Verbundbank, 2012. gada 30. jūnijā tiks pārvesti uz EAA. Piemērojamais tiesiskais regulējums (40) ļauj secīgi papildināt EAA ar nosacījumu, ka visa cita starpā ir pieejams pietiekams pašu kapitāls, visi raksturīgie aktīvu riski ir atklāti un ir iesniegts sīki izstrādāts likvidēšanas plāns.

| (70) | Pārvešanas metodes otrajai aktīvu pārvešanai būs tādas pašas kā tās, kas jau tika piemērotas 2009. gada decembrī un 2010. gada aprīlī, kad WestLB pirmā aktīvu pārveduma pirmās divas daļas tika pārvestas uz EAA. Priekšroka atkal tiks dota nodalīšanas metodei, un tikai tad, ja citas piemērotas pārvešanas metodes, piemēram, pārdošana vai pakārtota līdzdalība nebūs tiesiski vai tehniski iespējamas vai nozīmēs komerciāli nepamatotus riskus, fiziska pārvešana tiks aizstāta ar bāzes risku sintētisku pārvešanu. |
| --- | --- |

(70)

Pārvešanas metodes otrajai aktīvu pārvešanai būs tādas pašas kā tās, kas jau tika piemērotas 2009. gada decembrī un 2010. gada aprīlī, kad WestLB pirmā aktīvu pārveduma pirmās divas daļas tika pārvestas uz EAA. Priekšroka atkal tiks dota nodalīšanas metodei, un tikai tad, ja citas piemērotas pārvešanas metodes, piemēram, pārdošana vai pakārtota līdzdalība nebūs tiesiski vai tehniski iespējamas vai nozīmēs komerciāli nepamatotus riskus, fiziska pārvešana tiks aizstāta ar bāzes risku sintētisku pārvešanu.

| (71) | Pārvešanas nolūks ir nodrošināt, ka attiecīgi WestLB vai SPM banka neiesaistās jaunā banku darbībā (izņemot darbības, kas paredzētas saistībā ar pakalpojumu sniegšanas darbību) un tās vairs nav pakļautas kredītriskam vai tirgus riskam uz pašu rēķina, kas jāsedz ar regulatora noteikto minimālo pašu kapitālu, par pamatu ņemot pašlaik piemērojamo tiesisko regulējumu (41). |
| --- | --- |

(71)

Pārvešanas nolūks ir nodrošināt, ka attiecīgi WestLB vai SPM banka neiesaistās jaunā banku darbībā (izņemot darbības, kas paredzētas saistībā ar pakalpojumu sniegšanas darbību) un tās vairs nav pakļautas kredītriskam vai tirgus riskam uz pašu rēķina, kas jāsedz ar regulatora noteikto minimālo pašu kapitālu, par pamatu ņemot pašlaik piemērojamo tiesisko regulējumu (41).

| (72) | Attiecībā uz aktīvu un pasīvu novērtējumu pārvešana notiks, izmantojot pienācīga riska bilances vērtības, kas nozīmē [...]. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz aktīvu un pasīvu novērtējumu pārvešana notiks, izmantojot pienācīga riska bilances vērtības, kas nozīmē [...].

iii)   
  SPM banka

| (73) | Pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB neiesaistīsies jaunās bankas darbībās (izņemot darbības, kas saistītas ar tās pakalpojumu sniegšanas darbībām), atteiksies no zīmola nosaukuma WestLB un tiks pārdēvēta par SPM banku (sākotnējais darba nosaukums) WestLB tiks pārveidota par vienību, kuras turējumā likvidēšanas nolūkā ir t. s. „mantotās” pozīcijas, kas komerciāli pārvestas uz EAA, un kura parūpēsies par atlikušajiem darbiniekiem, un par apkalpošanas platformu, kura sniegs tikai aktīvu pārvaldības pakalpojumus. |
| --- | --- |

(73)

Pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB neiesaistīsies jaunās bankas darbībās (izņemot darbības, kas saistītas ar tās pakalpojumu sniegšanas darbībām), atteiksies no zīmola nosaukuma WestLB un tiks pārdēvēta par SPM banku (sākotnējais darba nosaukums) WestLB tiks pārveidota par vienību, kuras turējumā likvidēšanas nolūkā ir t. s. „mantotās” pozīcijas, kas komerciāli pārvestas uz EAA, un kura parūpēsies par atlikušajiem darbiniekiem, un par apkalpošanas platformu, kura sniegs tikai aktīvu pārvaldības pakalpojumus.

| (74) | [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...].

| (75) | Būtībā SPM banka kļūs par mātesuzņēmumu (turpmāk „SPM bankas mātesuzņēmums”), kuram paredzēti divi meitasuzņēmumi, proti, SPM Betriebsgesellschaft un SPM Servicegesellschaft — pakalpojumu sniedzējs uzņēmums (turpmāk „pakalpojumu sniedzējs uzņēmums”). |
| --- | --- |

(75)

Būtībā SPM banka kļūs par mātesuzņēmumu (turpmāk „SPM bankas mātesuzņēmums”), kuram paredzēti divi meitasuzņēmumi, proti, SPM Betriebsgesellschaft un SPM Servicegesellschaft — pakalpojumu sniedzējs uzņēmums (turpmāk „pakalpojumu sniedzējs uzņēmums”).

| (76) | Aktīvi, ko nevar fiziski pārvest uz EAA nodokļu, tiesisku vai regulējošu iemeslu dēļ, tiks pārvesti tikai sintētiski. Šādi aktīvi tiks turēti SPM bankas mātesuzņēmuma vai SPM Betriebsgesellschaft bilancē, bet neatradīsies SPM Servicegesellschaft bilancē. |
| --- | --- |

(76)

Aktīvi, ko nevar fiziski pārvest uz EAA nodokļu, tiesisku vai regulējošu iemeslu dēļ, tiks pārvesti tikai sintētiski. Šādi aktīvi tiks turēti SPM bankas mātesuzņēmuma vai SPM Betriebsgesellschaft bilancē, bet neatradīsies SPM Servicegesellschaft bilancē.

| (77) | Pēc papildinājuma pabeigšanas WestLB vai attiecīgā gadījumā SPM banka neturēs riska svērtos aktīvus kredītriskiem un tirgus riskiem (42) un turēs tikai salīdzinoši mazu apjomu riska svērto aktīvu, lai segtu regulējumā noteiktās kapitāla prasības attiecībā uz darbības riskiem (mazāk nekā EUR 1 miljards, ja rēķina, piemērojot pamata indikatoru pieeju) (43). |
| --- | --- |

(77)

Pēc papildinājuma pabeigšanas WestLB vai attiecīgā gadījumā SPM banka neturēs riska svērtos aktīvus kredītriskiem un tirgus riskiem (42) un turēs tikai salīdzinoši mazu apjomu riska svērto aktīvu, lai segtu regulējumā noteiktās kapitāla prasības attiecībā uz darbības riskiem (mazāk nekā EUR 1 miljards, ja rēķina, piemērojot pamata indikatoru pieeju) (43).

| (78) | SPM Betriebsgesellschaft turēs atlikušās pensiju saistības attiecībā pret WestLB esošajiem un bijušajiem darbiniekiem. Galvenais SPM mātesuzņēmuma/ SPM Betriebsgesellschaft uzdevums būs samazināt strādājošo skaitu no esošā līmeņa, kas ir aptuveni 4 400 darbinieku, līdz 1 400 darbiniekiem 2016. gadā, no kuriem 1 000 būs pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā, un slēgt nevajadzīgās darbības vietas un sistēmas. SPM Betriebsgesellschaft nodrošinās tikai pamata blakusdarbības, piemēram, ēku un biroju uzturēšanu. |
| --- | --- |

(78)

SPM Betriebsgesellschaft turēs atlikušās pensiju saistības attiecībā pret WestLB esošajiem un bijušajiem darbiniekiem. Galvenais SPM mātesuzņēmuma/ SPM Betriebsgesellschaft uzdevums būs samazināt strādājošo skaitu no esošā līmeņa, kas ir aptuveni 4 400 darbinieku, līdz 1 400 darbiniekiem 2016. gadā, no kuriem 1 000 būs pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā, un slēgt nevajadzīgās darbības vietas un sistēmas. SPM Betriebsgesellschaft nodrošinās tikai pamata blakusdarbības, piemēram, ēku un biroju uzturēšanu.

| (79) | Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks nodalīts laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim, lai sniegtu aktīvu pārvaldības pakalpojumus WestLB atlikušajiem aktīviem un pasīviem. Fakts, ka aktīvu portfelis ir pārvests uz EAA (un Verbundbank), rada nepieciešamību pēc aktīvu pārvaldības pakalpojumiem, jo ne EAA, ne Verbundbank nevar pašas veikt portfeļu apkalpošanu. Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums piedāvās šos pakalpojumus EAA (un Verbundbank) par parastajām komerccenām. Visi ierobežojumi attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbības modeli (skatīt arī 80.–84. apsvērumu) beigsies pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas. |
| --- | --- |

(79)

Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks nodalīts laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim, lai sniegtu aktīvu pārvaldības pakalpojumus WestLB atlikušajiem aktīviem un pasīviem. Fakts, ka aktīvu portfelis ir pārvests uz EAA (un Verbundbank), rada nepieciešamību pēc aktīvu pārvaldības pakalpojumiem, jo ne EAA, ne Verbundbank nevar pašas veikt portfeļu apkalpošanu. Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums piedāvās šos pakalpojumus EAA (un Verbundbank) par parastajām komerccenām. Visi ierobežojumi attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbības modeli (skatīt arī 80.–84. apsvērumu) beigsies pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas.

| (80) | SPM mātesuzņēmumam vai tā meitasuzņēmumiem būs visas banku darbības licences, kas joprojām nepieciešamas to darbības veikšanai. Vācija apņemas nodrošināt, ka darbības joma un skaits licencēm bankas darbību veikšanai tiks ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(80)

SPM mātesuzņēmumam vai tā meitasuzņēmumiem būs visas banku darbības licences, kas joprojām nepieciešamas to darbības veikšanai. Vācija apņemas nodrošināt, ka darbības joma un skaits licencēm bankas darbību veikšanai tiks ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanai.

| (81) | Ievērojamas EAA portfeļu daļas ir iegrāmatotas ārzemju filiālēs, un tām tur būs jāpaliek. WestLB2011. gada 31. oktobrī bija riska pozīcijas Ņujorkā aptuveni EUR [5–15] miljardi, Londonā aptuveni EUR [15–25] miljardi un Āzijā aptuveni EUR [5–10] miljardi. Fiziska šo portfeļu pārvešana uz EAA saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu nebija iespējama vai bija ekonomiski nepamatota nodokļu, tiesisku vai regulējošu iemeslu dēļ, un tādēļ tas varēja notikt tikai sintētiski. Šie aktīvi paliks SPM mātesuzņēmumā vai SPM Betriebsgesellschaft, daļēji ārvalstu filiālēs vai meitasuzņēmumos. Vācija skaidro, ka ārzemju filiāles vai meitasuzņēmumus nevar nekavējoties slēgt, bet tā apņemas nodrošināt, ka SPM mātesuzņēmums vai SPM Betriebsgesellschaft slēgs visas ārzemju filiāles vai meitasuzņēmumus līdz 2016. gada beigām, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana. |
| --- | --- |

(81)

Ievērojamas EAA portfeļu daļas ir iegrāmatotas ārzemju filiālēs, un tām tur būs jāpaliek. WestLB2011. gada 31. oktobrī bija riska pozīcijas Ņujorkā aptuveni EUR [5–15] miljardi, Londonā aptuveni EUR [15–25] miljardi un Āzijā aptuveni EUR [5–10] miljardi. Fiziska šo portfeļu pārvešana uz EAA saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu nebija iespējama vai bija ekonomiski nepamatota nodokļu, tiesisku vai regulējošu iemeslu dēļ, un tādēļ tas varēja notikt tikai sintētiski. Šie aktīvi paliks SPM mātesuzņēmumā vai SPM Betriebsgesellschaft, daļēji ārvalstu filiālēs vai meitasuzņēmumos. Vācija skaidro, ka ārzemju filiāles vai meitasuzņēmumus nevar nekavējoties slēgt, bet tā apņemas nodrošināt, ka SPM mātesuzņēmums vai SPM Betriebsgesellschaft slēgs visas ārzemju filiāles vai meitasuzņēmumus līdz 2016. gada beigām, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana.

| (82) | Turklāt pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam ir pienācīgi jāapkalpo šie portfeļi. Lai saglabātu aktīvu pārvaldības zinātību, pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam būs filiāles Ņujorkā, Londonā un vienā vietā Āzijā. Aptuveni viena trešdaļa strādājošo, kuriem paredzēts strādāt pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā, strādās kādā no ārvalstu filiālēm. Tādējādi Komisija saprot, ka pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas SPM bankai pēc 2016. gada vairs nebūs ārvalstu filiāļu vai meitasuzņēmumu, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam ir pienācīgi jāapkalpo šie portfeļi. Lai saglabātu aktīvu pārvaldības zinātību, pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam būs filiāles Ņujorkā, Londonā un vienā vietā Āzijā. Aptuveni viena trešdaļa strādājošo, kuriem paredzēts strādāt pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā, strādās kādā no ārvalstu filiālēm. Tādējādi Komisija saprot, ka pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas SPM bankai pēc 2016. gada vairs nebūs ārvalstu filiāļu vai meitasuzņēmumu, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana.

| (83) | Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums būs ne tikai nodalīts, bet arī pēc tam tiks pārdots — vēlākais līdz 2016. gadam. Lai veicinātu pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanu, SPM banka laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam drīkst slēgt līgumus par aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanu trešo personu portfeļiem, t. i., portfeļiem, kas nav saistīti ar WestLB iepriekšējiem portfeļiem. Tomēr ieņēmumi no šīm darbībām nedrīkst pārsniegt [40–60] % no pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma kopējiem bruto ieņēmumiem. Šis ierobežojums beigsies pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas. |
| --- | --- |

(83)

Pakalpojumu sniedzējs uzņēmums būs ne tikai nodalīts, bet arī pēc tam tiks pārdots — vēlākais līdz 2016. gadam. Lai veicinātu pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanu, SPM banka laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam drīkst slēgt līgumus par aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanu trešo personu portfeļiem, t. i., portfeļiem, kas nav saistīti ar WestLB iepriekšējiem portfeļiem. Tomēr ieņēmumi no šīm darbībām nedrīkst pārsniegt [40–60] % no pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma kopējiem bruto ieņēmumiem. Šis ierobežojums beigsies pēc pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanas.

| (84) | Paredzams, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums radīs vidējus ieņēmumus no pārdošanas aptuveni [8–12] % apmērā, kam būtu jābūt pietiekami, lai nodrošinātu tā rentabilitāti (44). Peļņas un zaudējumu aprēķins, uz kura pamata tika aplēsta pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma rentabilitāte, liecina, ka līdz 2016. gadam ir jāsasniedz ievērojams izmaksu samazinājums (45). |
| --- | --- |

(84)

Paredzams, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums radīs vidējus ieņēmumus no pārdošanas aptuveni [8–12] % apmērā, kam būtu jābūt pietiekami, lai nodrošinātu tā rentabilitāti (44). Peļņas un zaudējumu aprēķins, uz kura pamata tika aplēsta pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma rentabilitāte, liecina, ka līdz 2016. gadam ir jāsasniedz ievērojams izmaksu samazinājums (45).

| (85) | Tomēr, ja SPM banka nepārdod pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu līdz 2016. gada 31. decembrim, Vācija apņemas nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks likvidēts. Tādā gadījumā visas esošās līgumiskās saistības tiks izbeigtas ar 2017. gada 31. decembri, kas ir pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pakāpeniskās likvidēšanas perioda (ja to nepārdod) beigu datums. |
| --- | --- |

(85)

Tomēr, ja SPM banka nepārdod pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu līdz 2016. gada 31. decembrim, Vācija apņemas nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks likvidēts. Tādā gadījumā visas esošās līgumiskās saistības tiks izbeigtas ar 2017. gada 31. decembri, kas ir pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pakāpeniskās likvidēšanas perioda (ja to nepārdod) beigu datums.

4.   VĀCIJAS SAISTĪBAS

| (86) | Papildus 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam Vācija ir iesniegusi saistību sarakstu (skatīt pašreizējā lēmuma pielikumu), kuru īsumā var apkopot šādi:






  a) | ZĪMOLA NOSAUKUMS






  — | Attiecībā uz zīmola nosaukumu WestLB Vācija apņemas, ka nosaukums WestLB pēc 2012. gada 30. jūnija vairs netiks izmantots (iespējams piemērot trīs mēnešu pagarinājumu, ja tas izrādās nepieciešams tehnisku iemeslu dēļ). |
| --- | --- | --- | --- |

(86)

Papildus 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam Vācija ir iesniegusi saistību sarakstu (skatīt pašreizējā lēmuma pielikumu), kuru īsumā var apkopot šādi:

a)

ZĪMOLA NOSAUKUMS

—

Attiecībā uz zīmola nosaukumu WestLB Vācija apņemas, ka nosaukums WestLB pēc 2012. gada 30. jūnija vairs netiks izmantots (iespējams piemērot trīs mēnešu pagarinājumu, ja tas izrādās nepieciešams tehnisku iemeslu dēļ).

| b) | VERBUNDBANK







  — | Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank darbības līdz 2016. gada 31. decembrim tiks ierobežotas līdz darbībām, kas uzskaitītas 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā, ja vien Verbundbank netiks apvienota ar citu Landesbank pirms 2016. gada 31. decembra. |
| --- | --- | --- |

b)

VERBUNDBANK

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank darbības līdz 2016. gada 31. decembrim tiks ierobežotas līdz darbībām, kas uzskaitītas 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā, ja vien Verbundbank netiks apvienota ar citu Landesbank pirms 2016. gada 31. decembra.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka NRW nākotnē neiegādāsies Verbundbank akcijas, kā arī nesniegs tai jebkāda veida finanšu atbalstu. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka NRW nākotnē neiegādāsies Verbundbank akcijas, kā arī nesniegs tai jebkāda veida finanšu atbalstu.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank netiks nodalīta kā autonoma banka un ka Verbundbank aktīvus un pasīvus līdz 2012. gada 30. jūnijam pārņems krājbanku sektors. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank netiks nodalīta kā autonoma banka un ka Verbundbank aktīvus un pasīvus līdz 2012. gada 30. jūnijam pārņems krājbanku sektors.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka visas personas īstenos no Eckpunktevereinbarung izrietošās saistības, neveicot izmaiņas vai nekavējot termiņus, lai, jo īpaši par pamatu ņemot pārveduma subjektu un novērtējumu, ka struktūrvienības uzņēmuma vērtība ir nulle, tiktu nodrošināta pietiekama darījuma drošība, un ka atbrīvošanās no Verbundbank notiek līdz 2012. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka visas personas īstenos no Eckpunktevereinbarung izrietošās saistības, neveicot izmaiņas vai nekavējot termiņus, lai, jo īpaši par pamatu ņemot pārveduma subjektu un novērtējumu, ka struktūrvienības uzņēmuma vērtība ir nulle, tiktu nodrošināta pietiekama darījuma drošība, un ka atbrīvošanās no Verbundbank notiek līdz 2012. gada 30. jūnijam.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka padziļinātas pārbaudes pozitīva iznākuma rezultātā Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) pārņems Verbundbank. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka padziļinātas pārbaudes pozitīva iznākuma rezultātā Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) pārņems Verbundbank.

| c) | SPM BANKA






  — | Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka ierobežos darbību un sniegs tikai šādus pakalpojumus:






  i) | EAA, Verbundbank un trešo personu portfeļu apkalpošana, ja nepieciešams, ietverot portfeļu darbības rezultātu pārvaldību, vērtspapīru mijieskaitu, apstrādi un izmantošanu, kredītu vērtēšanu, kredītu pārvaldību un kredītu uzraudzību, kredītriska kontroli, regulējumā paredzēto ziņojumu sagatavošanu, uzņēmumu kredīta nodrošinājuma pārvaldību, tostarp attiecīgo datu pārvaldību, tirgus risku pārvaldību, IT un uzskaites pakalpojumus, finansējuma, riska ierobežošanas un naudas plūsmas pārvaldību, finanšu pārskatu sniegšanu, līdzdalības uzņēmumos kontrolēšanu, atbilstības nodrošināšanu un pārvaldību; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

SPM BANKA

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka ierobežos darbību un sniegs tikai šādus pakalpojumus:

i)

EAA, Verbundbank un trešo personu portfeļu apkalpošana, ja nepieciešams, ietverot portfeļu darbības rezultātu pārvaldību, vērtspapīru mijieskaitu, apstrādi un izmantošanu, kredītu vērtēšanu, kredītu pārvaldību un kredītu uzraudzību, kredītriska kontroli, regulējumā paredzēto ziņojumu sagatavošanu, uzņēmumu kredīta nodrošinājuma pārvaldību, tostarp attiecīgo datu pārvaldību, tirgus risku pārvaldību, IT un uzskaites pakalpojumus, finansējuma, riska ierobežošanas un naudas plūsmas pārvaldību, finanšu pārskatu sniegšanu, līdzdalības uzņēmumos kontrolēšanu, atbilstības nodrošināšanu un pārvaldību;

| ii) | tādu aktīvu gadījumā, kuri uz EAA pārvesti sintētiski, EAA savas likvidēšanas stratēģijas ietvaros var veikt arī šādu aktīvu termiņu pagarināšanu, pārdošanu vai pārvēršanu vērtspapīros; šādos gadījumos SPM banka rīkosies tikai EAA vārdā un tās uzdevumā (46). |
| --- | --- |

ii)

tādu aktīvu gadījumā, kuri uz EAA pārvesti sintētiski, EAA savas likvidēšanas stratēģijas ietvaros var veikt arī šādu aktīvu termiņu pagarināšanu, pārdošanu vai pārvēršanu vērtspapīros; šādos gadījumos SPM banka rīkosies tikai EAA vārdā un tās uzdevumā (46).

| — | Vācija ir iesniegusi aprakstu nepieciešamajām licencēm banku darbības veikšanai un apņemšanos nodrošināt, ka visas pārējās licences banku darbības veikšanai tiks atdotas atpakaļ līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

—

Vācija ir iesniegusi aprakstu nepieciešamajām licencēm banku darbības veikšanai un apņemšanos nodrošināt, ka visas pārējās licences banku darbības veikšanai tiks atdotas atpakaļ līdz 2012. gada 31. decembrim.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka darbinieku skaits SPM bankā tiks samazināts no pašreizējā skaita 4 400 līdz 1 000 pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā 2016. gadā. Ir iesniegti aptuveni skaitļi plānotajam darbinieku skaitam šī samazinājuma laikā. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka darbinieku skaits SPM bankā tiks samazināts no pašreizējā skaita 4 400 līdz 1 000 pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā 2016. gadā. Ir iesniegti aptuveni skaitļi plānotajam darbinieku skaitam šī samazinājuma laikā.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka ievēros konkrētus nosacījumus, piedāvājot pakalpojumus trešām personām. Trešo personu darījumu īpatsvars nedrīkst pārsniegt [40–60] % no kopējiem bruto ieņēmumiem. Trešās personas līgumus slēgs atsevišķa struktūrvienība (pakalpojumu sniedzējs uzņēmums, kas būs jānodala), kam būs licence banku darbības veikšanai, kas būs ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka ievēros konkrētus nosacījumus, piedāvājot pakalpojumus trešām personām. Trešo personu darījumu īpatsvars nedrīkst pārsniegt [40–60] % no kopējiem bruto ieņēmumiem. Trešās personas līgumus slēgs atsevišķa struktūrvienība (pakalpojumu sniedzējs uzņēmums, kas būs jānodala), kam būs licence banku darbības veikšanai, kas būs ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pārdots līdz 2016. gada 31. decembrim. Trešo personu līgumi, kuru derīguma termiņš ir pēc 2017. gada, ir atļauti, ja līgums paredz klientam tiesības izbeigt līgumu kapacitātes iemeslu dēļ (sākot no 2017. gada 31. decembra). |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pārdots līdz 2016. gada 31. decembrim. Trešo personu līgumi, kuru derīguma termiņš ir pēc 2017. gada, ir atļauti, ja līgums paredz klientam tiesības izbeigt līgumu kapacitātes iemeslu dēļ (sākot no 2017. gada 31. decembra).

| — | Ja pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošana nenotiek līdz paredzētajam datumam, Vācija nodrošinās, ka sākot no 2017. gada 31. decembra visas pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbības tiks pārtrauktas vai nodotas. Ja pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošana ir veiksmīga, visi ierobežojumi, kas noteikti attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbību, tiks atcelti. |
| --- | --- |

—

Ja pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošana nenotiek līdz paredzētajam datumam, Vācija nodrošinās, ka sākot no 2017. gada 31. decembra visas pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbības tiks pārtrauktas vai nodotas. Ja pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošana ir veiksmīga, visi ierobežojumi, kas noteikti attiecībā uz pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbību, tiks atcelti.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka nesniegs konkrēti šādus pakalpojumus: darījumi savā vārdā, jebkura veida sertifikātu emitēšana, projektu un komercdarījumu finansēšana, uz aktīviem balstītas finanses, aizdevumu pārvēršana vērtspapīros un sindicēto aizdevumu darījumi, un starptautiskie korporatīvie bankas darījumi. Sintētiski pārvestiem aktīviem, ko garantē EAA, SPM banka ir galvenais aizdevējs, kas var pieprasīt SPM bankai izsniegt aizdevumus, pārdot aizdevumus vai veikt parāda pārvēršanu vērtspapīros, bet tā var to darīt tikai tad, ja šīs darbības pieprasa EAA. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka nesniegs konkrēti šādus pakalpojumus: darījumi savā vārdā, jebkura veida sertifikātu emitēšana, projektu un komercdarījumu finansēšana, uz aktīviem balstītas finanses, aizdevumu pārvēršana vērtspapīros un sindicēto aizdevumu darījumi, un starptautiskie korporatīvie bankas darījumi. Sintētiski pārvestiem aktīviem, ko garantē EAA, SPM banka ir galvenais aizdevējs, kas var pieprasīt SPM bankai izsniegt aizdevumus, pārdot aizdevumus vai veikt parāda pārvēršanu vērtspapīros, bet tā var to darīt tikai tad, ja šīs darbības pieprasa EAA.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka piedāvās aktīvu pārvaldības pakalpojumus tikai par godīgu tirgus cenu un ka piedāvātās cenas būs pietiekamas, lai pilnībā segtu pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma izmaksas. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka piedāvās aktīvu pārvaldības pakalpojumus tikai par godīgu tirgus cenu un ka piedāvātās cenas būs pietiekamas, lai pilnībā segtu pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma izmaksas.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc 2016. gada SPM bankai vairs nebūs ārvalstu filiāļu vai meitasuzņēmumu, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana. Tomēr pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam var būt viena ārvalstu filiāle Londonā, viena — Ņujorkā un trešā Āzijā, lai izmantotu vietējo zinātību, nodrošinātu laika zonu segumu, samazinātu darbības riskus un spētu konkurēt. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc 2016. gada SPM bankai vairs nebūs ārvalstu filiāļu vai meitasuzņēmumu, ja vien bankas regulatora prasību dēļ netiks aizkavēta kādas atsevišķas struktūrvienības slēgšana. Tomēr pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam var būt viena ārvalstu filiāle Londonā, viena — Ņujorkā un trešā Āzijā, lai izmantotu vietējo zinātību, nodrošinātu laika zonu segumu, samazinātu darbības riskus un spētu konkurēt.

| — | Vācija apņemas nodrošināt, ka pilnvarnieka pienākumos ietilps SPM bankas uzraudzība. |
| --- | --- |

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka pilnvarnieka pienākumos ietilps SPM bankas uzraudzība.

| d) | EAA







  — | Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc EAA pakalpojumu līguma pagarināšanas līdz 2016. gada 31. decembrimEAA nepieciešamos aktīvu pārvaldības pakalpojumus iegādāsies atbilstīgi saistībām par komerciālu cenu noteikšanu un izmantojot valsts iepirkuma procedūru. |
| --- | --- | --- |

d)

EAA

—

Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc EAA pakalpojumu līguma pagarināšanas līdz 2016. gada 31. decembrimEAA nepieciešamos aktīvu pārvaldības pakalpojumus iegādāsies atbilstīgi saistībām par komerciālu cenu noteikšanu un izmantojot valsts iepirkuma procedūru.

| e) | UZRAUDZĪBA






  — | Vācija apņemas iesniegt Komisijai sīki izstrādātus ceturkšņa ziņojumus par pasākumiem, kas veikti, par pamatu ņemot 2011. gada 16. decembrī panākto saprašanos starp Komisiju un Vāciju. |
| --- | --- | --- |

e)

UZRAUDZĪBA

—

Vācija apņemas iesniegt Komisijai sīki izstrādātus ceturkšņa ziņojumus par pasākumiem, kas veikti, par pamatu ņemot 2011. gada 16. decembrī panākto saprašanos starp Komisiju un Vāciju.

III.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA ATBILSTĪGI LESD 108. PANTA 2. PUNKTAM

1.   2009. GADA DECEMBRA LĒMUMS

| (87) | Komisija 2009. gada decembra lēmumā izteica šaubas atbilstīgi LESD 108. panta 2. punktam par šajā lēmumā minēto pārbaudīto aktīvu glābšanas pasākumu saderību ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (47) (turpmāk „Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”). Turklāt Komisija uzskata, ka dzīvotspējas atjaunošana, pienācīga sloga sadale un mazinājums konkurences kropļojumam, ko rada (papildu) atbalsts, nav pārliecinoši parādīts atbilstoši Komisijas paziņojumam par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (48) (turpmāk „Pārstrukturēšanas paziņojums”). |
| --- | --- |

(87)

Komisija 2009. gada decembra lēmumā izteica šaubas atbilstīgi LESD 108. panta 2. punktam par šajā lēmumā minēto pārbaudīto aktīvu glābšanas pasākumu saderību ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (47) (turpmāk „Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”). Turklāt Komisija uzskata, ka dzīvotspējas atjaunošana, pienācīga sloga sadale un mazinājums konkurences kropļojumam, ko rada (papildu) atbalsts, nav pārliecinoši parādīts atbilstoši Komisijas paziņojumam par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (48) (turpmāk „Pārstrukturēšanas paziņojums”).

| (88) | Komisija norādīja, ka tā ne tikai izmeklēja jauno atbalstu, kas radās saistībā ar aktīvu pārvedumu uz EAA, bet tai bija arī no jauna jāapsver atbalsts, kas tika atļauts ar 2009. gada maija lēmumu (49). |
| --- | --- |

(88)

Komisija norādīja, ka tā ne tikai izmeklēja jauno atbalstu, kas radās saistībā ar aktīvu pārvedumu uz EAA, bet tai bija arī no jauna jāapsver atbalsts, kas tika atļauts ar 2009. gada maija lēmumu (49).

| (89) | Komisija arī norādīja uz šaubām par krājbanku pienācīgu pašu ieguldījumu, ņemot vērā, ka krājbanku saistībām, kas izriet no aktīvu glābšanas pasākuma, tika noteikts maksimālais līmenis un ka kapitāls, kas nepieciešams EAA izveidei, tika iegūts tikai no Vācijas, bet nevis no krājbankām (50). |
| --- | --- |

(89)

Komisija arī norādīja uz šaubām par krājbanku pienācīgu pašu ieguldījumu, ņemot vērā, ka krājbanku saistībām, kas izriet no aktīvu glābšanas pasākuma, tika noteikts maksimālais līmenis un ka kapitāls, kas nepieciešams EAA izveidei, tika iegūts tikai no Vācijas, bet nevis no krājbankām (50).

| (90) | Vācijai tika pieprasīts iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā pilnu piešķirtā valsts atbalsta summu un ietverot pienācīgu atlīdzību un papildus padziļinātu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(90)

Vācijai tika pieprasīts iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā pilnu piešķirtā valsts atbalsta summu un ietverot pienācīgu atlīdzību un papildus padziļinātu pārstrukturēšanu.

2.   2010. GADA NOVEMBRA LĒMUMS

| (91) | Ar 2010. gada novembra lēmumu Komisija pagarināja procedūru, jo tai bija lielas šaubas attiecībā uz pirmā aktīvu pārveduma saderību ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu un 2009. gada decembra pārstrukturēšanas plāna saderību, jo tajā nebija spēts parādīt, ka ar to iespējams nodrošināt saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanu, kā arī to, kā nodrošināt pienācīgu sloga sadali un mazināt atbalsta radīto konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(91)

Ar 2010. gada novembra lēmumu Komisija pagarināja procedūru, jo tai bija lielas šaubas attiecībā uz pirmā aktīvu pārveduma saderību ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu un 2009. gada decembra pārstrukturēšanas plāna saderību, jo tajā nebija spēts parādīt, ka ar to iespējams nodrošināt saņēmēja dzīvotspējas atjaunošanu, kā arī to, kā nodrošināt pienācīgu sloga sadali un mazināt atbalsta radīto konkurences kropļojumu.

| (92) | Konkrēti attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu Komisija izteica šaubas par samazinātas vērtības aktīvu atbilstīgumu. Komisija izdarīja secinājumu par valsts atbalsta esamību un atbalsta summu un novērtēja summas kā tādas, kas liecina, ka atbalsts nebūs saderīgs ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ja netiks veikta zaudējumu apvērse vai kompensēšana, izmantojot papildu pārstrukturēšanu atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam. |
| --- | --- |

(92)

Konkrēti attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu Komisija izteica šaubas par samazinātas vērtības aktīvu atbilstīgumu. Komisija izdarīja secinājumu par valsts atbalsta esamību un atbalsta summu un novērtēja summas kā tādas, kas liecina, ka atbalsts nebūs saderīgs ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ja netiks veikta zaudējumu apvērse vai kompensēšana, izmantojot papildu pārstrukturēšanu atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam.

| (93) | Komisija 2010. gada novembra lēmumā secināja, ka atbalsta summa, kas ir saistāma ar pirmo aktīvu pārvedumu, ir aptuveni EUR 6,9 miljardi, kā to noteikuši tās eksperti. Šī summa ir aprēķināta kā starpība starp aktīvu pārveduma vērtību un tirgus vērtību (aptuveni EUR 11 miljardi) (51), kas koriģēta ar sākotnējo akciju kapitālu, kas piešķirts EAA (aptuveni EUR 3,3 miljardi) (52), ar konkrētu ar kredītrisku saistītu parādzīmju bilances vērtību (aptuveni EUR 0,3 miljardi) (53) un ar atskaitījumu, pārvedot pasīvus, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības (aptuveni EUR 0,9 miljardi) (54). |
| --- | --- |

(93)

Komisija 2010. gada novembra lēmumā secināja, ka atbalsta summa, kas ir saistāma ar pirmo aktīvu pārvedumu, ir aptuveni EUR 6,9 miljardi, kā to noteikuši tās eksperti. Šī summa ir aprēķināta kā starpība starp aktīvu pārveduma vērtību un tirgus vērtību (aptuveni EUR 11 miljardi) (51), kas koriģēta ar sākotnējo akciju kapitālu, kas piešķirts EAA (aptuveni EUR 3,3 miljardi) (52), ar konkrētu ar kredītrisku saistītu parādzīmju bilances vērtību (aptuveni EUR 0,3 miljardi) (53) un ar atskaitījumu, pārvedot pasīvus, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības (aptuveni EUR 0,9 miljardi) (54).

| (94) | Komisija apstiprināja pārveduma deltu, kādu to bija aprēķinājuši tās eksperti, t. i., neto starpību starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtību un reālo ekonomisko vērtību. Tā uzskatīja, ka pārveduma delta ir EUR 3,4 miljardi, ja tiek koriģēts pašu kapitāls un kredītfaktori (55). Attiecībā uz vērtspapīru portfeli Komisija atzīmēja, ka, lai uzskatītu, ka pieprasītās aktīvu klases ir samazinātas vērtības (56), būtu bijuši nepieciešami papildu pierādījumi, lai secinātu, ka tirgus šiem aktīviem patiesi būtu bijis nefunkcionējošs, tiem nebūtu pircēju un pārdevēju. Turklāt, par pamatu ņemot savu lēmumu pieņemšanas praksi, Komisija piekrita ekspertiem, ka diskonta faktori, ko WestLB ir piemērojusi, nosakot REV, ir pārāk zemi, tādējādi dodot pārāk augstu rezultātu attiecībā uz reālo ekonomisko vērtību. Komisija piekrita ekspertu konstatējumam, ka, piemērojot nepietiekami konservatīvus saistību neizpildes radīto zaudējumu pieņēmumus, aizdevumu portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir par aptuveni EUR 1,0 miljardiem zemāka nekā WestLB aplēses. Komisija atzīmēja, ka šie skaitļi tika salīdzināti sektoru līmenī atbilstīgi Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (57). Turklāt Komisija pārskatīja citus nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus, par kuriem tika ziņots, bet nolēma, ka nav pamata ņemt tos vērā, veicot reālās ekonomiskās vērtības novērtējumu. |
| --- | --- |

(94)

Komisija apstiprināja pārveduma deltu, kādu to bija aprēķinājuši tās eksperti, t. i., neto starpību starp aktīvu un pasīvu pārveduma vērtību un reālo ekonomisko vērtību. Tā uzskatīja, ka pārveduma delta ir EUR 3,4 miljardi, ja tiek koriģēts pašu kapitāls un kredītfaktori (55). Attiecībā uz vērtspapīru portfeli Komisija atzīmēja, ka, lai uzskatītu, ka pieprasītās aktīvu klases ir samazinātas vērtības (56), būtu bijuši nepieciešami papildu pierādījumi, lai secinātu, ka tirgus šiem aktīviem patiesi būtu bijis nefunkcionējošs, tiem nebūtu pircēju un pārdevēju. Turklāt, par pamatu ņemot savu lēmumu pieņemšanas praksi, Komisija piekrita ekspertiem, ka diskonta faktori, ko WestLB ir piemērojusi, nosakot REV, ir pārāk zemi, tādējādi dodot pārāk augstu rezultātu attiecībā uz reālo ekonomisko vērtību. Komisija piekrita ekspertu konstatējumam, ka, piemērojot nepietiekami konservatīvus saistību neizpildes radīto zaudējumu pieņēmumus, aizdevumu portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir par aptuveni EUR 1,0 miljardiem zemāka nekā WestLB aplēses. Komisija atzīmēja, ka šie skaitļi tika salīdzināti sektoru līmenī atbilstīgi Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (57). Turklāt Komisija pārskatīja citus nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus, par kuriem tika ziņots, bet nolēma, ka nav pamata ņemt tos vērā, veicot reālās ekonomiskās vērtības novērtējumu.

| (95) | Komisija izteica šaubas par samazinātas vērtības aktīvu pārvaldību, jo tos joprojām administrēja WestLB. Turklāt Komisija no fakta, ka EAA bija reģistrējusi zaudējumus EUR 1 miljarda apmērā īsi pēc tās izveides, secināja, ka zaudējumi jau varēja būt radušies pārveduma dienā. Tas radīja šaubas, vai attiecīgie aktīvi ir Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punkta darbības jomā. |
| --- | --- |

(95)

Komisija izteica šaubas par samazinātas vērtības aktīvu pārvaldību, jo tos joprojām administrēja WestLB. Turklāt Komisija no fakta, ka EAA bija reģistrējusi zaudējumus EUR 1 miljarda apmērā īsi pēc tās izveides, secināja, ka zaudējumi jau varēja būt radušies pārveduma dienā. Tas radīja šaubas, vai attiecīgie aktīvi ir Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punkta darbības jomā.

| (96) | Vācijai atkal tika pieprasīts iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā papildu atbalstu, kas piešķirts WestLB, un novēršot šajā lēmumā norādītās nepilnības. |
| --- | --- |

(96)

Vācijai atkal tika pieprasīts iesniegt pārskatītu pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā papildu atbalstu, kas piešķirts WestLB, un novēršot šajā lēmumā norādītās nepilnības.

IV.   VĀCIJAS NOSTĀJA

| (97) | Vācija neapstrīd, ka pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(97)

Vācija neapstrīd, ka pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

1.   PAR PIRMO AKTĪVU PĀRVEDUMU UZ EAA

| (98) | Vācija apstrīd dažus secinājumus attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu uz EAA. |
| --- | --- |

(98)

Vācija apstrīd dažus secinājumus attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu uz EAA.

a.   SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PAZIŅOJUMA PIEMĒROJAMĪBA

| (99) | Pirmkārt, Vācija atkārto savu 2010. gada 2. februāra nostāju, norādot, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams pirmajam aktīvu pārvedumam uz EAA. Vācija apgalvo, ka WestLB faktiski uzņemas samazinātas vērtības aktīvu pasākuma slogu, jo WestLB pārved uz EAA pašas kapitālu. Atsaucoties uz 2009. gada maija lēmumu, Vācija apgalvo, ka atbilstoši 8. zemsvītras piezīmei šī lēmuma 16. apsvērumā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams, ja pasākumu īsteno valsts akcionāri, būdami īpašnieki. |
| --- | --- |

(99)

Pirmkārt, Vācija atkārto savu 2010. gada 2. februāra nostāju, norādot, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams pirmajam aktīvu pārvedumam uz EAA. Vācija apgalvo, ka WestLB faktiski uzņemas samazinātas vērtības aktīvu pasākuma slogu, jo WestLB pārved uz EAA pašas kapitālu. Atsaucoties uz 2009. gada maija lēmumu, Vācija apgalvo, ka atbilstoši 8. zemsvītras piezīmei šī lēmuma 16. apsvērumā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams, ja pasākumu īsteno valsts akcionāri, būdami īpašnieki.

b.   PIRMĀ AKTĪVU PĀRVEDUMA REĀLĀS EKONOMISKĀS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANA

| (100) | Otrkārt, Vācija apgalvo, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdas, novērtējot pārvestos aktīvus un piemērojot novērtēšanas faktorus. |
| --- | --- |

(100)

Otrkārt, Vācija apgalvo, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdas, novērtējot pārvestos aktīvus un piemērojot novērtēšanas faktorus.

| (101) | Lai gan tā apgalvo, ka Komisijas vērtējums kopumā bija pārāk konservatīvs, tā plašāk komentē dažus punktus atsevišķajām aktīvu klasēm „Strukturētie vērtspapīri”, „Citi vērtspapīri” un „Kredītportfelis”. |
| --- | --- |

(101)

Lai gan tā apgalvo, ka Komisijas vērtējums kopumā bija pārāk konservatīvs, tā plašāk komentē dažus punktus atsevišķajām aktīvu klasēm „Strukturētie vērtspapīri”, „Citi vērtspapīri” un „Kredītportfelis”.

| (102) | Attiecībā uz „Strukturēto kredītu” portfeli Vācija apgalvo, ka WestLB vērtēšanas metodoloģiju, ko Komisija kritizēja, Deutsche Bundesbank uzskatīja par pieņemamu. Turklāt tā norāda, ka BlackRock Solutions — uzņēmums, kurš tika pilnvarots kā Vācijas eksperts —, noteica portfelim lielāku reālo ekonomisko vērtību nekā pati WestLB, kas norāda uz to, ka WestLB ir piemērojusi pietiekami konservatīvu pieeju. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz „Strukturēto kredītu” portfeli Vācija apgalvo, ka WestLB vērtēšanas metodoloģiju, ko Komisija kritizēja, Deutsche Bundesbank uzskatīja par pieņemamu. Turklāt tā norāda, ka BlackRock Solutions — uzņēmums, kurš tika pilnvarots kā Vācijas eksperts —, noteica portfelim lielāku reālo ekonomisko vērtību nekā pati WestLB, kas norāda uz to, ka WestLB ir piemērojusi pietiekami konservatīvu pieeju.

| (103) | Attiecībā uz „Citu vērtspapīru” portfeli Vācija apgalvo, ka galvenās atšķirības vērtības noteikšanas novērtējumā rodas no debatēm par to, vai ir jāpiemēro tirgus vērtība. Lai gan WestLB piedāvāja pati savus (galvenokārt uz likviditāti balstītus) kritērijus, lai noteiktu, vai tirgus ir nefunkcionējošs, Vācija kritizē Komisijas ekspertus par to, ka tie ir nepietiekami skaidrojuši savus konstatējumus, ka gandrīz visi aktīvi pieder funkcionējošiem tirgiem. Kā piemēru Vācija min valsts obligācijas, kas veido lielu daļu vērtspapīru portfeļa, un apgalvo, ka krītošās tirgus cenas 2009. gada beigās bija norāde uz tirgus vājināšanos. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz „Citu vērtspapīru” portfeli Vācija apgalvo, ka galvenās atšķirības vērtības noteikšanas novērtējumā rodas no debatēm par to, vai ir jāpiemēro tirgus vērtība. Lai gan WestLB piedāvāja pati savus (galvenokārt uz likviditāti balstītus) kritērijus, lai noteiktu, vai tirgus ir nefunkcionējošs, Vācija kritizē Komisijas ekspertus par to, ka tie ir nepietiekami skaidrojuši savus konstatējumus, ka gandrīz visi aktīvi pieder funkcionējošiem tirgiem. Kā piemēru Vācija min valsts obligācijas, kas veido lielu daļu vērtspapīru portfeļa, un apgalvo, ka krītošās tirgus cenas 2009. gada beigās bija norāde uz tirgus vājināšanos.

| (104) | Attiecībā uz „Kredītportfeļa” vērtēšanu Vācija norāda, ka Komisijas ekspertu viedokli, kas ir veidots bez piekļuves sīki izstrādātiem kredītu dokumentiem, nevar izmantot, lai apstrīdētu WestLB vērtības. Tā jo īpaši kritizē pārredzamības trūkumu attiecībā uz izmantotajiem novērtējuma parametriem, ar tiem saistītās pretrunas un Komisijas ekspertu pārlieku konservatīvo pieeju. Vācija apgalvo, ka ir jāpiemēro parametri, kas izmantoti Eiropas Banku uzraudzītāju komitejā (EBUU) stresa testā, nevis tie, ko izmantojuši Komisijas eksperti. Vācija jo īpaši kritizēja vienu no stresa scenārijiem, kurā Komisijas eksperti izmantojuši 70 % saistību nepildīšanas varbūtības pieņēmumu un 30 % saistību neizpildes radīto zaudējumu pieņēmumu. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz „Kredītportfeļa” vērtēšanu Vācija norāda, ka Komisijas ekspertu viedokli, kas ir veidots bez piekļuves sīki izstrādātiem kredītu dokumentiem, nevar izmantot, lai apstrīdētu WestLB vērtības. Tā jo īpaši kritizē pārredzamības trūkumu attiecībā uz izmantotajiem novērtējuma parametriem, ar tiem saistītās pretrunas un Komisijas ekspertu pārlieku konservatīvo pieeju. Vācija apgalvo, ka ir jāpiemēro parametri, kas izmantoti Eiropas Banku uzraudzītāju komitejā (EBUU) stresa testā, nevis tie, ko izmantojuši Komisijas eksperti. Vācija jo īpaši kritizēja vienu no stresa scenārijiem, kurā Komisijas eksperti izmantojuši 70 % saistību nepildīšanas varbūtības pieņēmumu un 30 % saistību neizpildes radīto zaudējumu pieņēmumu.

| (105) | Visbeidzot, atbildot uz Komisijas šaubām par atbilstīgumu, Vācija norādīja, ka pirmais EAA gada ziņojums (2010. gada 30. jūnijs) nenorāda uz esošā portfeļa zaudējumiem. Tā atspēko Komisijas šaubas, ka paredzamie zaudējumi EAA struktūrā tikuši nepietiekami novērtēti, apgalvojot, ka EAA faktisko uzkrājumu apjomu riskam galvenokārt nosaka Phoenix portfelis. Šī summa būtībā bija par EUR [0,5–1,5] miljardiem mazāka nekā summa, kas tika paredzēta samazināšanas plānā budžetā. Tādējādi tas, kā EAA traktē uzkrājumu veidošanu, nebija pretrunā ar WestLB veikto novērtējumu par paredzamajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(105)

Visbeidzot, atbildot uz Komisijas šaubām par atbilstīgumu, Vācija norādīja, ka pirmais EAA gada ziņojums (2010. gada 30. jūnijs) nenorāda uz esošā portfeļa zaudējumiem. Tā atspēko Komisijas šaubas, ka paredzamie zaudējumi EAA struktūrā tikuši nepietiekami novērtēti, apgalvojot, ka EAA faktisko uzkrājumu apjomu riskam galvenokārt nosaka Phoenix portfelis. Šī summa būtībā bija par EUR [0,5–1,5] miljardiem mazāka nekā summa, kas tika paredzēta samazināšanas plānā budžetā. Tādējādi tas, kā EAA traktē uzkrājumu veidošanu, nebija pretrunā ar WestLB veikto novērtējumu par paredzamajiem zaudējumiem.

c.   NELABVĒLĪGO IETEKMI MAZINOŠIE FAKTORI

| (106) | Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka pārvesto portfeļu novērtējumā jāņem vērā nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori, konkrēti attiecībā uz i) pārvestajiem pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības; ii) nākotnes naudas līdzekļu plūsmu; iii) piešķirtajām, bet neizmantotajām kredītlīnijām; un iv) paredzamo zaudējumu diskontēšanu. |
| --- | --- |

(106)

Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka pārvesto portfeļu novērtējumā jāņem vērā nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori, konkrēti attiecībā uz i) pārvestajiem pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības; ii) nākotnes naudas līdzekļu plūsmu; iii) piešķirtajām, bet neizmantotajām kredītlīnijām; un iv) paredzamo zaudējumu diskontēšanu.

| (107) | Attiecībā uz pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Vācija apgalvo, ka, pārvedot šādus pasīvus (58) uz EAA, WestLB atsakās no ekonomiskās priekšrocības EUR 882 miljonu vērtībā, un tas ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Vācija apgalvo, ka, pārvedot šādus pasīvus (58) uz EAA, WestLB atsakās no ekonomiskās priekšrocības EUR 882 miljonu vērtībā, un tas ir jāņem vērā.

| (108) | Attiecībā uz nākotnes naudas plūsmām Vācija apgalvo, ka, pārvedot portfeļus uz EAA, WestLB atsakās no nākotnes naudas plūsmām (procentu maksājumiem utt.), kas veido EUR 880 miljonus, un tas jāņem vērā. |
| --- | --- |

(108)

Attiecībā uz nākotnes naudas plūsmām Vācija apgalvo, ka, pārvedot portfeļus uz EAA, WestLB atsakās no nākotnes naudas plūsmām (procentu maksājumiem utt.), kas veido EUR 880 miljonus, un tas jāņem vērā.

| (109) | Vācija apgalvo, ka ir nepieciešama korekcija piešķirto, bet neizmantoto kredītlīniju pārvešanai uz EAA, jo to iespējamie riski ir ietverti reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanā, bet to potenciālā spēja pelnīt nav ietverta vispārējā novērtējumā. |
| --- | --- |

(109)

Vācija apgalvo, ka ir nepieciešama korekcija piešķirto, bet neizmantoto kredītlīniju pārvešanai uz EAA, jo to iespējamie riski ir ietverti reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanā, bet to potenciālā spēja pelnīt nav ietverta vispārējā novērtējumā.

| (110) | Attiecībā uz paredzamo zaudējumu diskontēšanu Vācija apgalvo, ka portfeļu vērtēšanas pamatā jābūt diskontētajiem paredzamajiem zaudējumiem, jo piesardzības pretrunīgā koncepcija ir jau pietiekami izmantota, veicot REV aprēķinu. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz paredzamo zaudējumu diskontēšanu Vācija apgalvo, ka portfeļu vērtēšanas pamatā jābūt diskontētajiem paredzamajiem zaudējumiem, jo piesardzības pretrunīgā koncepcija ir jau pietiekami izmantota, veicot REV aprēķinu.

2.   PAR PRIEKŠROCĪBU KRĀJBANKĀM

| (111) | Vācijas piezīmes par šaubām, ka krājbankām varētu būt piešķirts papildu nelegāls atbalsts, bija šādas: |
| --- | --- |

(111)

Vācijas piezīmes par šaubām, ka krājbankām varētu būt piešķirts papildu nelegāls atbalsts, bija šādas:

| (112) | Pirmkārt, Vācija norāda, ka WestLB akcionāriem, starp kuriem ir krājbankas, nebija pienākums izveidot slikto banku, bet tas tika darīts saskaņā ar iekšēju lēmumu. |
| --- | --- |

(112)

Pirmkārt, Vācija norāda, ka WestLB akcionāriem, starp kuriem ir krājbankas, nebija pienākums izveidot slikto banku, bet tas tika darīts saskaņā ar iekšēju lēmumu.

| (113) | Otrkārt, Vācija norāda, ka FMStFG nenosaka neierobežotu pienākumu kompensēt zaudējumus. Pienākums kompensēt zaudējumus ir diezgan ierobežots līdz summai, kas atbilst akciju kapitālam, kas ieguldīts saņēmējā bankā. Vācija apgalvo, ka saskaņā ar FMStFG pienākumu kompensēt zaudējumus drīkst sadalīt saskaņā ar līgumu, nevis proporcionāli, pamatojoties uz pašu kapitālu, lai ņemtu vērā dažādās finansiālās spējas. |
| --- | --- |

(113)

Otrkārt, Vācija norāda, ka FMStFG nenosaka neierobežotu pienākumu kompensēt zaudējumus. Pienākums kompensēt zaudējumus ir diezgan ierobežots līdz summai, kas atbilst akciju kapitālam, kas ieguldīts saņēmējā bankā. Vācija apgalvo, ka saskaņā ar FMStFG pienākumu kompensēt zaudējumus drīkst sadalīt saskaņā ar līgumu, nevis proporcionāli, pamatojoties uz pašu kapitālu, lai ņemtu vērā dažādās finansiālās spējas.

| (114) | Visbeidzot Vācija apgalvo, ka krājbankas, uzņemoties pienākumu kompensēt iespējamos zaudējumus, kas rastos no EAA līdz EUR 4,5 miljardu apmērā, ir uzņēmušās pienācīgu daļu izmaksu sloga. |
| --- | --- |

(114)

Visbeidzot Vācija apgalvo, ka krājbankas, uzņemoties pienākumu kompensēt iespējamos zaudējumus, kas rastos no EAA līdz EUR 4,5 miljardu apmērā, ir uzņēmušās pienācīgu daļu izmaksu sloga.

V.   ATBALSTA WESTLB NOVĒRTĒJUMS

| (115) | Novērtējot pārstrukturēšanas atbalstu par labu WestLB, jāņem vērā visi atbalsti, kas piešķirti WestLB kopš 2008. gada, jo atbalsts, kas piešķirts pēc 2009. gada maija lēmuma ir piešķirts tam pašam pārstrukturēšanas procesam, kas tika apstiprināts ar 2009. gada maija lēmumu. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo atbalsta pieaugumu un izmaiņas, kas veiktas pārstrukturēšanas plānā, ir nepieciešams jauns novērtējums visam atbalstam, kas paredzēts 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(115)

Novērtējot pārstrukturēšanas atbalstu par labu WestLB, jāņem vērā visi atbalsti, kas piešķirti WestLB kopš 2008. gada, jo atbalsts, kas piešķirts pēc 2009. gada maija lēmuma ir piešķirts tam pašam pārstrukturēšanas procesam, kas tika apstiprināts ar 2009. gada maija lēmumu. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo atbalsta pieaugumu un izmaiņas, kas veiktas pārstrukturēšanas plānā, ir nepieciešams jauns novērtējums visam atbalstam, kas paredzēts 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā.

1.   VALSTS ATBALSTS LESD 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

| (116) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (117) | Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, ir jāizpilda šādi nosacījumi: a) tam jābūt dalībvalsts finansētam vai finansētam no valsts līdzekļiem; b) tam jāpiešķir priekšrocība, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) pasākumam jākropļo konkurence vai jārada draudi kropļot konkurenci; un d) pasākumam jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(117)

Lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, ir jāizpilda šādi nosacījumi: a) tam jābūt dalībvalsts finansētam vai finansētam no valsts līdzekļiem; b) tam jāpiešķir priekšrocība, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) pasākumam jākropļo konkurence vai jārada draudi kropļot konkurenci; un d) pasākumam jāspēj ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (118) | Komisija joprojām uzskata, ka šie nosacījumi visiem pasākumiem ir izpildīti (kā tas paskaidrots turpmāk tekstā), pat ja pieļauj faktu, ka WestLB pārtrauks veikt bankas darbību, jo WestLB joprojām veic ekonomiskas darbības, piemēram, sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus. Ņemot vērā, ka šīs darbības joprojām tiek veiktas starptautiskā kontekstā, Komisija uzskata, ka šie pasākumi var kropļot konkurenci un tie var arī ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (59). |
| --- | --- |

(118)

Komisija joprojām uzskata, ka šie nosacījumi visiem pasākumiem ir izpildīti (kā tas paskaidrots turpmāk tekstā), pat ja pieļauj faktu, ka WestLB pārtrauks veikt bankas darbību, jo WestLB joprojām veic ekonomiskas darbības, piemēram, sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus. Ņemot vērā, ka šīs darbības joprojām tiek veiktas starptautiskā kontekstā, Komisija uzskata, ka šie pasākumi var kropļot konkurenci un tie var arī ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (59).

a.   GARANTIJA PHOENIX PORTFELIM

| (119) | Komisija jau 2009. gada maija lēmumā noteica, ka šī garantija ir valsts atbalsts. Vācija ir paskaidrojusi, ka šī garantija joprojām attiecas uz Phoenix portfeļa pašu kapitāla daļu, kura tika pārvesta uz EAA. |
| --- | --- |

(119)

Komisija jau 2009. gada maija lēmumā noteica, ka šī garantija ir valsts atbalsts. Vācija ir paskaidrojusi, ka šī garantija joprojām attiecas uz Phoenix portfeļa pašu kapitāla daļu, kura tika pārvesta uz EAA.

b.   KAPITĀLA IEPLUDINĀŠANA

| (120) | Komisija jau 2009. gada decembra lēmumā secināja, ka kapitāla iepludināšana EUR 3 miljardu apmērā ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(120)

Komisija jau 2009. gada decembra lēmumā secināja, ka kapitāla iepludināšana EUR 3 miljardu apmērā ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

c.   PAPILDU KAPITĀLA INSTRUMENTS SPM BANKAI

| (121) | Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu NRW emitēs papildu instrumentu SPM bankas labā EUR 1 miljarda apmērā, lai aizstātu tā WestLB pašu kapitāla daļu (60), kas tiks atmaksāts SoFFin. Tā kā papildu instruments SPM bankai ir kapitāla aizstāšana, tam ir pilnībā jāsedz zaudējumi, citādi regulators neapstiprinātu šādu darījumu. Arī jaunajam instrumentam jāatbilst kapitālam. Tā kā šo kapitālu piešķir NRW, tā izcelsme ir valsts līdzekļi. Rezultātā tiek segts kapitāla iztrūkums vienā bankā un attiecīgi radīta selektīva priekšrocība SPM bankai. Ņemot vērā, ka SPM banka aktīvi darbosies nozarē, kurā ir pārstāvēti uzņēmumi no citām dalībvalstīm, pastāv iespēja, ka šis pasākums kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi tas ir valsts atbalsts, kā to apstiprina līdzīgu kapitāla pasākumu (61) analīze. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu NRW emitēs papildu instrumentu SPM bankas labā EUR 1 miljarda apmērā, lai aizstātu tā WestLB pašu kapitāla daļu (60), kas tiks atmaksāts SoFFin. Tā kā papildu instruments SPM bankai ir kapitāla aizstāšana, tam ir pilnībā jāsedz zaudējumi, citādi regulators neapstiprinātu šādu darījumu. Arī jaunajam instrumentam jāatbilst kapitālam. Tā kā šo kapitālu piešķir NRW, tā izcelsme ir valsts līdzekļi. Rezultātā tiek segts kapitāla iztrūkums vienā bankā un attiecīgi radīta selektīva priekšrocība SPM bankai. Ņemot vērā, ka SPM banka aktīvi darbosies nozarē, kurā ir pārstāvēti uzņēmumi no citām dalībvalstīm, pastāv iespēja, ka šis pasākums kropļos konkurenci un ietekmēs tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi tas ir valsts atbalsts, kā to apstiprina līdzīgu kapitāla pasākumu (61) analīze.

d.   PAPILDU ZAUDĒJUMU SEGUMS NO NRW SPM BANKAS LABĀ

| (122) | Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu NRW pārņems SPM bankas darbības un likvidēšanas zaudējumus piecu gadu periodā, kā arī uzņemsies visas pensiju saistības. Aplēsts, ka kopējie zaudējumi, ko SPM banka uzkrās darbības laikā, veidos aptuveni EUR [3–6] miljardus pamatscenārija gadījumā un EUR [4–7] miljardi negatīva iznākuma scenārija gadījumā. Šie zaudējumi jāsedz [...]. Tādējādi apņemšanās pārņemt SPM bankas radītos zaudējumus ir līdzvērtīga kapitāla iepludināšanai ar aptuveno summu no EUR [100–700] miljoniem līdz EUR [0,5–2,0] miljardiem. Līdzīgi kā ar papildu kapitāla instrumentu SPM bankai, papildu zaudējumu segšana arī sedz SPM bankas kapitāla iztrūkumu un nodrošina tai selektīvu priekšrocību, jo nekas neliecina, ka banka varētu iegādāties šādu kapitālu tirgū. Tā kā pasākuma izcelsme ir NRW, tas tiek nodrošināts no valsts līdzekļiem. Ņemot vērā banku nozares raksturojumu, kas sniegts 118. apsvērumā, pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi tas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(122)

Saskaņā ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu NRW pārņems SPM bankas darbības un likvidēšanas zaudējumus piecu gadu periodā, kā arī uzņemsies visas pensiju saistības. Aplēsts, ka kopējie zaudējumi, ko SPM banka uzkrās darbības laikā, veidos aptuveni EUR [3–6] miljardus pamatscenārija gadījumā un EUR [4–7] miljardi negatīva iznākuma scenārija gadījumā. Šie zaudējumi jāsedz [...]. Tādējādi apņemšanās pārņemt SPM bankas radītos zaudējumus ir līdzvērtīga kapitāla iepludināšanai ar aptuveno summu no EUR [100–700] miljoniem līdz EUR [0,5–2,0] miljardiem. Līdzīgi kā ar papildu kapitāla instrumentu SPM bankai, papildu zaudējumu segšana arī sedz SPM bankas kapitāla iztrūkumu un nodrošina tai selektīvu priekšrocību, jo nekas neliecina, ka banka varētu iegādāties šādu kapitālu tirgū. Tā kā pasākuma izcelsme ir NRW, tas tiek nodrošināts no valsts līdzekļiem. Ņemot vērā banku nozares raksturojumu, kas sniegts 118. apsvērumā, pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi tas ir valsts atbalsts.

e.   PIRMAIS AKTĪVU PĀRVEDUMS

| (123) | Komisija jau savā 2009. gada decembra lēmumā secināja, ka samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākums, kas īstenots, izveidojot slikto banku, ir valsts atbalsts (62). |
| --- | --- |

(123)

Komisija jau savā 2009. gada decembra lēmumā secināja, ka samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākums, kas īstenots, izveidojot slikto banku, ir valsts atbalsts (62).

| (124) | Tā nepiekrīt Vācijai attiecībā uz Vācijas apgalvojumu, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nevajadzētu piemērot. Tā vietā Komisija atgādina par savu lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz to, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā Komisija ir sniegusi vadlīnijas dalībvalstu pieņemto aktīvu glābšanas pasākumu aplūkošanai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, pamatojot, ka „Samazinātas vērtības aktīvi atbilst aktīvu kategorijām, no kurām bankām, visticamāk, radīsies zaudējumi. Komisija uzskata, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums ir jāattiecina uz jebkura veida atbalsta pasākumiem, kuri vērsti uz samazinātas vērtības aktīviem un attiecīgi pēc tam nodrošina efektīvu aktīvu glābšanas pasākumu saņēmējai iestādei, jo Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā aktīvu glābšana ir definēta kā jebkurš pasākums, ar kuru banka tiek atbrīvota no nepieciešamības veikt ievērojamu vērtības samazinājumu konkrētām aktīvu klasēm” (63). Pirmais aktīvu pārvedums arī atbilst šai pasākumu kategorijai, jo tas atbrīvo WestLB no tās aktīvu vērtības samazināšanas sekām. Būtībā Vācija iepriekš apstiprināja, ka WestLB vairs nebūtu izpildījusi regulējumā noteiktās minimālās kapitāla prasības, ja tā nebūtu saņēmusi valsts atbalsta pasākuma garantiju (64). |
| --- | --- |

(124)

Tā nepiekrīt Vācijai attiecībā uz Vācijas apgalvojumu, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nevajadzētu piemērot. Tā vietā Komisija atgādina par savu lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz to, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā Komisija ir sniegusi vadlīnijas dalībvalstu pieņemto aktīvu glābšanas pasākumu aplūkošanai atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, pamatojot, ka „Samazinātas vērtības aktīvi atbilst aktīvu kategorijām, no kurām bankām, visticamāk, radīsies zaudējumi. Komisija uzskata, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums ir jāattiecina uz jebkura veida atbalsta pasākumiem, kuri vērsti uz samazinātas vērtības aktīviem un attiecīgi pēc tam nodrošina efektīvu aktīvu glābšanas pasākumu saņēmējai iestādei, jo Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā aktīvu glābšana ir definēta kā jebkurš pasākums, ar kuru banka tiek atbrīvota no nepieciešamības veikt ievērojamu vērtības samazinājumu konkrētām aktīvu klasēm” (63). Pirmais aktīvu pārvedums arī atbilst šai pasākumu kategorijai, jo tas atbrīvo WestLB no tās aktīvu vērtības samazināšanas sekām. Būtībā Vācija iepriekš apstiprināja, ka WestLB vairs nebūtu izpildījusi regulējumā noteiktās minimālās kapitāla prasības, ja tā nebūtu saņēmusi valsts atbalsta pasākuma garantiju (64).

| (125) | Attiecībā uz pagaidu darbības jomu aktīvu pārvedumam ir jāpiemēro Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums. Komisija atgādina, ka tai ir jāpiemēro tiesību akti un vadlīnijas, kas ir spēkā lēmuma pieņemšanas laikā, neatkarīgi no laika, kurā atbalsta pasākumi ir paredzēti vai paziņoti (65). Būtībā pašreizējās finanšu krīzes kontekstā Komisija ir iepriekš piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu pasākumiem, kas paziņoti pirms paziņojuma publicēšanas dienas (66). |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz pagaidu darbības jomu aktīvu pārvedumam ir jāpiemēro Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums. Komisija atgādina, ka tai ir jāpiemēro tiesību akti un vadlīnijas, kas ir spēkā lēmuma pieņemšanas laikā, neatkarīgi no laika, kurā atbalsta pasākumi ir paredzēti vai paziņoti (65). Būtībā pašreizējās finanšu krīzes kontekstā Komisija ir iepriekš piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu pasākumiem, kas paziņoti pirms paziņojuma publicēšanas dienas (66).

| (126) | Komisija šo novērtējumu nav mainījusi, neskatoties uz Vācijas iebildumu, ka 2009. gada maija lēmumā Komisija nav piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Lai gan varētu būt bijis kļūdaini tajā laikā nepiemērot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, Vācijai nav leģitīmu cerību, ka šāda pieeja varētu turpināties. Jebkurā gadījumā 2009. gada maija lēmumā apsvērums bija, ka galvojuma nominālā summa jāpieņem par atbalsta summu, kas nav neparasti samazinātas vērtības aktīvu galvojumiem (67); tomēr, ja šādu pieeju piemērotu šajā lietā, summa būtiski pārsniegtu atbalsta summu, kura noteikta Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā. |
| --- | --- |

(126)

Komisija šo novērtējumu nav mainījusi, neskatoties uz Vācijas iebildumu, ka 2009. gada maija lēmumā Komisija nav piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Lai gan varētu būt bijis kļūdaini tajā laikā nepiemērot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, Vācijai nav leģitīmu cerību, ka šāda pieeja varētu turpināties. Jebkurā gadījumā 2009. gada maija lēmumā apsvērums bija, ka galvojuma nominālā summa jāpieņem par atbalsta summu, kas nav neparasti samazinātas vērtības aktīvu galvojumiem (67); tomēr, ja šādu pieeju piemērotu šajā lietā, summa būtiski pārsniegtu atbalsta summu, kura noteikta Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā.

| (127) | Tādējādi galvenais jautājums joprojām paliek noteikt atbalsta summu. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 39. punktu samazinātas vērtības aktīvu pasākums veido atbalstu, ja portfeļa kopējā pārveduma vērtība pārsniedz tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(127)

Tādējādi galvenais jautājums joprojām paliek noteikt atbalsta summu. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 39. punktu samazinātas vērtības aktīvu pasākums veido atbalstu, ja portfeļa kopējā pārveduma vērtība pārsniedz tirgus vērtību.

| (128) | Komisija 2010. gada novembra lēmumā aprēķināja sākotnējo atbalsta apjomu EUR 11 miljardi, kurā neņēma vērā nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus. Šajā nolūkā Komisija veica iespējamās tirgus vērtības novērtējumu aktīviem, kas netika tirgoti tirgū, un paļāvās uz ekspertu padomu. Tomēr Komisija, par pamatu ņemot ekspertu galīgā ziņojuma informāciju, ir spējusi veikt padziļinātu portfeļa analīzi un atjaunināt savu novērtējumu. |
| --- | --- |

(128)

Komisija 2010. gada novembra lēmumā aprēķināja sākotnējo atbalsta apjomu EUR 11 miljardi, kurā neņēma vērā nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus. Šajā nolūkā Komisija veica iespējamās tirgus vērtības novērtējumu aktīviem, kas netika tirgoti tirgū, un paļāvās uz ekspertu padomu. Tomēr Komisija, par pamatu ņemot ekspertu galīgā ziņojuma informāciju, ir spējusi veikt padziļinātu portfeļa analīzi un atjaunināt savu novērtējumu.

| (129) | 6. tabulā sniegts tirgus vērtības pārskats sadalījumā pa apakšportfeļiem.

  6.   tabula


  Pirmā aktīvu pārveduma tirgus vērtība (miljardos EUR)









  Pārvesto aktīvu portfelis | Dec bilances vērtība (pārveduma Vērt.) | Komisijas tirgus vērtības aplēse |
| --- | --- | --- | --- |
| Strukturēto vērtspapīru portfelis | Phoenix | 22 764 | 13 200 |
| Eiropas augstākās kārtas aktīvi | 2 918 | 1 750 |
| Citi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri | 3 188 | 2 900 |
| Vērtspapīru portfelis | Obligācjas | 16 501 | – 722 |
| Banque D'Orsay portfelis | 2 749 | 23 749 |
| Kredītriska mijmaiņas darījumi un atvasināti finanšu instrumenti | (65) | (102) |
| Kreditēšanas produkti | Izmantotās pozīcijas | 20 061 | 17 355 |
| Neizmantotās saistības | — | (748) |
| Kopā | 68 116 | 52 887 |

(129)

6. tabulā sniegts tirgus vērtības pārskats sadalījumā pa apakšportfeļiem.

6.   tabula

Pirmā aktīvu pārveduma tirgus vērtība (miljardos EUR)

Pārvesto aktīvu portfelis

Dec bilances vērtība (pārveduma Vērt.)

Komisijas tirgus vērtības aplēse

Strukturēto vērtspapīru portfelis

Phoenix

22 764

13 200

Eiropas augstākās kārtas aktīvi

2 918

1 750

Citi ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri

3 188

2 900

Vērtspapīru portfelis

Obligācjas

16 501

– 722

Banque D'Orsay portfelis

2 749

23 749

Kredītriska mijmaiņas darījumi un atvasināti finanšu instrumenti

(65)

(102)

Kreditēšanas produkti

Izmantotās pozīcijas

20 061

17 355

Neizmantotās saistības

—

(748)

Kopā

68 116

52 887

| (130) | Vērtspapīru portfelim, kā arī strukturēto vērtspapīru portfeļa ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru apakšportfelim tirgus vērtība vai nu jau bija pieejama, vai arī to varēja iegūt, izmantojot tādu pietuvināto aktīvu vērtējumus, kuriem bija pieejama tirgus vērtība (attiecīgi EUR 18,430 miljardi (šis skaitlis ir sadalīts:

  )) un EUR 2,9 miljardi). |
| --- | --- |

(130)

Formula

| (131) | Aizdevumu portfelim par tirgus vērtības aizstājēju tika izmantots īpaši negatīva iznākuma scenārijs (68), kā rezultātā tika iegūts EUR 748 miljonu diskonts uz neizmantotajām saistībām (kopā EUR 16,607 miljardi, šis skaitlis ir sadalīts:

  ). |
| --- | --- |

(131)

Formula

| (132) | Eiropas visaugstākās kārtas aktīvu apakšportfelim sākotnējās WestLB aplēses par galvenajiem zaudējumiem uzskatāmas par ļoti konservatīvām un tuvām tirgus vērtības aprēķinam. Tādējādi WestLB reālo ekonomisko vērtību Eiropas visaugstākās kārtas vērtspapīru portfelim varēja izmantot kā tirgus vērtības aplēsi (EUR 1,750 miljardi) (69). Attiecībā uz Phoenix portfeli, kas ir strukturēti vērtspapīri ar sarežģītu pakāpenisku procentu un pamatsummas maksājumu izmaksas struktūru, tirgus vērtības tuvināšanu var veikt šādi: pirmkārt, pieņem, ka bāzes nodrošinājums, kas novērtēts pēc tirgus vērtības (MtM), ir 54 % (EUR 12,375 miljardi). Ņemot vērā pieejamos naudas līdzekļus (EUR 1,325 miljardi, kas jāpapildina) un iespējamo naudas līdzekļu aizplūšanu (aptuveni EUR 0,5 miljardi apvērsē, MtM līdzīgā scenārijā, kas jāatņem), tirgus vērtību var aplēst kā aptuveni EUR 13,2 miljardi (70). |
| --- | --- |

(132)

Eiropas visaugstākās kārtas aktīvu apakšportfelim sākotnējās WestLB aplēses par galvenajiem zaudējumiem uzskatāmas par ļoti konservatīvām un tuvām tirgus vērtības aprēķinam. Tādējādi WestLB reālo ekonomisko vērtību Eiropas visaugstākās kārtas vērtspapīru portfelim varēja izmantot kā tirgus vērtības aplēsi (EUR 1,750 miljardi) (69). Attiecībā uz Phoenix portfeli, kas ir strukturēti vērtspapīri ar sarežģītu pakāpenisku procentu un pamatsummas maksājumu izmaksas struktūru, tirgus vērtības tuvināšanu var veikt šādi: pirmkārt, pieņem, ka bāzes nodrošinājums, kas novērtēts pēc tirgus vērtības (MtM), ir 54 % (EUR 12,375 miljardi). Ņemot vērā pieejamos naudas līdzekļus (EUR 1,325 miljardi, kas jāpapildina) un iespējamo naudas līdzekļu aizplūšanu (aptuveni EUR 0,5 miljardi apvērsē, MtM līdzīgā scenārijā, kas jāatņem), tirgus vērtību var aplēst kā aptuveni EUR 13,2 miljardi (70).

| (133) | Ja salīdzina kopējo summu (EUR 52,887 miljardi) ar pārveduma vērtību (EUR 68,116 miljardi), tiek noteikta atbalsta summa, no kuras jāatņem daži nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori. Nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori ir iepriekšminētie (93. apsvērumā) EUR 3,267 miljardi EAA kapitālam, EUR 882 miljoni — atsakoties no pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, un EUR 268 miljoni, veicot ar kredītrisku saistītu parādzīmju pārvešanu uz Phoenix struktūru. Tādējādi valsts atbalsta kopsumma veido EUR 10,812 miljardus, t. i., EUR 15,229 miljardi – EUR 4,417 miljardi. |
| --- | --- |

(133)

Ja salīdzina kopējo summu (EUR 52,887 miljardi) ar pārveduma vērtību (EUR 68,116 miljardi), tiek noteikta atbalsta summa, no kuras jāatņem daži nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori. Nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori ir iepriekšminētie (93. apsvērumā) EUR 3,267 miljardi EAA kapitālam, EUR 882 miljoni — atsakoties no pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, un EUR 268 miljoni, veicot ar kredītrisku saistītu parādzīmju pārvešanu uz Phoenix struktūru. Tādējādi valsts atbalsta kopsumma veido EUR 10,812 miljardus, t. i., EUR 15,229 miljardi – EUR 4,417 miljardi.

| (134) | Šajā atbalsta summā ietilpst WestLB akcionāru galvojumi segt EAA zaudējumus (skatīt 31.–38. apsvērumu), jo šie galvojumi aizstās saistības, ko apvienība ir uzņēmusies, caur EAA iegādājoties WestLB aktīvus. Jāatceras, ka atbilstīgi FMStFG, apvienībai ir jāsaņem kompensācija no akcionāriem par jebkuriem zaudējumiem, kas rastos nākotnē. Tādējādi apvienības atbildība iekšēji būtībā tiek aizstāta ar WestLB akcionāru atbildību. Tomēr šāda aizstāšana neietekmē saņēmēju, un, aplūkojot šos galvojumus kā atsevišķu atbalsta avotu, atbalsts tiktu skaitīts divreiz. Tādējādi šie galvojumi nepalielina atbalsta apjomu pirmajā aktīvu pārvedumā uz EAA. |
| --- | --- |

(134)

Šajā atbalsta summā ietilpst WestLB akcionāru galvojumi segt EAA zaudējumus (skatīt 31.–38. apsvērumu), jo šie galvojumi aizstās saistības, ko apvienība ir uzņēmusies, caur EAA iegādājoties WestLB aktīvus. Jāatceras, ka atbilstīgi FMStFG, apvienībai ir jāsaņem kompensācija no akcionāriem par jebkuriem zaudējumiem, kas rastos nākotnē. Tādējādi apvienības atbildība iekšēji būtībā tiek aizstāta ar WestLB akcionāru atbildību. Tomēr šāda aizstāšana neietekmē saņēmēju, un, aplūkojot šos galvojumus kā atsevišķu atbalsta avotu, atbalsts tiktu skaitīts divreiz. Tādējādi šie galvojumi nepalielina atbalsta apjomu pirmajā aktīvu pārvedumā uz EAA.

f.   OTRAIS AKTĪVU PĀRVEDUMS — EAA PAPILDINĀJUMS

| (135) | Otrais aktīvu pārvedums attiecas uz iespējamo EAA papildinājumu ar visiem WestLB apgrozāmajiem aktīviem un pasīviem. Ir jāatceras, ka pilnīgi skaidrs ir tikai tas, ka notiks WestImmo nodalītā portfeļa pārvešana uz EAA, bet ar Verbundbank un Pfandbriefbank saistīto aktīvu un pasīvu pārvedums ir tikai iespējamība. Turklāt WestLB piedāvā pārdošanā visas nodaļas un struktūrvienības, un tā rezultātā ar tām saistītie aktīvi un pasīvi var tikt pārdoti par tirgus cenām līdz 2012. gada 30. jūnijam un tādējādi netikt pārvesti uz EAA. Tomēr šeit ietvertā novērtējuma pamatā ir piesardzīgs pieņēmums, ka 2012. gada 30. jūnijā visi WestLB apgrozāmie aktīvi un pasīvi tiks pārvesti uz EAA. |
| --- | --- |

(135)

Otrais aktīvu pārvedums attiecas uz iespējamo EAA papildinājumu ar visiem WestLB apgrozāmajiem aktīviem un pasīviem. Ir jāatceras, ka pilnīgi skaidrs ir tikai tas, ka notiks WestImmo nodalītā portfeļa pārvešana uz EAA, bet ar Verbundbank un Pfandbriefbank saistīto aktīvu un pasīvu pārvedums ir tikai iespējamība. Turklāt WestLB piedāvā pārdošanā visas nodaļas un struktūrvienības, un tā rezultātā ar tām saistītie aktīvi un pasīvi var tikt pārdoti par tirgus cenām līdz 2012. gada 30. jūnijam un tādējādi netikt pārvesti uz EAA. Tomēr šeit ietvertā novērtējuma pamatā ir piesardzīgs pieņēmums, ka 2012. gada 30. jūnijā visi WestLB apgrozāmie aktīvi un pasīvi tiks pārvesti uz EAA.

| (136) | WestImmo gadījumā tiks nodalīts portfelis ar aktīviem un pasīviem EUR [5,3–6,9] miljardu apmērā (HGB bilances vērtība) un pārvests uz EAA. Tirgus vērtība ir noteikta, kā parādīts iepriekš 4. tabulā. Komisija ir izvērtējusi skaitļus, kas norāda tirgus vērtību, un rod skaidrojumu tam, kādēļ šī summa būtu jāuzskata par pietiekami apdomīgi ticamu. Tādēļ tā secina, ka starpība starp pārveduma vērtībām un tirgus vērtībām, t. i., atbalsta summa otrā aktīvu pārveduma WestImmo daļai, ir EUR [300–800] miljoni. |
| --- | --- |

(136)

WestImmo gadījumā tiks nodalīts portfelis ar aktīviem un pasīviem EUR [5,3–6,9] miljardu apmērā (HGB bilances vērtība) un pārvests uz EAA. Tirgus vērtība ir noteikta, kā parādīts iepriekš 4. tabulā. Komisija ir izvērtējusi skaitļus, kas norāda tirgus vērtību, un rod skaidrojumu tam, kādēļ šī summa būtu jāuzskata par pietiekami apdomīgi ticamu. Tādēļ tā secina, ka starpība starp pārveduma vērtībām un tirgus vērtībām, t. i., atbalsta summa otrā aktīvu pārveduma WestImmo daļai, ir EUR [300–800] miljoni.

| (137) | Turklāt Vācija apgalvo, ka, ja WestImmo, atbrīvotu no nodalītā portfeļa, nevar pārdot kā Pfandbriefbank, bet tā ir jāpārved uz EAA, tās pārveduma vērtība būs vienāda ar tās tirgus vērtību. Šis apgalvojums šķiet loģisks, ņemot vērā, ka Pfandbriefbank jau iepriekš ir atbrīvota no samazinātas vērtības aktīviem. |
| --- | --- |

(137)

Turklāt Vācija apgalvo, ka, ja WestImmo, atbrīvotu no nodalītā portfeļa, nevar pārdot kā Pfandbriefbank, bet tā ir jāpārved uz EAA, tās pārveduma vērtība būs vienāda ar tās tirgus vērtību. Šis apgalvojums šķiet loģisks, ņemot vērā, ka Pfandbriefbank jau iepriekš ir atbrīvota no samazinātas vērtības aktīviem.

| (138) | WestLB gadījumā tiks nodalīti aktīvi un pasīvi aptuveni EUR [120–150] miljardu vērtībā (HGB bilances vērtība). Kā norādīts 3. tabulā 52. apsvērumā, ir noteikts, ka portfeļa tirgus vērtības ir par EUR [1,0–1,8] miljardiem mazākas nekā to HGB bilances vērtības. Komisija ir izvērtējusi tirgus vērtību skaitļus atlikušajiem WestLB aktīviem un pasīviem. Tā nav konstatējusi tirgus vērtējuma neatbilstību. Būtībā Komisija atgādina, ka WestLB ir atbrīvota no samazinātas vērtības aktīviem saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu un ka tā rezultātā kapitāla glābšana bija samērā liela. Tādējādi nav pārsteidzoši, ka portfeļa kvalitāte un līdz ar to tā tirgus vērtība ir daudz labāka nekā pirmajā pārvedumā. Tādēļ Komisija pieņem, ka aktīvu un pasīvu portfeļa tirgus vērtības kopsummā ir par EUR [1,0–1,8] miljardiem mazākas nekā pārveduma vērtības (HGB bilances vērtības) un ka tādējādi atbalsta apmērs otrā aktīvu pārveduma WestLB daļai ir vienāds ar EUR [1,0–1,8] miljardiem. |
| --- | --- |

(138)

WestLB gadījumā tiks nodalīti aktīvi un pasīvi aptuveni EUR [120–150] miljardu vērtībā (HGB bilances vērtība). Kā norādīts 3. tabulā 52. apsvērumā, ir noteikts, ka portfeļa tirgus vērtības ir par EUR [1,0–1,8] miljardiem mazākas nekā to HGB bilances vērtības. Komisija ir izvērtējusi tirgus vērtību skaitļus atlikušajiem WestLB aktīviem un pasīviem. Tā nav konstatējusi tirgus vērtējuma neatbilstību. Būtībā Komisija atgādina, ka WestLB ir atbrīvota no samazinātas vērtības aktīviem saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu un ka tā rezultātā kapitāla glābšana bija samērā liela. Tādējādi nav pārsteidzoši, ka portfeļa kvalitāte un līdz ar to tā tirgus vērtība ir daudz labāka nekā pirmajā pārvedumā. Tādēļ Komisija pieņem, ka aktīvu un pasīvu portfeļa tirgus vērtības kopsummā ir par EUR [1,0–1,8] miljardiem mazākas nekā pārveduma vērtības (HGB bilances vērtības) un ka tādējādi atbalsta apmērs otrā aktīvu pārveduma WestLB daļai ir vienāds ar EUR [1,0–1,8] miljardiem.

| (139) | Kopumā otrā aktīvu pārveduma tirgus vērtības ir par EUR [1,3–2,6] miljardiem mazākas nekā to pārveduma vērtības. Tādējādi kopējā atbalsta summa par otro aktīvu pārvedumu ir EUR [1,3–2,6] miljardi. |
| --- | --- |

(139)

Kopumā otrā aktīvu pārveduma tirgus vērtības ir par EUR [1,3–2,6] miljardiem mazākas nekā to pārveduma vērtības. Tādējādi kopējā atbalsta summa par otro aktīvu pārvedumu ir EUR [1,3–2,6] miljardi.

g.   WESTLB AKCIONĀRU SNIEGTAIS LIKVIDITĀTES ATBALSTS 2012. GADA PIRMAJĀ PUSĒ

| (140) | Kad visi WestLB aktīvi būs pārvesti uz EAA, EAA uzņemsies to finansēšanu. Līdz 2012. gada 30. jūnijam (tas ir, līdz pārveduma veikšanai) WestLB akcionāri nodrošinās likviditātes atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka aktīvu pārvešana uz EAA tiks veikta. Šo pasākumu var uzskatīt par vispārējā likvidēšanas scenārija neatņemamu sastāvdaļu, jo tas tikai garantē pārveides periodu gadījumā, ja līdz 2012. gada 30. jūnijam notiks tirgus svārstības. Tomēr tas papildus veido pagaidu labumu WestLB
   (71), kas [...]. Tā kā WestLB akcionāri ir valsts iestādes vai valsts iestāžu kontrolēti uzņēmumi, uz kuriem finansiāli attiecas ikviens lēmums par likviditātes piešķiršanu saistībā ar pārveidi, pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļiem. Kā skaidrots 118. apsvērumā, Vācijas banku nozares raksturojums ir tāds, ka šādas priekšrocības nodrošināšana kropļotu konkurenci un arī ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi WestLB akcionāru sniegtais likviditātes atbalsts 2012. gada pirmajā pusē ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(140)

Kad visi WestLB aktīvi būs pārvesti uz EAA, EAA uzņemsies to finansēšanu. Līdz 2012. gada 30. jūnijam (tas ir, līdz pārveduma veikšanai) WestLB akcionāri nodrošinās likviditātes atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka aktīvu pārvešana uz EAA tiks veikta. Šo pasākumu var uzskatīt par vispārējā likvidēšanas scenārija neatņemamu sastāvdaļu, jo tas tikai garantē pārveides periodu gadījumā, ja līdz 2012. gada 30. jūnijam notiks tirgus svārstības. Tomēr tas papildus veido pagaidu labumu WestLB
   (71), kas [...]. Tā kā WestLB akcionāri ir valsts iestādes vai valsts iestāžu kontrolēti uzņēmumi, uz kuriem finansiāli attiecas ikviens lēmums par likviditātes piešķiršanu saistībā ar pārveidi, pasākums ir saistīts ar valsts līdzekļiem. Kā skaidrots 118. apsvērumā, Vācijas banku nozares raksturojums ir tāds, ka šādas priekšrocības nodrošināšana kropļotu konkurenci un arī ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi WestLB akcionāru sniegtais likviditātes atbalsts 2012. gada pirmajā pusē ir valsts atbalsts.

h.   SECINĀJUMS

Kopumā WestLB ir saņēmusi šādus valsts atbalsta pasākumus:

7.   tabula

Atbalsta pasākumu kopsavilkums

| Kapitāla vai kapitālam līdzīgi pasākumi | Atbalsta elements
  (miljardos EUR) |
| --- | --- |
| Garantija Phoenix portfelim | 5 |
| Kapitāla iepludināšana saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu | 3 |
| Papildu kapitāla instruments SPM bankai | 1 |
| Papildu zaudējumu segums no NRW SPM bankas labā | [0,5–2,0] |
| Pirmais aktīvu pārvedums | 10,812 |
| Otrais pārvedums — EAA papildinājums ar WestImmo aktīviem un pasīviem (nodalītais portfelis) | [0,3–0,8] |
| Otrais pārvedums — EAA papildinājums ar WestLB aktīviem un pasīviem | [1,0–1,8] |
| Kopā | [21,6–24,4] |
| Atbalsts procentuāli salīdzinājumā ar EUR 88,5 miljardiem RSA (uz 30.12.2008.) | [24,4–27,6]% |
| Likviditātes pasākumi | [...] |

Kapitāla vai kapitālam līdzīgi pasākumi

Atbalsta elements

(miljardos EUR)

Garantija Phoenix portfelim

5

Kapitāla iepludināšana saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu

3

Papildu kapitāla instruments SPM bankai

1

Papildu zaudējumu segums no NRW SPM bankas labā

[0,5–2,0]

Pirmais aktīvu pārvedums

10,812

Otrais pārvedums — EAA papildinājums ar WestImmo aktīviem un pasīviem (nodalītais portfelis)

[0,3–0,8]

Otrais pārvedums — EAA papildinājums ar WestLB aktīviem un pasīviem

[1,0–1,8]

Kopā

[21,6–24,4]

Atbalsts procentuāli salīdzinājumā ar EUR 88,5 miljardiem RSA (uz 30.12.2008.)

[24,4–27,6]%

Likviditātes pasākumi

[...]

2.   ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

a.   LESD 107. PANTA 3. PUNKTA B) APAKŠPUNKTA PIEMĒROŠANA

| (141) | LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz Komisijai pilnvaras secināt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir „novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un ka minēto traucējumu novēršanai var izmantot banku atbalsta pasākumus. Izvērtējumu Komisija ir apstiprinājusi paziņojumā „Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos: atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem” (72) (turpmāk „Rekapitalizācijas paziņojums”), Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības par to, ka valsts atbalsts ir jāapstiprina atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apstiprināja šo viedokli, 2010. gada decembrī pieņemot paziņojumu, ar kuru līdz 2011. gada 31. decembrim pagarina valsts atbalsta noteikumu piemērojamību atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (73). Vēlāk Komisija pagarināja šo noteikumu piemērošanu pēc 2011. gada 31. decembra (74). |
| --- | --- |

(141)

LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz Komisijai pilnvaras secināt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir „novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija ir atzinusi, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un ka minēto traucējumu novēršanai var izmantot banku atbalsta pasākumus. Izvērtējumu Komisija ir apstiprinājusi paziņojumā „Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos: atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem” (72) (turpmāk „Rekapitalizācijas paziņojums”), Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības par to, ka valsts atbalsts ir jāapstiprina atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apstiprināja šo viedokli, 2010. gada decembrī pieņemot paziņojumu, ar kuru līdz 2011. gada 31. decembrim pagarina valsts atbalsta noteikumu piemērojamību atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (73). Vēlāk Komisija pagarināja šo noteikumu piemērošanu pēc 2011. gada 31. decembra (74).

| (142) | Attiecībā uz Vācijas ekonomiku šī analīze tika apstiprināta, kad Komisija apstiprināja dažādos Vācijas valsts iestāžu pasākumus cīņai pret finanšu krīzi, konkrēti, apstiprinot un pagarinot Vācijas glābšanas paketi (75). |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz Vācijas ekonomiku šī analīze tika apstiprināta, kad Komisija apstiprināja dažādos Vācijas valsts iestāžu pasākumus cīņai pret finanšu krīzi, konkrēti, apstiprinot un pagarinot Vācijas glābšanas paketi (75).

| (143) | Tādas bankas kā WestLB nekontrolēts sabrukums varētu tieši ietekmēt finanšu tirgus un tādējādi visu dalībvalsts tautsaimniecību. Ņemot vērā finanšu tirgu pašreizējo jutīgo situāciju, Komisija savu vērtējumu par valsts atbalsta pasākumiem banku nozarē turpina pamatot ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(143)

Tādas bankas kā WestLB nekontrolēts sabrukums varētu tieši ietekmēt finanšu tirgus un tādējādi visu dalībvalsts tautsaimniecību. Ņemot vērā finanšu tirgu pašreizējo jutīgo situāciju, Komisija savu vērtējumu par valsts atbalsta pasākumiem banku nozarē turpina pamatot ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

b.   SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PASĀKUMU SADERĪBA

| (144) | Ņemot vērā 124. un 125. apsvērumā izklāstītos iemeslus, pirmā aktīvu pārveduma uz EAA saderība ir jāvērtē, par pamatu ņemot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Saderības novērtējumā galvenā uzmanība vērsta uz to, vai aktīvu pārveduma vērtība nav lielāka par tirgus vērtību, nepārsniedzot to reālo ekonomisko vērtību, kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. punktā. Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs, pārveduma vērtība saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktu nedrīkst pārsniegt reālo ekonomisko vērtību un pārveduma deltai jābūt nulle. Turpmāk izklāstītajā novērtējumā uzmanība vispirms vērsta uz pārveduma deltu (skatīt 144.–159. apsvērumu). Ja pārveduma delta nav vienāda ar nulli, t. i., tā ir augstāka nekā reālā ekonomiskā vērtība, tā ir jāatlīdzina un jāveic zaudējumu apvērse (skatīt 161.–162. apsvērumu). |
| --- | --- |

(144)

Ņemot vērā 124. un 125. apsvērumā izklāstītos iemeslus, pirmā aktīvu pārveduma uz EAA saderība ir jāvērtē, par pamatu ņemot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Saderības novērtējumā galvenā uzmanība vērsta uz to, vai aktīvu pārveduma vērtība nav lielāka par tirgus vērtību, nepārsniedzot to reālo ekonomisko vērtību, kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. punktā. Lai atbalsta pasākums būtu saderīgs, pārveduma vērtība saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktu nedrīkst pārsniegt reālo ekonomisko vērtību un pārveduma deltai jābūt nulle. Turpmāk izklāstītajā novērtējumā uzmanība vispirms vērsta uz pārveduma deltu (skatīt 144.–159. apsvērumu). Ja pārveduma delta nav vienāda ar nulli, t. i., tā ir augstāka nekā reālā ekonomiskā vērtība, tā ir jāatlīdzina un jāveic zaudējumu apvērse (skatīt 161.–162. apsvērumu).

i)   
  Pirmā aktīvu pārveduma uz EAA saderība

| (145) | Attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu uz EAA Vācija apstrīdēja reālās ekonomiskās vērtības noteikšanu. Savās piezīmēs tā apstrīd 2010. gada novembra lēmuma konstatējumu, ka pastāv pārveduma delta EUR 3,414 miljardu apmērā. Komisija ir izvērtējusi Vācijas piezīmes. Šīs analīzes rezultātus var apkopot šādi: |
| --- | --- |

(145)

Attiecībā uz pirmo aktīvu pārvedumu uz EAA Vācija apstrīdēja reālās ekonomiskās vērtības noteikšanu. Savās piezīmēs tā apstrīd 2010. gada novembra lēmuma konstatējumu, ka pastāv pārveduma delta EUR 3,414 miljardu apmērā. Komisija ir izvērtējusi Vācijas piezīmes. Šīs analīzes rezultātus var apkopot šādi:

—   Attiecībā uz vērtēšanu kopumā

| (146) | Attiecībā uz vispārējo vērtēšanu, nosakot pārvedamo aktīvu reālo ekonomisko vērtību, Komisija joprojām uzskata, ka tās veiktais novērtējums bija nevis pārāk konservatīvs, bet gan atbilstīgs Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 37. punktam. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 37. punktā noteikts, ka Komisijai ir pienākums piemērot pareizu un konsekventu pieeju aktīvu, tostarp sarežģītāku un mazāk likvīdu aktīvu, novērtēšanai, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus. Komisija 2010. gada novembra lēmumā ir paskaidrojusi, ka tās pieeja atbilst spēkā esošajai lēmumu pieņemšanas praksei. Pieejas, ko izmanto citas institūcijas, piemēram, EBUU, noteikti ir ticamas, bet tās neattiecas uz šo novērtējumu. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz vispārējo vērtēšanu, nosakot pārvedamo aktīvu reālo ekonomisko vērtību, Komisija joprojām uzskata, ka tās veiktais novērtējums bija nevis pārāk konservatīvs, bet gan atbilstīgs Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 37. punktam. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 37. punktā noteikts, ka Komisijai ir pienākums piemērot pareizu un konsekventu pieeju aktīvu, tostarp sarežģītāku un mazāk likvīdu aktīvu, novērtēšanai, lai novērstu pārmērīgus konkurences traucējumus. Komisija 2010. gada novembra lēmumā ir paskaidrojusi, ka tās pieeja atbilst spēkā esošajai lēmumu pieņemšanas praksei. Pieejas, ko izmanto citas institūcijas, piemēram, EBUU, noteikti ir ticamas, bet tās neattiecas uz šo novērtējumu.

| (147) | Komisija joprojām nav pārliecināta, ka WestLB ieteiktā pieeja ir saskaņā ar valsts atbalsta lēmumu pieņemšanas praksi. Komisija atzīmē, ka Bundesbank nav apstiprinājusi WestLB piedāvāto reālo ekonomisko vērtību, bet kritizējusi gan WestLB izmantoto metodoloģiju, gan parametrus (76). Šī kritiskā nostāja ir pretrunā ar Vācijas apgalvojumu, ka WestLB metodoloģija ir kopumā „atzīta tehniskā zinātība”. Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka WestLB metodoloģija atšķiras no parastās prakses šādos gadījumos (77). |
| --- | --- |

(147)

Komisija joprojām nav pārliecināta, ka WestLB ieteiktā pieeja ir saskaņā ar valsts atbalsta lēmumu pieņemšanas praksi. Komisija atzīmē, ka Bundesbank nav apstiprinājusi WestLB piedāvāto reālo ekonomisko vērtību, bet kritizējusi gan WestLB izmantoto metodoloģiju, gan parametrus (76). Šī kritiskā nostāja ir pretrunā ar Vācijas apgalvojumu, ka WestLB metodoloģija ir kopumā „atzīta tehniskā zinātība”. Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka WestLB metodoloģija atšķiras no parastās prakses šādos gadījumos (77).

—   Attiecībā uz vērtēšanu apakšportfeļu līmenī

| (148) | Attiecībā uz vērtēšanu detalizēti, pirmkārt, attiecībā uz „Strukturēto vērtspapīru” portfeli, Komisija atzīmē, ka nepastāv īpaša novirze. Būtībā Komisijas noteiktā REV visai aktīvu klasei ir ļoti tuvu WestLB veiktajam novērtējumam. Komisija ir atturējusies izmantot konservatīvus pieņēmumus, ja tas apstiprinātu vai noliegtu atsevišķu portfeļu vērtējumu. Tā vietā tā ir izmantojusi ekspertu ieteikumu no jauna izvērtēt WestLB pārlieku konservatīvo pieeju Eiropas visaugstākās kārtas laidiena apakšportfelim. Komisija ir iepazinusies ar sīki izstrādāto ekspertu ziņojumu, kurā ietverts pārskats par galvenajām aktīvu apakškategorijām (ABS CDO
   (78), citiem CDO
   (79), US RMBS
   (80), US CMBS
   (81), US ABS
   (82), EUR ABS
   (83) un finanšu instrumentiem), un secināja, ka izmantotās metodoloģijas un rezultāti atbilst citiem gadījumiem, piemēram, tādiem, kas minēti lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz vērtēšanu detalizēti, pirmkārt, attiecībā uz „Strukturēto vērtspapīru” portfeli, Komisija atzīmē, ka nepastāv īpaša novirze. Būtībā Komisijas noteiktā REV visai aktīvu klasei ir ļoti tuvu WestLB veiktajam novērtējumam. Komisija ir atturējusies izmantot konservatīvus pieņēmumus, ja tas apstiprinātu vai noliegtu atsevišķu portfeļu vērtējumu. Tā vietā tā ir izmantojusi ekspertu ieteikumu no jauna izvērtēt WestLB pārlieku konservatīvo pieeju Eiropas visaugstākās kārtas laidiena apakšportfelim. Komisija ir iepazinusies ar sīki izstrādāto ekspertu ziņojumu, kurā ietverts pārskats par galvenajām aktīvu apakškategorijām (ABS CDO
   (78), citiem CDO
   (79), US RMBS
   (80), US CMBS
   (81), US ABS
   (82), EUR ABS
   (83) un finanšu instrumentiem), un secināja, ka izmantotās metodoloģijas un rezultāti atbilst citiem gadījumiem, piemēram, tādiem, kas minēti lēmumā par procedūras uzsākšanu.

| (149) | Otrkārt, attiecībā uz aizdevumu portfeli Komisija nepieņem Vācijas pretenzijas par pārredzamības trūkumu un neatbilstību tās ekspertu vērtējumos. Tā atgādina, ka ir centusies sniegt vadlīnijas attiecībā uz konkrētu metodoloģiju piemērotību REV novērtēšanā. Piemēram, Komisija ieteica izmantot liela apjoma paraugu aizdevuma portfeļa aktīvu atkārtotai parakstīšanai, lai novērtētu, cik atbilstīgas ir esošās novērtēšanas sistēmas, rezultātā radušās saistību nepildīšanas varbūtības un zaudējumi, kas var rasties saistību neizpildīšanas gadījumā. Vācija šo ieteikumu nav ņēmusi vērā. Komisija arī uzsvēra, ka, kā skaidrots Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā, tai bija jāizmanto pietiekami piesardzīgi stresa testi saistībā ar zaudējumiem, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, un saistību nepildīšanas varbūtību. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi aktīvu pārvedums ir jāvērtē, par pamatu ņemot aktīvu REV. Tādējādi Komisija apstiprina savu iepriekšējo novērtējumu, ka vērtējums jākoriģē par aptuveni EUR 1 miljardu. |
| --- | --- |

(149)

Otrkārt, attiecībā uz aizdevumu portfeli Komisija nepieņem Vācijas pretenzijas par pārredzamības trūkumu un neatbilstību tās ekspertu vērtējumos. Tā atgādina, ka ir centusies sniegt vadlīnijas attiecībā uz konkrētu metodoloģiju piemērotību REV novērtēšanā. Piemēram, Komisija ieteica izmantot liela apjoma paraugu aizdevuma portfeļa aktīvu atkārtotai parakstīšanai, lai novērtētu, cik atbilstīgas ir esošās novērtēšanas sistēmas, rezultātā radušās saistību nepildīšanas varbūtības un zaudējumi, kas var rasties saistību neizpildīšanas gadījumā. Vācija šo ieteikumu nav ņēmusi vērā. Komisija arī uzsvēra, ka, kā skaidrots Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā, tai bija jāizmanto pietiekami piesardzīgi stresa testi saistībā ar zaudējumiem, kas var rasties saistību nepildīšanas gadījumā, un saistību nepildīšanas varbūtību. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi aktīvu pārvedums ir jāvērtē, par pamatu ņemot aktīvu REV. Tādējādi Komisija apstiprina savu iepriekšējo novērtējumu, ka vērtējums jākoriģē par aptuveni EUR 1 miljardu.

| (150) | Treškārt, attiecībā uz „Vērtspapīru portfeli” Komisija piekrīt Vācijai, ka starpības rodas no pieņēmuma par to, vai attiecīgie tirgi ir nefunkcionējoši. Būtībā jautājums varētu būt arī par to, vai šī portfeļa daļa vispār jāuzskata par atbilstīgu saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Varētu iebilst, ka, lai gan varētu paredzēt nelielu elastību, ļaujot bankām atbrīvoties no aktīviem, kas primāri nav iesaistīti finanšu krīzes pirmajos posmos, aktīviem, kas pārveduma brīdī nav uzskatāmi par samazinātas vērtības aktīviem, nevajadzētu piemērot glābšanas programmu. Tādējādi aktīvu glābšanai nevajadzētu notikt kā apdrošināšanai bez noteikta termiņa pret krīzes sekām. No otras puses, tieši atbrīvošanās no lieliem, daudzu miljardu euro vērtiem portfeļiem varētu izraisīt šo tirgu kropļojumu. Lai rastu līdzsvaru starp mērķi saglabāt finanšu stabilitāti un nepieciešamību novērst konkurences kropļojumu, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā atļauts šādus aktīvus pārvest. Tomēr tā kā tirgus šiem aktīviem ir pilnīgi funkcionējošs (t. i., nav vājināts), reālā ekonomiskā vērtība būs vienāda ar tirgus vērtību vai tuvu tai. |
| --- | --- |

(150)

Treškārt, attiecībā uz „Vērtspapīru portfeli” Komisija piekrīt Vācijai, ka starpības rodas no pieņēmuma par to, vai attiecīgie tirgi ir nefunkcionējoši. Būtībā jautājums varētu būt arī par to, vai šī portfeļa daļa vispār jāuzskata par atbilstīgu saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Varētu iebilst, ka, lai gan varētu paredzēt nelielu elastību, ļaujot bankām atbrīvoties no aktīviem, kas primāri nav iesaistīti finanšu krīzes pirmajos posmos, aktīviem, kas pārveduma brīdī nav uzskatāmi par samazinātas vērtības aktīviem, nevajadzētu piemērot glābšanas programmu. Tādējādi aktīvu glābšanai nevajadzētu notikt kā apdrošināšanai bez noteikta termiņa pret krīzes sekām. No otras puses, tieši atbrīvošanās no lieliem, daudzu miljardu euro vērtiem portfeļiem varētu izraisīt šo tirgu kropļojumu. Lai rastu līdzsvaru starp mērķi saglabāt finanšu stabilitāti un nepieciešamību novērst konkurences kropļojumu, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā atļauts šādus aktīvus pārvest. Tomēr tā kā tirgus šiem aktīviem ir pilnīgi funkcionējošs (t. i., nav vājināts), reālā ekonomiskā vērtība būs vienāda ar tirgus vērtību vai tuvu tai.

| (151) | Lai gan WestLB vērtē funkcionējoša tirgus esamību, piemērojot tikai un vienīgi likviditātes kritēriju, Komisija atzīmē (84), ka tirgus vājināšanās vērtējuma sākumpunkts ir salīdzinājums ar labi funkcionējošu tirgu konkrētajam aktīvam. Normāli funkcionējošā tirgū darījumu veic ieinteresēts pircējs un ieinteresēts pārdevējs. Ieinteresēta pircēja un pārdevēja jēdziens nozīmē, ka darījums ir brīvprātīgs un tādējādi tajā nav piespiešanas. |
| --- | --- |

(151)

Lai gan WestLB vērtē funkcionējoša tirgus esamību, piemērojot tikai un vienīgi likviditātes kritēriju, Komisija atzīmē (84), ka tirgus vājināšanās vērtējuma sākumpunkts ir salīdzinājums ar labi funkcionējošu tirgu konkrētajam aktīvam. Normāli funkcionējošā tirgū darījumu veic ieinteresēts pircējs un ieinteresēts pārdevējs. Ieinteresēta pircēja un pārdevēja jēdziens nozīmē, ka darījums ir brīvprātīgs un tādējādi tajā nav piespiešanas.

| (152) | Komisijas eksperti ir noteikuši pārredzamus kritērijus normāli funkcionējošam tirgum, kurus Komisija ir apstiprinājusi (85). Lai gan pienācīga likviditāte vai neliela starpība starp pirkšanas un pārdošanas cenu norāda uz funkcionējošu tirgu, pretējais ne vienmēr izrādās patiesība. Piemēram, privāti ieguldīts vērtspapīrs, kuru emitējis maksātspējīgs un stabils emitents, var nebūt likvīds. Tomēr, ja nepieciešams, iespējams ātri saņemt konkurētspējīgu pirkšanas cenu tirgū, kas ir tuva pēc modeļa novērtētai vērtībai, kuras aprēķinam izmanto likvīdus tuvinātus vērtspapīrus. Tomēr WestLB ieteiktie kritēriji ir pārāk šauri, lai novērtētu tirgus normālu funkcionēšanu. |
| --- | --- |

(152)

Komisijas eksperti ir noteikuši pārredzamus kritērijus normāli funkcionējošam tirgum, kurus Komisija ir apstiprinājusi (85). Lai gan pienācīga likviditāte vai neliela starpība starp pirkšanas un pārdošanas cenu norāda uz funkcionējošu tirgu, pretējais ne vienmēr izrādās patiesība. Piemēram, privāti ieguldīts vērtspapīrs, kuru emitējis maksātspējīgs un stabils emitents, var nebūt likvīds. Tomēr, ja nepieciešams, iespējams ātri saņemt konkurētspējīgu pirkšanas cenu tirgū, kas ir tuva pēc modeļa novērtētai vērtībai, kuras aprēķinam izmanto likvīdus tuvinātus vērtspapīrus. Tomēr WestLB ieteiktie kritēriji ir pārāk šauri, lai novērtētu tirgus normālu funkcionēšanu.

| (153) | Ir jāatzīmē, ka, nosakot reālo ekonomisko vērtību, nesamazinātas vērtības aktīvu nepareiza nodēvēšana par samazinātas vērtības aktīviem pati par sevi nav problēma. Paredzams, ka reālā ekonomiskā vērtība, kas aprēķināta šādam aktīvam, būs tuva aktīva tirgus vērtībai, ar nosacījumu, ka tiek izmantota piemērota metode un graduēšana. Ikvienai reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanas metodei būtu jākonverģē ar tirgus cenu, ja konkrētais tirgus nav vājināts. Tādējādi nepareizas nodēvēšanas gadījumi ir reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanas metodes un izmantoto parametru piemērotības pārbaude. |
| --- | --- |

(153)

Ir jāatzīmē, ka, nosakot reālo ekonomisko vērtību, nesamazinātas vērtības aktīvu nepareiza nodēvēšana par samazinātas vērtības aktīviem pati par sevi nav problēma. Paredzams, ka reālā ekonomiskā vērtība, kas aprēķināta šādam aktīvam, būs tuva aktīva tirgus vērtībai, ar nosacījumu, ka tiek izmantota piemērota metode un graduēšana. Ikvienai reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanas metodei būtu jākonverģē ar tirgus cenu, ja konkrētais tirgus nav vājināts. Tādējādi nepareizas nodēvēšanas gadījumi ir reālās ekonomiskās vērtības aprēķināšanas metodes un izmantoto parametru piemērotības pārbaude.

| (154) | Pretēji Vācijas apgalvojumam, ka konkrēti valsts obligāciju tirgi 2009. gada beigās bija vājināti, Komisija konstatē, ka tajā laikā tika izpildīti kritēriji, kas norāda uz funkcionējošu tirgu. Tā vietā dažos valsts parāda apakštirgos vērtības mazināšanās bija vērojama ap 2010. gada otrā ceturkšņa beigām (86) un pēc tam, īpaši līdz ar intervenci, ko veica ECB un citas Eiropas iestādes. Tomēr tas tā nebija ne 2009. gada 31. decembrī, ne 2010. gada 31. martā, kas ir divi vērtēšanā izmantotie atsauces datumi. |
| --- | --- |

(154)

Pretēji Vācijas apgalvojumam, ka konkrēti valsts obligāciju tirgi 2009. gada beigās bija vājināti, Komisija konstatē, ka tajā laikā tika izpildīti kritēriji, kas norāda uz funkcionējošu tirgu. Tā vietā dažos valsts parāda apakštirgos vērtības mazināšanās bija vērojama ap 2010. gada otrā ceturkšņa beigām (86) un pēc tam, īpaši līdz ar intervenci, ko veica ECB un citas Eiropas iestādes. Tomēr tas tā nebija ne 2009. gada 31. decembrī, ne 2010. gada 31. martā, kas ir divi vērtēšanā izmantotie atsauces datumi.

| (155) | Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka WestLB vai nu izmantoja nepareizu vērtēšanas metodoloģiju, vai piemēroja nepareizus parametrus savā vērtēšanas metodoloģijā, tāpēc vērtējums jākoriģē par aptuveni EUR 600 miljoniem. |
| --- | --- |

(155)

Tādēļ Komisija joprojām uzskata, ka WestLB vai nu izmantoja nepareizu vērtēšanas metodoloģiju, vai piemēroja nepareizus parametrus savā vērtēšanas metodoloģijā, tāpēc vērtējums jākoriģē par aptuveni EUR 600 miljoniem.

| (156) | Noslēgumā Komisija secina, ka reālās ekonomiskās vērtības vērtējums katram no trim apakšportfeļiem, kas norādīti ekspertu ziņojumā, ir derīgs un atbilstošs tās lēmumu pieņemšanas praksei. Tādējādi Komisija uzskata, ka starpība starp aktīvu pārveduma vērtību un reālo ekonomisko vērtību portfelī ir EUR 6,949 miljardi (87). |
| --- | --- |

(156)

Noslēgumā Komisija secina, ka reālās ekonomiskās vērtības vērtējums katram no trim apakšportfeļiem, kas norādīti ekspertu ziņojumā, ir derīgs un atbilstošs tās lēmumu pieņemšanas praksei. Tādējādi Komisija uzskata, ka starpība starp aktīvu pārveduma vērtību un reālo ekonomisko vērtību portfelī ir EUR 6,949 miljardi (87).

| (157) | Komisija 2010. gada novembra lēmumā izteica šaubas par to, vai visi aktīvi bija atbilstīgi pārvedumam. Komisija par pierādījumu izmantoja EAA pirmā gada pārskata paziņojumus, ka attiecībā uz dažiem aktīviem zaudējumi radās jau pārveduma dienā, lai gan šādi aktīvi nebūtu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punkta darbības jomā. Tomēr Vācija pēc tam sniedza papildu informāciju un paskaidroja par EAA veidoto uzkrājumu apjomu riskam un zaudējumu apjomu, kas radās, pārvedot aktīvus uz EAA. Šie skaidrojumi bija ticami un mazināja Komisijas bažas. Tādējādi nav nepieciešams veikt turpmākas korekcijas attiecībā uz aktīvu neatbilstību. |
| --- | --- |

(157)

Komisija 2010. gada novembra lēmumā izteica šaubas par to, vai visi aktīvi bija atbilstīgi pārvedumam. Komisija par pierādījumu izmantoja EAA pirmā gada pārskata paziņojumus, ka attiecībā uz dažiem aktīviem zaudējumi radās jau pārveduma dienā, lai gan šādi aktīvi nebūtu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punkta darbības jomā. Tomēr Vācija pēc tam sniedza papildu informāciju un paskaidroja par EAA veidoto uzkrājumu apjomu riskam un zaudējumu apjomu, kas radās, pārvedot aktīvus uz EAA. Šie skaidrojumi bija ticami un mazināja Komisijas bažas. Tādējādi nav nepieciešams veikt turpmākas korekcijas attiecībā uz aktīvu neatbilstību.

—   Nelabvēlīgo ietekmi mazinošie faktori

| (158) | Komisija neapstiprina citus nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus, kā vien tos, kas jau apstiprināti 2010. gada novembra lēmumā. Kā norādīts 2. tabulā 41. apsvērumā, tā jau ir apstiprinājusi pašu kapitāla iepludināšanas (EUR 3,267 miljardi) (88) un ar kredītrisku saistītu parādzīmju (EUR 268 miljoni) kompensējošo ietekmi. Turklāt Komisija aicināja Vāciju iesaistīt Bundesbank piezīmju iesniegšanā par kompensējošo ietekmi un lai ieteiktās izmaiņas portfeļa vērtējumā pārbauda un apstiprina regulējošā iestāde, piemēram, Bundesbank, atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma norādēm. Regulējošā iestāde šādu pārbaudi un apstiprināšanu nav veikusi. |
| --- | --- |

(158)

Komisija neapstiprina citus nelabvēlīgo ietekmi mazinošus faktorus, kā vien tos, kas jau apstiprināti 2010. gada novembra lēmumā. Kā norādīts 2. tabulā 41. apsvērumā, tā jau ir apstiprinājusi pašu kapitāla iepludināšanas (EUR 3,267 miljardi) (88) un ar kredītrisku saistītu parādzīmju (EUR 268 miljoni) kompensējošo ietekmi. Turklāt Komisija aicināja Vāciju iesaistīt Bundesbank piezīmju iesniegšanā par kompensējošo ietekmi un lai ieteiktās izmaiņas portfeļa vērtējumā pārbauda un apstiprina regulējošā iestāde, piemēram, Bundesbank, atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma norādēm. Regulējošā iestāde šādu pārbaudi un apstiprināšanu nav veikusi.

| (159) | Attiecībā uz pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Komisija atzīmē, ka pasīvu vērtēšana pati par sevi nav apspriesta Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā. Tādēļ tai bija jāizvērtē, kā rīkoties tāda pārveduma gadījumā kā šis, kur tika pārvesti gan aktīvi, gan pasīvi. Lai gan Komisija apzinās iespējamo ekonomisko neizdevīgumu, pārvedot zema ienesīguma pasīvus, ir jābūt līdzsvaram starp salīdzināmām summām aktīvu pusē un summām pasīvu pusē. Tādējādi, lai gan Komisija, izvērtējot kopējo atbalsta summu (skatīt 132. apsvērumu), ņēma vērā to pasīvu ietekmi, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Komisija neuzskata, ka tas būtu jāpiemēro REV vērtēšanā. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz pasīviem, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Komisija atzīmē, ka pasīvu vērtēšana pati par sevi nav apspriesta Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā. Tādēļ tai bija jāizvērtē, kā rīkoties tāda pārveduma gadījumā kā šis, kur tika pārvesti gan aktīvi, gan pasīvi. Lai gan Komisija apzinās iespējamo ekonomisko neizdevīgumu, pārvedot zema ienesīguma pasīvus, ir jābūt līdzsvaram starp salīdzināmām summām aktīvu pusē un summām pasīvu pusē. Tādējādi, lai gan Komisija, izvērtējot kopējo atbalsta summu (skatīt 132. apsvērumu), ņēma vērā to pasīvu ietekmi, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, Komisija neuzskata, ka tas būtu jāpiemēro REV vērtēšanā.

| (160) | Attiecībā uz pozitīviem rezultātiem nākotnē saistībā ar pārvestajiem aktīviem Komisija nepiekrīt Vācijas argumentam un pastāv uz to, ka, ja aktīvi ir pārvesti, nākotnes ieņēmumi no tiem nav jāņem vērā. Aizdevumu portfeļa reālās ekonomiskās vērtības noteikšanas metodoloģija atbilst Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (89). |
| --- | --- |

(160)

Attiecībā uz pozitīviem rezultātiem nākotnē saistībā ar pārvestajiem aktīviem Komisija nepiekrīt Vācijas argumentam un pastāv uz to, ka, ja aktīvi ir pārvesti, nākotnes ieņēmumi no tiem nav jāņem vērā. Aizdevumu portfeļa reālās ekonomiskās vērtības noteikšanas metodoloģija atbilst Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (89).

| (161) | Attiecībā uz piešķirtajām, bet neizmantotajām kredītlīnijām Komisija apstiprina, ka piešķirtai neapstiprinātai kredītlīnijai bilances vērtība patiesi var būt nulle. Šī iespējamība tomēr neizslēdz, ka piešķirtai neizmantotai kredītlīnijai var būt negatīva ietekme uz reālo ekonomisko vērtību. Kredītlīnijas izmantošanu nevar izslēgt, jo saskaņā ar līgumu to nevar neizmantot. Tādējādi fakts, ka kredītlīnija vēl nav izmantota, nemaina reālo ekonomisko vērtību, pat ja šīm pozīcijām bilances vērtība ir nulle. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz piešķirtajām, bet neizmantotajām kredītlīnijām Komisija apstiprina, ka piešķirtai neapstiprinātai kredītlīnijai bilances vērtība patiesi var būt nulle. Šī iespējamība tomēr neizslēdz, ka piešķirtai neizmantotai kredītlīnijai var būt negatīva ietekme uz reālo ekonomisko vērtību. Kredītlīnijas izmantošanu nevar izslēgt, jo saskaņā ar līgumu to nevar neizmantot. Tādējādi fakts, ka kredītlīnija vēl nav izmantota, nemaina reālo ekonomisko vērtību, pat ja šīm pozīcijām bilances vērtība ir nulle.

| (162) | Attiecībā uz paredzamo zaudējumu diskontēšanu Komisija konstatē, ka, diskontējot paredzamos zaudējumus, WestLB vienkārši maina savu vērtēšanas pieeju un turklāt dara to bez Bundesbank atbalsta. Tādējādi Vācija nonāk pretrunā pati ar savu reālās ekonomiskās vērtības aplēsi, bet nesniedz papildu argumentus attiecībā uz Komisijas viedokli. |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz paredzamo zaudējumu diskontēšanu Komisija konstatē, ka, diskontējot paredzamos zaudējumus, WestLB vienkārši maina savu vērtēšanas pieeju un turklāt dara to bez Bundesbank atbalsta. Tādējādi Vācija nonāk pretrunā pati ar savu reālās ekonomiskās vērtības aplēsi, bet nesniedz papildu argumentus attiecībā uz Komisijas viedokli.

| (163) | Tā kā REV ir iepriekš apstiprināta un atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. un 41. punktam, kopumā Komisija paredzamos zaudējumus vai kādu no pārējiem trim nelabvēlīgo ietekmi mazinošajiem faktoriem, par kuriem Vācija paziņojusi savās piezīmēs, neuzskata par būtiskiem REV novērtēšanai. |
| --- | --- |

(163)

Tā kā REV ir iepriekš apstiprināta un atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 40. un 41. punktam, kopumā Komisija paredzamos zaudējumus vai kādu no pārējiem trim nelabvēlīgo ietekmi mazinošajiem faktoriem, par kuriem Vācija paziņojusi savās piezīmēs, neuzskata par būtiskiem REV novērtēšanai.

—   Aktīvu pārvaldība

| (164) | Komisijas šaubas par samazinātas vērtības aktīvu pienācīgu pārvaldību, kas radās aktīvu pārvešanas sākumā, ir mazinātas. Komisijai bija iebildumi par to, ka WestLB ir jāturpina pārvaldīt samazinātas vērtības aktīvus, jo bankai ir jākoncentrējas uz jaunām darbībām un jāizvairās no samazināšanas darbību un jauno darbību nonākšanas konfliktā. Tomēr, tā kā WestLB/SPM banka pēc 2012. gada 30. jūnija vairs neveiks jaunas banku darbības, bet tikai sniegs aktīvu pārvaldības pakalpojumus, Komisijas šaubas ir izkliedētas. |
| --- | --- |

(164)

Komisijas šaubas par samazinātas vērtības aktīvu pienācīgu pārvaldību, kas radās aktīvu pārvešanas sākumā, ir mazinātas. Komisijai bija iebildumi par to, ka WestLB ir jāturpina pārvaldīt samazinātas vērtības aktīvus, jo bankai ir jākoncentrējas uz jaunām darbībām un jāizvairās no samazināšanas darbību un jauno darbību nonākšanas konfliktā. Tomēr, tā kā WestLB/SPM banka pēc 2012. gada 30. jūnija vairs neveiks jaunas banku darbības, bet tikai sniegs aktīvu pārvaldības pakalpojumus, Komisijas šaubas ir izkliedētas.

| (165) | Tādējādi, izsverot visus iespējamos nelabvēlīgo ietekmi mazinošos papildu faktorus un Vācijas iesniegtos argumentus, Komisija secina, ka tās šaubas nav mazinājušās. Tādējādi Komisija turpina uzskatīt, ka pārveduma delta ir vienāda ar EUR 3,414 miljardiem. |
| --- | --- |

(165)

Tādējādi, izsverot visus iespējamos nelabvēlīgo ietekmi mazinošos papildu faktorus un Vācijas iesniegtos argumentus, Komisija secina, ka tās šaubas nav mazinājušās. Tādējādi Komisija turpina uzskatīt, ka pārveduma delta ir vienāda ar EUR 3,414 miljardiem.

ii)   
  Zaudējumu apvērse

| (166) | Atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam, lai mazinātu konkurences kropļojumu, kas rodas, pārvedot aktīvus, kuru vērtība pārsniedz vērtību, kas uzskatāma par pieņemamu, lai novērstu tirgus sabrukumu attiecīgajā laikā, bankai ir jāatmaksā pārveduma delta. Ja šāda atmaksāšana nav nekavējoties iespējama, tā jāveic ilgākā laika periodā, izmantojot zaudējumu apvērsi. Ja, izmantojot zaudējumu apvērsi, nav iespējams nodrošināt atlīdzību, kuras rezultātā neiestājas tehniskā maksātnespēja, konkurences kropļošana jākompensē, īstenojot padziļinātu pārstrukturēšanu, kura pat var nozīmēt likvidāciju (90). |
| --- | --- |

(166)

Atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam, lai mazinātu konkurences kropļojumu, kas rodas, pārvedot aktīvus, kuru vērtība pārsniedz vērtību, kas uzskatāma par pieņemamu, lai novērstu tirgus sabrukumu attiecīgajā laikā, bankai ir jāatmaksā pārveduma delta. Ja šāda atmaksāšana nav nekavējoties iespējama, tā jāveic ilgākā laika periodā, izmantojot zaudējumu apvērsi. Ja, izmantojot zaudējumu apvērsi, nav iespējams nodrošināt atlīdzību, kuras rezultātā neiestājas tehniskā maksātnespēja, konkurences kropļošana jākompensē, īstenojot padziļinātu pārstrukturēšanu, kura pat var nozīmēt likvidāciju (90).

| (167) | WestLB savā pārstrukturēšanas plānā, ko tā prezentēja 2011. gada februārī, norādīja, ka tā nespēja pat atmaksāt EUR 3,4 miljardus no pirmā aktīvu pārveduma EAA, neapdraudot savu dzīvotspēju. Turklāt WestLB pārdošana diez vai notiks, ja potenciālajam pircējam būs jāatmaksā Vācijai EUR 3,4 miljardi. Tādējādi Vācija ir iesniegusi 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, kurā paredzēta WestLB likvidācija 12 mēnešu laikā. Komisija uzskata, ka WestLB likvidācija ir pietiekama, lai tiktu novērsts konkurences kropļojums. Tādēļ, ņemot vērā prasību, ka likvidācijas plānam jābūt ticamam, un tas tiks izvērtēts c sadaļā, Komisija, par pamatu ņemot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, secina, ka atbalsts atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam un ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(167)

WestLB savā pārstrukturēšanas plānā, ko tā prezentēja 2011. gada februārī, norādīja, ka tā nespēja pat atmaksāt EUR 3,4 miljardus no pirmā aktīvu pārveduma EAA, neapdraudot savu dzīvotspēju. Turklāt WestLB pārdošana diez vai notiks, ja potenciālajam pircējam būs jāatmaksā Vācijai EUR 3,4 miljardi. Tādējādi Vācija ir iesniegusi 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, kurā paredzēta WestLB likvidācija 12 mēnešu laikā. Komisija uzskata, ka WestLB likvidācija ir pietiekama, lai tiktu novērsts konkurences kropļojums. Tādēļ, ņemot vērā prasību, ka likvidācijas plānam jābūt ticamam, un tas tiks izvērtēts c sadaļā, Komisija, par pamatu ņemot LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, secina, ka atbalsts atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam un ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

iii)   
  Papildinājuma saderība

| (168) | Arī otrās daļas pārvedums principā jāvērtē atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Tomēr Komisija, par pamatu izmantojot 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, uzskata, ka šāda novērtējuma rezultātam vairs nebūs ietekmes. Jebkuru papildu konkurences kropļojumu, kas attiecībā uz otro pārvedumu rastos no pārveduma deltas, jebkurā gadījumā mazinātu likvidācija, kas paredzēta 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā. Tādējādi pašreizējā izņēmuma situācijā Komisija uzskata, ka, ja visu atbalsta summu jau var uzskatīt par saderīgu atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam, tā var atturēties no padziļinātas vērtēšanas, t. i., REV aprēķināšanas. |
| --- | --- |

(168)

Arī otrās daļas pārvedums principā jāvērtē atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Tomēr Komisija, par pamatu izmantojot 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, uzskata, ka šāda novērtējuma rezultātam vairs nebūs ietekmes. Jebkuru papildu konkurences kropļojumu, kas attiecībā uz otro pārvedumu rastos no pārveduma deltas, jebkurā gadījumā mazinātu likvidācija, kas paredzēta 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā. Tādējādi pašreizējā izņēmuma situācijā Komisija uzskata, ka, ja visu atbalsta summu jau var uzskatīt par saderīgu atbilstīgi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam, tā var atturēties no padziļinātas vērtēšanas, t. i., REV aprēķināšanas.

| (169) | Tādējādi aktīvu pārvedums ir saderīgs, jo iespējamais konkurences kropļojums tiek mazināts, likvidējot WestLB, un tādējādi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam. |
| --- | --- |

(169)

Tādējādi aktīvu pārvedums ir saderīgs, jo iespējamais konkurences kropļojums tiek mazināts, likvidējot WestLB, un tādējādi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktam.

c.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS/LIKVIDĒŠANAS ATBALSTA SADERĪBA

| (170) | Komisijai jāizvērtē visu atbalsta pasākumu saderība, par pamatu ņemot savas vadlīnijas attiecībā uz darbībām ar bankām finanšu krīzes apstākļos, jo īpaši Pārstrukturēšanas paziņojumu un Komisijas paziņojumu „Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (91) (turpmāk „Banku paziņojums”). |
| --- | --- |

(170)

Komisijai jāizvērtē visu atbalsta pasākumu saderība, par pamatu ņemot savas vadlīnijas attiecībā uz darbībām ar bankām finanšu krīzes apstākļos, jo īpaši Pārstrukturēšanas paziņojumu un Komisijas paziņojumu „Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (91) (turpmāk „Banku paziņojums”).

| (171) | Komisija atzīmē, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam ir jānodrošina 7. tabulā norādīto atbalsta pasākumu saderība. |
| --- | --- |

(171)

Komisija atzīmē, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānam ir jānodrošina 7. tabulā norādīto atbalsta pasākumu saderība.

| (172) | Šo pasākumu atbalsta kopsumma veido EUR [21,6–24,4] miljardus, kas atbilst atbalsta summai saistībā ar riska svērtajiem aktīviem uz 2009. gada 31. decembri [24,4–27,6] %. Šī atbalsta summa ir uzskatāma par ļoti lielu īpatsvaru no saņēmēja lieluma, un tādējādi ir nepieciešama padziļināta pārstrukturēšana vai likvidācija. Turklāt pārstrukturēšanas plānā arī jāņem vērā konkurences papildu kropļošana, kas rodas no a apriori nesaderīga atbalsta summas, uz kuru norāda pārveduma delta. Ieteiktajai pārstrukturēšanai vai likvidācijai jābūt pienācīgai, lai novērstu šo kropļojumu. |
| --- | --- |

(172)

Šo pasākumu atbalsta kopsumma veido EUR [21,6–24,4] miljardus, kas atbilst atbalsta summai saistībā ar riska svērtajiem aktīviem uz 2009. gada 31. decembri [24,4–27,6] %. Šī atbalsta summa ir uzskatāma par ļoti lielu īpatsvaru no saņēmēja lieluma, un tādējādi ir nepieciešama padziļināta pārstrukturēšana vai likvidācija. Turklāt pārstrukturēšanas plānā arī jāņem vērā konkurences papildu kropļošana, kas rodas no a apriori nesaderīga atbalsta summas, uz kuru norāda pārveduma delta. Ieteiktajai pārstrukturēšanai vai likvidācijai jābūt pienācīgai, lai novērstu šo kropļojumu.

| (173) | Ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu tiek izpildīti Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktie kritēriji. Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā noteikts, ka, ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver tiesiski pareizas likvidācijas vai neveiksmi cietušās bankas izsoles iespēja. Banku paziņojumā noteikta kārtība, kādā šādai tiesiski pareizai likvidācijai jānotiek (92). Šāda veida kontrolētu likvidāciju var piemērot atsevišķos gadījumos pēc tam, kad atsevišķai finanšu iestādei ir bijis piešķirts glābšanas atbalsts un kļuvis skaidrs, ka šo iestādi nevar veiksmīgi pārstrukturēt. |
| --- | --- |

(173)

Ar 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu tiek izpildīti Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktie kritēriji. Pārstrukturēšanas paziņojuma 21. punktā noteikts, ka, ja nav ticams, ka banka varēs atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju, ir jāapsver tiesiski pareizas likvidācijas vai neveiksmi cietušās bankas izsoles iespēja. Banku paziņojumā noteikta kārtība, kādā šādai tiesiski pareizai likvidācijai jānotiek (92). Šāda veida kontrolētu likvidāciju var piemērot atsevišķos gadījumos pēc tam, kad atsevišķai finanšu iestādei ir bijis piešķirts glābšanas atbalsts un kļuvis skaidrs, ka šo iestādi nevar veiksmīgi pārstrukturēt.

| (174) | Lai likvidācijas atbalsts būtu saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, likvidācijas atbalstam atbilstīgi Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (93) ir jāatbilst šādiem trīs galvenajiem nosacījumiem:






  i) | ir jāparāda, ka atbalsts ļauj efektīvi un tiesiski pareizi likvidēt banku, ierobežojot atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, ņemot vērā minēto mērķi (94); |
| --- | --- | --- |

(174)

Lai likvidācijas atbalsts būtu saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, likvidācijas atbalstam atbilstīgi Komisijas lēmumu pieņemšanas praksei (93) ir jāatbilst šādiem trīs galvenajiem nosacījumiem:

i)

ir jāparāda, ka atbalsts ļauj efektīvi un tiesiski pareizi likvidēt banku, ierobežojot atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, ņemot vērā minēto mērķi (94);

| ii) | ir jānodrošina pienācīga izmaksu sloga sadale, jo īpaši izslēdzot iespēju akcionāriem gūt labumu no jebkāda atbalsta saistībā ar kontrolēto darbības izbeigšanas procedūru (95); |
| --- | --- |

ii)

ir jānodrošina pienācīga izmaksu sloga sadale, jo īpaši izslēdzot iespēju akcionāriem gūt labumu no jebkāda atbalsta saistībā ar kontrolēto darbības izbeigšanas procedūru (95);

| iii) | lai novērtu pārmērīgus konkurences kropļojumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības tiesiski pareizai izbeigšanai. Kamēr saņēmēja finanšu iestāde turpina darboties, tā nedrīkst uzsākt nekādu jaunu darbību, tā drīkst tikai turpināt līdzšinējo darbību. Pēc iespējas ātrāk ir jāatsauc licence bankas darbību veikšanai (96). |
| --- | --- |

iii)

lai novērtu pārmērīgus konkurences kropļojumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības tiesiski pareizai izbeigšanai. Kamēr saņēmēja finanšu iestāde turpina darboties, tā nedrīkst uzsākt nekādu jaunu darbību, tā drīkst tikai turpināt līdzšinējo darbību. Pēc iespējas ātrāk ir jāatsauc licence bankas darbību veikšanai (96).

i)   
  Tiesiski pareizas likvidēšanas atspoguļojums

| (175) | Komisija uzskata, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietverts WestLB tiesiski pareizas likvidēšanas scenārijs, kura pamatā ir sloga sadales līgums starp bankas akcionāriem. 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ņemts vērā fakts, ka citi uz tirgu orientēti iespējamie risinājumi attiecībā uz WestLB, kas varētu būt ar mazākām izmaksām vai mazāk kropļot konkurenci, jau ir neveiksmīgi izmēģināti vairāk nekā divus gadus. Nekontrolēts likvidācijas process, no otras puses, radītu draudus finanšu stabilitātei, šo risku labāk novērst, izmantojot tiesiski pareizas likvidēšanas scenāriju. 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns ļauj Komisijai izvērtēt likvidēšanas procesu un tajā iesaistīto valsts pasākumu potenciālo konkurētspējīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(175)

Komisija uzskata, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietverts WestLB tiesiski pareizas likvidēšanas scenārijs, kura pamatā ir sloga sadales līgums starp bankas akcionāriem. 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ņemts vērā fakts, ka citi uz tirgu orientēti iespējamie risinājumi attiecībā uz WestLB, kas varētu būt ar mazākām izmaksām vai mazāk kropļot konkurenci, jau ir neveiksmīgi izmēģināti vairāk nekā divus gadus. Nekontrolēts likvidācijas process, no otras puses, radītu draudus finanšu stabilitātei, šo risku labāk novērst, izmantojot tiesiski pareizas likvidēšanas scenāriju. 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns ļauj Komisijai izvērtēt likvidēšanas procesu un tajā iesaistīto valsts pasākumu potenciālo konkurētspējīgo ietekmi.

| (176) | Vissvarīgākais kritērijs likvidēšanas scenārija klasificēšanai ir, ka banka pārtrauks visas bankas darbības un turpinās darboties tikai, lai samazinātu esošos portfeļus, bet nevis, lai slēgtu līgumus par jaunām darbībām. |
| --- | --- |

(176)

Vissvarīgākais kritērijs likvidēšanas scenārija klasificēšanai ir, ka banka pārtrauks visas bankas darbības un turpinās darboties tikai, lai samazinātu esošos portfeļus, bet nevis, lai slēgtu līgumus par jaunām darbībām.

| (177) | Bankas darbību pārtraukšana jānodrošina, cita starpā veicot visu atlikušo bankas aktīvu un pasīvu pārdošanu vai pārvešanu tā, lai paliktu tikai pats kodols, ja tas ir nepieciešams, lai palīdzētu likvidēt esošos aktīvus, jo īpaši, lai nodrošinātu portfeļu likvidēšanu, saglabājot vērtību. |
| --- | --- |

(177)

Bankas darbību pārtraukšana jānodrošina, cita starpā veicot visu atlikušo bankas aktīvu un pasīvu pārdošanu vai pārvešanu tā, lai paliktu tikai pats kodols, ja tas ir nepieciešams, lai palīdzētu likvidēt esošos aktīvus, jo īpaši, lai nodrošinātu portfeļu likvidēšanu, saglabājot vērtību.

| (178) | Īstenojot 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, WestLB pārvedīs visus savus bankas aktīvus vai nu uz krājbankām, vai EAA. Tādējādi līdz 2012. gada 30. jūnijam bankā gandrīz nemaz nepaliks riska svērto aktīvu. Atlikusī banka saskaņā ar Vācijas sniegtajām garantijām vairs neizmantos zīmola nosaukumu „WestLB”, bet tiks pārdēvēta par „SPM banku” ne ilgāk kā trīs mēnešu laikā. Turklāt banka neturpinās bankas darbības savā vārdā, bet tikai kā pakalpojumu sniedzējs EAA un ierobežotā apjomā attiecīgi trešām personām. Tāpēc pārstrukturēšanas plānā ir noteikti nozīmīgi un neatgriezeniski pasākumi, kuri iezīmē neatsaucamu izeju no tirgus vairākumam WestLB iepriekšējo darbību 12 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(178)

Īstenojot 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, WestLB pārvedīs visus savus bankas aktīvus vai nu uz krājbankām, vai EAA. Tādējādi līdz 2012. gada 30. jūnijam bankā gandrīz nemaz nepaliks riska svērto aktīvu. Atlikusī banka saskaņā ar Vācijas sniegtajām garantijām vairs neizmantos zīmola nosaukumu „WestLB”, bet tiks pārdēvēta par „SPM banku” ne ilgāk kā trīs mēnešu laikā. Turklāt banka neturpinās bankas darbības savā vārdā, bet tikai kā pakalpojumu sniedzējs EAA un ierobežotā apjomā attiecīgi trešām personām. Tāpēc pārstrukturēšanas plānā ir noteikti nozīmīgi un neatgriezeniski pasākumi, kuri iezīmē neatsaucamu izeju no tirgus vairākumam WestLB iepriekšējo darbību 12 mēnešu laikā.

| (179) | Otrkārt, atbilstoši Banku paziņojuma 47. punktā noteiktajai prasībai, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības tiesiski pareizai izbeigšanai. Lai gan WestLB likvidēšana aizņems vairākus gadus, to joprojām var uzskatīt par ierobežotu uz visīsāko iespējamo laiku. Tikai pakalpojumu sniedzējs uzņēmums iesaistīsies konkurencē, piedāvājot trešām personām ierobežotu daudzumu aktīvu pārvaldības pakalpojumu. Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pārdots līdz 2016. gada 31. decembrim. Pārveides periods līdz 2016. gada 31. decembrim ir nepieciešams, lai vadība varētu reorganizēt organizatorisko struktūru SPM bankā, nodalīt pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu un radīt vismaz īstermiņa darbības rezultātus potenciālo ieguldītāju piesaistei. SPM banka pati joprojām būs atbildīga par aktīviem, kurus nav iespējams fiziski pārvest uz EAA, un tādējādi tās pastāvēšanas ilgums ir atkarīgs no šo aktīvu dzēšanas termiņa. Portfeļu likvidēšana ar vērtības saglabāšanu jāveic līdz 2028. gadam, un šo periodu nav iespējams saīsināt. Tomēr aktīvu turēšanas darbība pati par sevi nav ekonomiska darbība, tādēļ tā neietekmē konkurenci. Lai gan SPM bankas darbinieku skaita samazināšanai līdz paredzētajam skaitam (1 000 strādājošo) būs nepieciešami daži gadi, šī darbinieku skaita samazināšana joprojām atbilst darbības līmeņa samazinājumam SPM bankā, ņemot vērā, ka SPM bankas reorganizācija būs darbietilpīgs process pat, ja bankas darbības netiks turpinātas. Kopumā ņemot, šos procesus var uzskatīt par ierobežotiem līdz īsākajam iespējamam periodam. |
| --- | --- |

(179)

Otrkārt, atbilstoši Banku paziņojuma 47. punktā noteiktajai prasībai, lai novērstu pārmērīgus konkurences kropļojumus, likvidācijas posms ir tikai laikposms, kas ir obligāti nepieciešams darbības tiesiski pareizai izbeigšanai. Lai gan WestLB likvidēšana aizņems vairākus gadus, to joprojām var uzskatīt par ierobežotu uz visīsāko iespējamo laiku. Tikai pakalpojumu sniedzējs uzņēmums iesaistīsies konkurencē, piedāvājot trešām personām ierobežotu daudzumu aktīvu pārvaldības pakalpojumu. Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pārdots līdz 2016. gada 31. decembrim. Pārveides periods līdz 2016. gada 31. decembrim ir nepieciešams, lai vadība varētu reorganizēt organizatorisko struktūru SPM bankā, nodalīt pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu un radīt vismaz īstermiņa darbības rezultātus potenciālo ieguldītāju piesaistei. SPM banka pati joprojām būs atbildīga par aktīviem, kurus nav iespējams fiziski pārvest uz EAA, un tādējādi tās pastāvēšanas ilgums ir atkarīgs no šo aktīvu dzēšanas termiņa. Portfeļu likvidēšana ar vērtības saglabāšanu jāveic līdz 2028. gadam, un šo periodu nav iespējams saīsināt. Tomēr aktīvu turēšanas darbība pati par sevi nav ekonomiska darbība, tādēļ tā neietekmē konkurenci. Lai gan SPM bankas darbinieku skaita samazināšanai līdz paredzētajam skaitam (1 000 strādājošo) būs nepieciešami daži gadi, šī darbinieku skaita samazināšana joprojām atbilst darbības līmeņa samazinājumam SPM bankā, ņemot vērā, ka SPM bankas reorganizācija būs darbietilpīgs process pat, ja bankas darbības netiks turpinātas. Kopumā ņemot, šos procesus var uzskatīt par ierobežotiem līdz īsākajam iespējamam periodam.

| (180) | Trešais kritērijs ir, ka banka nedrīkst turpināt savu darbību tirgū, tā vienīgi drīkst pārdot aktīvus, pārliecinoties, ka tirgū paliek tikai neliela daļa iepriekšējo bankas darbību. |
| --- | --- |

(180)

Trešais kritērijs ir, ka banka nedrīkst turpināt savu darbību tirgū, tā vienīgi drīkst pārdot aktīvus, pārliecinoties, ka tirgū paliek tikai neliela daļa iepriekšējo bankas darbību.

| (181) | Dažas darbības, ko veic Verbundbank, pārņems Helaba. Verbundbank darbība bilancē veido mazāk nekā 20 % no WestLB iepriekšējās bilances (Verbundbank portfelis bilancē ir ne vairāk kā EUR 45 miljardi salīdzinājumā ar WestLB kopējo bilanci EUR 288 miljardu apmērā 2008. gadā). Attiecībā uz darbinieku skaitu Komisija atzīmē, ka mazāk nekā 10 % no WestLB iepriekšējā personāla turpinās strādāt nodalītajā Verbundbank sektorā (aptuveni 400 strādājošie Verbundbank sektorā salīdzinājumā ar WestLB sākotnējo darbinieku skaitu 5 661 darbinieks 2008. gadā). Turklāt ir jāatzīmē, ka Verbundbank tiks nodalīta, veicot aktīvu un pasīvu atdalīšanu, un netiks pārvesta kā pilnvērtīga banka. Tā kā darījums tādējādi skar nevis WestLB, bet tikai tās aktīvu un pasīvu nelielu daļu, darījumu nevar uzskatīt par nozīmīgu bankas pārdošanu. |
| --- | --- |

(181)

Dažas darbības, ko veic Verbundbank, pārņems Helaba. Verbundbank darbība bilancē veido mazāk nekā 20 % no WestLB iepriekšējās bilances (Verbundbank portfelis bilancē ir ne vairāk kā EUR 45 miljardi salīdzinājumā ar WestLB kopējo bilanci EUR 288 miljardu apmērā 2008. gadā). Attiecībā uz darbinieku skaitu Komisija atzīmē, ka mazāk nekā 10 % no WestLB iepriekšējā personāla turpinās strādāt nodalītajā Verbundbank sektorā (aptuveni 400 strādājošie Verbundbank sektorā salīdzinājumā ar WestLB sākotnējo darbinieku skaitu 5 661 darbinieks 2008. gadā). Turklāt ir jāatzīmē, ka Verbundbank tiks nodalīta, veicot aktīvu un pasīvu atdalīšanu, un netiks pārvesta kā pilnvērtīga banka. Tā kā darījums tādējādi skar nevis WestLB, bet tikai tās aktīvu un pasīvu nelielu daļu, darījumu nevar uzskatīt par nozīmīgu bankas pārdošanu.

| (182) | Turklāt Komisija nesaskata nekādas pazīmes, kas liecinātu, ka nav izpildītas Banku paziņojuma 49. punkta prasības, saskaņā ar kurām darījumam jānotiek atbilstoši tirgus nosacījumiem un pārdošanas cenai jābūt iesaistīto aktīvu un pasīvu maksimālajai cenai. Šajā sakarībā Komisija atzīmē, ka WestLB ir uzsākusi neveiksmīgu pārdošanas procesu ar nolūku maksimāli paaugstināt savu aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu. Tomēr WestLB nesaņēma nevienu pieņemamu piedāvājumu. Turklāt Verbundbank uzņēmuma vērtību, kuru veido aktīvi, pasīvi un organizatoriskā struktūra ar aptuveni 400 strādājošajiem, pārbauda vairāki ārējie revidenti, par vērtēšanas pamatu izmantojot labi pārbaudītas vērtēšanas metodes. Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank darbībām, kuras pārņems vai nu Helaba, vai krājbanku sektors, atbilstīgi Eckpunktevereinbarung uzņēmuma vērtība būs nulle. Būtībā atšķirībā no citiem pārdošanas procesiem likvidācijas gadījumā (97)
  Verbundbank darbību atsavināšanai, ko veic WestLB, nebūs nepieciešams valsts iestāžu papildu maksājums. Tādējādi Komisija neredz nepamatotu ieguvumu struktūrvienībai, kas pārņems Verbundbank darbību, un secina, ka ne Helaba, ne krājbankas negūst atbalstu, kas rastos no Verbundbank darbību atsavināšanas. |
| --- | --- |

(182)

Turklāt Komisija nesaskata nekādas pazīmes, kas liecinātu, ka nav izpildītas Banku paziņojuma 49. punkta prasības, saskaņā ar kurām darījumam jānotiek atbilstoši tirgus nosacījumiem un pārdošanas cenai jābūt iesaistīto aktīvu un pasīvu maksimālajai cenai. Šajā sakarībā Komisija atzīmē, ka WestLB ir uzsākusi neveiksmīgu pārdošanas procesu ar nolūku maksimāli paaugstināt savu aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu. Tomēr WestLB nesaņēma nevienu pieņemamu piedāvājumu. Turklāt Verbundbank uzņēmuma vērtību, kuru veido aktīvi, pasīvi un organizatoriskā struktūra ar aptuveni 400 strādājošajiem, pārbauda vairāki ārējie revidenti, par vērtēšanas pamatu izmantojot labi pārbaudītas vērtēšanas metodes. Vācija apņemas nodrošināt, ka Verbundbank darbībām, kuras pārņems vai nu Helaba, vai krājbanku sektors, atbilstīgi Eckpunktevereinbarung uzņēmuma vērtība būs nulle. Būtībā atšķirībā no citiem pārdošanas procesiem likvidācijas gadījumā (97)
  Verbundbank darbību atsavināšanai, ko veic WestLB, nebūs nepieciešams valsts iestāžu papildu maksājums. Tādējādi Komisija neredz nepamatotu ieguvumu struktūrvienībai, kas pārņems Verbundbank darbību, un secina, ka ne Helaba, ne krājbankas negūst atbalstu, kas rastos no Verbundbank darbību atsavināšanas.

| (183) | Jebkurā gadījumā noteikumi par visas bankas pārdošanu, kas paredzēti Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. un turpmākajos punktos, pat ja tos šajā gadījumā nepiemēro (98), arī šajā gadījumā ir izpildīti. Šādas pārdošanas noteikumi paredz šādu kritēriju izpildi: dzīvotspējas atjaunošana, izmaksu sloga sadale un konkurences kropļojumu mazināšana. Atsavināšana uz Helaba atbilst šiem kritērijiem. Pirmkārt, Helaba būtu jāspēj nodrošināt pārvestās bankas dzīvotspēja ar nosacījumu, ka Verbundbank — salīdzinājumā ar Helaba — ir diezgan maza pēc tās bilances apmēra un strādājošo skaita un tai ir neliela ietekme uz pievienotās struktūrvienības rentabilitāti. No otras puses, apvienošanas rezultātā būtu jārodas ietaupījumiem attiecībā uz tām izmaksām, kas neļautu pozitīvi novērtēt Verbundbank vienu pašu (99). Otrkārt, izmaksu sloga sadalījums ir nodrošināts, jo WestLB akcionāri nesaņems ieņēmumus no pārdošanas, bet tā vietā zaudēs savu WestLB ieguldīto kapitālu. Treškārt, tā kā WestLB darbība tiks samazināta līdz vairāk nekā 20 % no darbības, kāda bija bankai tās pastāvēšanas laikā, Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse neparedz nekādus papildu kompensācijas pasākumus šādai pārdošanai (100). |
| --- | --- |

(183)

Jebkurā gadījumā noteikumi par visas bankas pārdošanu, kas paredzēti Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. un turpmākajos punktos, pat ja tos šajā gadījumā nepiemēro (98), arī šajā gadījumā ir izpildīti. Šādas pārdošanas noteikumi paredz šādu kritēriju izpildi: dzīvotspējas atjaunošana, izmaksu sloga sadale un konkurences kropļojumu mazināšana. Atsavināšana uz Helaba atbilst šiem kritērijiem. Pirmkārt, Helaba būtu jāspēj nodrošināt pārvestās bankas dzīvotspēja ar nosacījumu, ka Verbundbank — salīdzinājumā ar Helaba — ir diezgan maza pēc tās bilances apmēra un strādājošo skaita un tai ir neliela ietekme uz pievienotās struktūrvienības rentabilitāti. No otras puses, apvienošanas rezultātā būtu jārodas ietaupījumiem attiecībā uz tām izmaksām, kas neļautu pozitīvi novērtēt Verbundbank vienu pašu (99). Otrkārt, izmaksu sloga sadalījums ir nodrošināts, jo WestLB akcionāri nesaņems ieņēmumus no pārdošanas, bet tā vietā zaudēs savu WestLB ieguldīto kapitālu. Treškārt, tā kā WestLB darbība tiks samazināta līdz vairāk nekā 20 % no darbības, kāda bija bankai tās pastāvēšanas laikā, Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse neparedz nekādus papildu kompensācijas pasākumus šādai pārdošanai (100).

| (184) | Turklāt Komisijai nav iemesla pieņemt, ka Verbundbank kā aktīvu kopumu var uzskatīt par WestLB ekonomisko pēcteci. Helaba nav WestLB tiesiskais pārņēmējs, un arī Verbundbank nepiemīt nozīmīga funkcionālā identitāte ar WestLB. Tādējādi Helaba neatbilst kritērijiem par tādas ekonomiskas turpinājuma struktūrvienības izveidi, ko Komisija ir izmantojusi, lai noteiktu, vai valsts atbalsts ir pagarināts uzņēmumam, kas turpina sākotnējā uzņēmuma darbību (101). |
| --- | --- |

(184)

Turklāt Komisijai nav iemesla pieņemt, ka Verbundbank kā aktīvu kopumu var uzskatīt par WestLB ekonomisko pēcteci. Helaba nav WestLB tiesiskais pārņēmējs, un arī Verbundbank nepiemīt nozīmīga funkcionālā identitāte ar WestLB. Tādējādi Helaba neatbilst kritērijiem par tādas ekonomiskas turpinājuma struktūrvienības izveidi, ko Komisija ir izmantojusi, lai noteiktu, vai valsts atbalsts ir pagarināts uzņēmumam, kas turpina sākotnējā uzņēmuma darbību (101).

| (185) | Visbeidzot, ir nodrošināts, ka atbalsts tiek ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Aktīvu pārvešana uz EAA notiks tikai tādā gadījumā, ja tos nevarēs pārdot privātpersonām. Turklāt papildu kapitāla iepludināšana SPM bankā ir nepieciešama, lai segtu paredzamās samazināšanas izmaksas. Visbeidzot, likviditātes atbalstu var uzskatīt par vispārējā likvidēšanas scenārija neatņemamu sastāvdaļu, jo tas garantē pārveides periodu gadījumā, ja līdz 2012. gada 30. jūnijam notiks tirgus svārstības. Tādējādi likviditātes atbalsts nodrošina, ka tiesiski pareiza likvidēšanas procedūra nepārvēršas par tiesiski nepareizu likvidēšanu pirms 2012. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

(185)

Visbeidzot, ir nodrošināts, ka atbalsts tiek ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Aktīvu pārvešana uz EAA notiks tikai tādā gadījumā, ja tos nevarēs pārdot privātpersonām. Turklāt papildu kapitāla iepludināšana SPM bankā ir nepieciešama, lai segtu paredzamās samazināšanas izmaksas. Visbeidzot, likviditātes atbalstu var uzskatīt par vispārējā likvidēšanas scenārija neatņemamu sastāvdaļu, jo tas garantē pārveides periodu gadījumā, ja līdz 2012. gada 30. jūnijam notiks tirgus svārstības. Tādējādi likviditātes atbalsts nodrošina, ka tiesiski pareiza likvidēšanas procedūra nepārvēršas par tiesiski nepareizu likvidēšanu pirms 2012. gada 30. jūnija.

ii)   
  Pašu ieguldījums un izmaksu sloga sadale

| (186) | Otrā novērtējuma daļa ir par izmaksu sloga dalīšanu Banku paziņojuma 46. punktā noteikts, ka saistībā ar likvidāciju īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai pēc iespējas samazinātu morālo kaitējumu, īpaši izslēdzot iespēju akcionāriem un, iespējams, dažu veidu kreditoriem gūt labumu no jebkāda atbalsta saistībā ar kontrolēto darbības izbeigšanas procedūru. Northern Rock
   (102) un HRE
   (103) lietās izmaksu sloga sadalījums tika panākts, veicot nacionalizāciju. Tāpat kā minētajos gadījumos, arī šeit akcionāri zaudēs visu savu kapitālu. Turklāt WestLB akcionāri, kā arī SoFFin kā galvenais hibrīdkapitāla nodrošinātājs, būs individuāli atbildīgi par dažādajām daļām, kurās WestLB tiks sadalīta, un nodrošinās papildu kapitālu. |
| --- | --- |

(186)

Otrā novērtējuma daļa ir par izmaksu sloga dalīšanu Banku paziņojuma 46. punktā noteikts, ka saistībā ar likvidāciju īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai pēc iespējas samazinātu morālo kaitējumu, īpaši izslēdzot iespēju akcionāriem un, iespējams, dažu veidu kreditoriem gūt labumu no jebkāda atbalsta saistībā ar kontrolēto darbības izbeigšanas procedūru. Northern Rock
   (102) un HRE
   (103) lietās izmaksu sloga sadalījums tika panākts, veicot nacionalizāciju. Tāpat kā minētajos gadījumos, arī šeit akcionāri zaudēs visu savu kapitālu. Turklāt WestLB akcionāri, kā arī SoFFin kā galvenais hibrīdkapitāla nodrošinātājs, būs individuāli atbildīgi par dažādajām daļām, kurās WestLB tiks sadalīta, un nodrošinās papildu kapitālu.

| (187) | Būtībā krājbankas ir apņēmušās uzņemties atbildību par Verbundbank darbību un iegūt šim nolūkam kapitālu, un NRW ir apņēmusies uzņemties lielāko izmaksu sloga daļu, uzņemoties visas SPM bankas darbības izmaksas un likvidēšanas izmaksas. Turklāt SoFFin ir arī piekritusi uzņemties ievērojamu daļu sloga, atstājot divas trešdaļas savas daļas bez balsstiesībām WestLB, tādējādi, ļoti iespējams, atsakoties no sava ieguldījuma atmaksas saņemšanas. Tādējādi kopējā līgumā pietiekami ņemtas vērā pušu izmaksu sloga dalīšanas iespējas, kā arī pakāpe, kādā tās sākotnēji bija iesaistītas bankas stratēģijas noteikšanā, un tas, kādā mērā tās varēja ietekmēt bankas korporatīvo pārvaldību. |
| --- | --- |

(187)

Būtībā krājbankas ir apņēmušās uzņemties atbildību par Verbundbank darbību un iegūt šim nolūkam kapitālu, un NRW ir apņēmusies uzņemties lielāko izmaksu sloga daļu, uzņemoties visas SPM bankas darbības izmaksas un likvidēšanas izmaksas. Turklāt SoFFin ir arī piekritusi uzņemties ievērojamu daļu sloga, atstājot divas trešdaļas savas daļas bez balsstiesībām WestLB, tādējādi, ļoti iespējams, atsakoties no sava ieguldījuma atmaksas saņemšanas. Tādējādi kopējā līgumā pietiekami ņemtas vērā pušu izmaksu sloga dalīšanas iespējas, kā arī pakāpe, kādā tās sākotnēji bija iesaistītas bankas stratēģijas noteikšanā, un tas, kādā mērā tās varēja ietekmēt bankas korporatīvo pārvaldību.

iii)   
  Konkurences kropļojumu ierobežošana

| (188) | Likvidācijas plāns paredz konkurences kropļojumu ierobežošanu no WestLB puses, jo tā pazudīs no tirgus līdz 2012. gada 30. jūnijam. Pēc tam WestLB tiks pārveidota par struktūrvienību, kas neveic bankas darbības un kas kopā ar EAA likvidēs aktīvus. |
| --- | --- |

(188)

Likvidācijas plāns paredz konkurences kropļojumu ierobežošanu no WestLB puses, jo tā pazudīs no tirgus līdz 2012. gada 30. jūnijam. Pēc tam WestLB tiks pārveidota par struktūrvienību, kas neveic bankas darbības un kas kopā ar EAA likvidēs aktīvus.

| (189) | Turklāt no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem likvidācijā izvairās, nodrošinot, ka WestLB pēc 2012. gada 30. jūnija turpinās darboties tikai tik ilgi, cik nepieciešams tās likvidēšanai, un neuzsāks jaunas darbības, pakāpeniski pārtraucot esošās darbības. Šajā gadījumā šis princips tiek īstenots, pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī anulējot WestLB licencei bankas darbību veikšanai tās daļas, kas nav nepieciešamas aktīvu turēšanai vai aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(189)

Turklāt no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem likvidācijā izvairās, nodrošinot, ka WestLB pēc 2012. gada 30. jūnija turpinās darboties tikai tik ilgi, cik nepieciešams tās likvidēšanai, un neuzsāks jaunas darbības, pakāpeniski pārtraucot esošās darbības. Šajā gadījumā šis princips tiek īstenots, pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī anulējot WestLB licencei bankas darbību veikšanai tās daļas, kas nav nepieciešamas aktīvu turēšanai vai aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanai.

| (190) | Attiecībā uz SPM bankas nodomu nodalīt pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu, piedāvājot aktīvu pārvaldības pakalpojumus trešām personām un tādējādi piedaloties konkurencē ar citiem šī veida pakalpojumu piedāvātājiem, Komisija atzīmē, ka šāds solis ir piedāvāts, lai samazinātu valsts atbalstu WestLB pēc 2012. gada 30. jūnija. Faktiski NRW, kas ir atbildīga par SPM banku, ir uzņēmusies lielāko slogu no WestLB akcionāriem. Tādējādi var attaisnot SPM bankas darbības izmaksu samazinājumu, piedāvājot pakalpojumus trešām personām. |
| --- | --- |

(190)

Attiecībā uz SPM bankas nodomu nodalīt pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu, piedāvājot aktīvu pārvaldības pakalpojumus trešām personām un tādējādi piedaloties konkurencē ar citiem šī veida pakalpojumu piedāvātājiem, Komisija atzīmē, ka šāds solis ir piedāvāts, lai samazinātu valsts atbalstu WestLB pēc 2012. gada 30. jūnija. Faktiski NRW, kas ir atbildīga par SPM banku, ir uzņēmusies lielāko slogu no WestLB akcionāriem. Tādējādi var attaisnot SPM bankas darbības izmaksu samazinājumu, piedāvājot pakalpojumus trešām personām.

| (191) | Turklāt pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma spēju kropļot konkurenci ierobežo vairākas Vācijas saistības. Pirmkārt, līgumus ar trešām personām var slēgt tikai atsevišķa SPM bankas struktūrvienība, kurai ir licence bankas darbību veikšanai apjomā, kas ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam,un kuru ir plānots pārdot līdz 2016. gada 31. decembrim. Otrkārt, to pakalpojumu raksturojums, kurus SPM banka var sniegt, ir pamatots ar pilnīgu atbilstīgo darbību sarakstu. Tādējādi Vācija apņemas nodrošināt, ka visas WestLB licences to bankas darbību veikšanai, kas nav nepieciešamas aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanai, līdz 2012. gada 31. decembrim tiek nodotas. Treškārt, pārstrukturēšanas laikā darbinieku skaits SPM bankā tiks ievērojami samazināts, un 2016. gadā tas nepārsniegs 1 000 darbinieku, kas ir mazāk nekā 20 % no WestLB sākotnējā darbinieku skaita, kas 2008. gadā bija 5 661 strādājošais. Ceturtkārt, trešās personas darbības apjoms, ko SPM bankas pakalpojumu sniedzējs uzņēmums var iegādāties tirgū, nedrīkst pārsniegt [40–60] % no tā kopējiem ieņēmumiem, kas ir efektīvs ierobežojums tā uzņēmējdarbības attīstībai. Piektkārt, Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka piedāvās aktīvu pārvaldības pakalpojumus tikai par godīgu tirgus cenu un ka piedāvātās cenas būs pietiekamas, lai segtu atsevišķas struktūrvienības pilnas izmaksas. Visbeidzot Vācija apņemas nodrošināt, ka, ja pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu, kas sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus trešām personām, nevar pārdot līdz 2016. gada 31. decembrim, arī SPM banka tiks likvidēta. Šo ierobežojumu apvienojums nodrošina, ka tirgū paliek tikai neliela daļa no iepriekšējām darbībām un ka tās var kropļot konkurenci ļoti ierobežotā apjomā. |
| --- | --- |

(191)

Turklāt pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma spēju kropļot konkurenci ierobežo vairākas Vācijas saistības. Pirmkārt, līgumus ar trešām personām var slēgt tikai atsevišķa SPM bankas struktūrvienība, kurai ir licence bankas darbību veikšanai apjomā, kas ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam,un kuru ir plānots pārdot līdz 2016. gada 31. decembrim. Otrkārt, to pakalpojumu raksturojums, kurus SPM banka var sniegt, ir pamatots ar pilnīgu atbilstīgo darbību sarakstu. Tādējādi Vācija apņemas nodrošināt, ka visas WestLB licences to bankas darbību veikšanai, kas nav nepieciešamas aktīvu pārvaldības pakalpojumu sniegšanai, līdz 2012. gada 31. decembrim tiek nodotas. Treškārt, pārstrukturēšanas laikā darbinieku skaits SPM bankā tiks ievērojami samazināts, un 2016. gadā tas nepārsniegs 1 000 darbinieku, kas ir mazāk nekā 20 % no WestLB sākotnējā darbinieku skaita, kas 2008. gadā bija 5 661 strādājošais. Ceturtkārt, trešās personas darbības apjoms, ko SPM bankas pakalpojumu sniedzējs uzņēmums var iegādāties tirgū, nedrīkst pārsniegt [40–60] % no tā kopējiem ieņēmumiem, kas ir efektīvs ierobežojums tā uzņēmējdarbības attīstībai. Piektkārt, Vācija apņemas nodrošināt, ka SPM banka piedāvās aktīvu pārvaldības pakalpojumus tikai par godīgu tirgus cenu un ka piedāvātās cenas būs pietiekamas, lai segtu atsevišķas struktūrvienības pilnas izmaksas. Visbeidzot Vācija apņemas nodrošināt, ka, ja pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu, kas sniedz aktīvu pārvaldības pakalpojumus trešām personām, nevar pārdot līdz 2016. gada 31. decembrim, arī SPM banka tiks likvidēta. Šo ierobežojumu apvienojums nodrošina, ka tirgū paliek tikai neliela daļa no iepriekšējām darbībām un ka tās var kropļot konkurenci ļoti ierobežotā apjomā.

| (192) | Turklāt pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam jābūt pietiekami rentablam. Vācijas iesniegtie dokumenti rāda, ka pastāv reālas izredzes pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu padarīt pietiekami rentablu, jo īpaši, veicot [...] korekcijas. Ja paredzētie izmaksu taupīšanas pasākumi tiks īstenoti un tiks attīstītas uzņēmējdarbības iespējas, pastāv iespēja, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums piesaistīs tirgus ieguldītājus. |
| --- | --- |

(192)

Turklāt pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam jābūt pietiekami rentablam. Vācijas iesniegtie dokumenti rāda, ka pastāv reālas izredzes pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu padarīt pietiekami rentablu, jo īpaši, veicot [...] korekcijas. Ja paredzētie izmaksu taupīšanas pasākumi tiks īstenoti un tiks attīstītas uzņēmējdarbības iespējas, pastāv iespēja, ka pakalpojumu sniedzējs uzņēmums piesaistīs tirgus ieguldītājus.

| (193) | Saistības, ko uzņēmusies Vācija, pietiekami nodrošina, ka SPM banka neturpinās piedāvāt pakalpojumus tirgū, ja tās darbības izrādītos mazāk rentablas nekā paredzēts, un tādējādi to nevarētu pārdot 2016. gadā. |
| --- | --- |

(193)

Saistības, ko uzņēmusies Vācija, pietiekami nodrošina, ka SPM banka neturpinās piedāvāt pakalpojumus tirgū, ja tās darbības izrādītos mazāk rentablas nekā paredzēts, un tādējādi to nevarētu pārdot 2016. gadā.

d.   SECINĀJUMS

| (194) | Tādēļ Komisija secina, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietverts WestLB tiesiski pareizas likvidēšanas scenārijs, kurš, ņemot vērā saistības, kas izklāstītas šī lēmuma pielikumā, atbilst visiem Pārstrukturēšanas paziņojuma un Banku paziņojuma būtiskajiem kritērijiem un tādējādi nodrošina 7. tabulā norādīto atbalsta pasākumu saderību. Tādējādi Komisijas šaubas, kas norādītas lēmumos par procedūras uzsākšanu attiecībā uz papildu atbalsta saderību, ir mazinātas. |
| --- | --- |

(194)

Tādēļ Komisija secina, ka 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietverts WestLB tiesiski pareizas likvidēšanas scenārijs, kurš, ņemot vērā saistības, kas izklāstītas šī lēmuma pielikumā, atbilst visiem Pārstrukturēšanas paziņojuma un Banku paziņojuma būtiskajiem kritērijiem un tādējādi nodrošina 7. tabulā norādīto atbalsta pasākumu saderību. Tādējādi Komisijas šaubas, kas norādītas lēmumos par procedūras uzsākšanu attiecībā uz papildu atbalsta saderību, ir mazinātas.

| (195) | Šī lēmuma pieņemšanas laikā Komisijai bija arī jāapsver pasākumi, kas tika piešķirti saskaņā ar 2009. gada maija lēmumu. Minētajā lēmumā un tam atbilstošajā 2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānā nebija ietverts vēlāk piešķirtais atbalsts, kā arī ar 2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānu nebija iespējams nodrošināt nepieciešamo dzīvotspēju, sloga sadalījumu un konkurences kropļojuma samazinājumu, kas būtu padarījis turpmāko atbalstu saderīgu. Tādēļ Komisija 2009. gada decembra un 2010. gada novembra lēmumos pieprasīja jaunu visaptverošu pārstrukturēšanas plānu. Šāds plāns tika iesniegts 2011. gada jūnijā, un tas aizstāja visus iepriekšējos plānus. Turklāt ar šo plānu tika pārveidots tas, kas iepriekš tika paredzēts kā WestLB pārstrukturēšana likviditātes procesā. Kā norādīts 191. apsvērumā, 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns var nodrošināt saderību visam atbalstam, kas laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam piešķirts WestLB. Līdz ar to 2009. gada maija lēmums kļuvis lieks un ir jāanulē. Tādējādi anulētas tiek arī visas saistības un pienākumi, kas iesniegti saistībā ar 2009. gada maija lēmumu. |
| --- | --- |

(195)

Šī lēmuma pieņemšanas laikā Komisijai bija arī jāapsver pasākumi, kas tika piešķirti saskaņā ar 2009. gada maija lēmumu. Minētajā lēmumā un tam atbilstošajā 2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānā nebija ietverts vēlāk piešķirtais atbalsts, kā arī ar 2009. gada aprīļa pārstrukturēšanas plānu nebija iespējams nodrošināt nepieciešamo dzīvotspēju, sloga sadalījumu un konkurences kropļojuma samazinājumu, kas būtu padarījis turpmāko atbalstu saderīgu. Tādēļ Komisija 2009. gada decembra un 2010. gada novembra lēmumos pieprasīja jaunu visaptverošu pārstrukturēšanas plānu. Šāds plāns tika iesniegts 2011. gada jūnijā, un tas aizstāja visus iepriekšējos plānus. Turklāt ar šo plānu tika pārveidots tas, kas iepriekš tika paredzēts kā WestLB pārstrukturēšana likviditātes procesā. Kā norādīts 191. apsvērumā, 2011. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns var nodrošināt saderību visam atbalstam, kas laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam piešķirts WestLB. Līdz ar to 2009. gada maija lēmums kļuvis lieks un ir jāanulē. Tādējādi anulētas tiek arī visas saistības un pienākumi, kas iesniegti saistībā ar 2009. gada maija lēmumu.

VI.   KRĀJBANKU PRIEKŠROCĪBA

| (196) | Komisijas šaubas par to, ka krājbankas nav pienācīgi piedalījušās izmaksu sloga dalīšanā un ir ieguvušas pārmērīgu labumu no aktīvu glābšanas pasākuma, ir mazinātas. |
| --- | --- |

(196)

Komisijas šaubas par to, ka krājbankas nav pienācīgi piedalījušās izmaksu sloga dalīšanā un ir ieguvušas pārmērīgu labumu no aktīvu glābšanas pasākuma, ir mazinātas.

| (197) | Pirmkārt, Komisijas bažas par to, ka krājbankām nebija pienākums piedalīties WestLB rekapitalizācijā, nav pamatotas; krājbankas būtībā nebija uzņēmušās šādas īpašas saistības. |
| --- | --- |

(197)

Pirmkārt, Komisijas bažas par to, ka krājbankām nebija pienākums piedalīties WestLB rekapitalizācijā, nav pamatotas; krājbankas būtībā nebija uzņēmušās šādas īpašas saistības.

| (198) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka sloga dalīšanā ir iesaistījušās visas attiecīgās personas, tādēļ krājbanku riska pozīcija ir ierobežota un nepārsniedz EUR 4,5 miljardus. Jāatzīst, ka krājbanku pienākums kompensēt zaudējumus, kas var rasties, sadalot EAA, zināmā mērā ir mazinājies, jo to saistībām ir noteikts ierobežojums EUR 4,5 miljardi. Tomēr krājbankām nebija pienākuma vispirms pārvest aktīvus uz EAA un tām patiesi bija zināma līgumiska brīvība iekšēji vienoties par saistībām segt zaudējumus. Tomēr kopš 2009. gada decembra lēmuma krājbankas ir uzņēmušās ievērojamu daļu sloga un zaudējušas visu savu kapitālu, kas tām bija WestLB. Tādējādi nav iemesla šajā saistībā turpināt lietu pret krājbankām. |
| --- | --- |

(198)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka sloga dalīšanā ir iesaistījušās visas attiecīgās personas, tādēļ krājbanku riska pozīcija ir ierobežota un nepārsniedz EUR 4,5 miljardus. Jāatzīst, ka krājbanku pienākums kompensēt zaudējumus, kas var rasties, sadalot EAA, zināmā mērā ir mazinājies, jo to saistībām ir noteikts ierobežojums EUR 4,5 miljardi. Tomēr krājbankām nebija pienākuma vispirms pārvest aktīvus uz EAA un tām patiesi bija zināma līgumiska brīvība iekšēji vienoties par saistībām segt zaudējumus. Tomēr kopš 2009. gada decembra lēmuma krājbankas ir uzņēmušās ievērojamu daļu sloga un zaudējušas visu savu kapitālu, kas tām bija WestLB. Tādējādi nav iemesla šajā saistībā turpināt lietu pret krājbankām.

| (199) | Visbeidzot arī jāatzīmē, ka pēc WestLB likvidēšanas neviena krājbanku asociācijas locekļa labā nav vērojamas priekšrocības. Konkrēti, aktīvu pārvedums uz Helaba, kā arī kapitāla nodrošinājums Helaba apmaiņā pret Helaba akciju saņemšanu uzskatāms par daļu no WestLB likvidēšanas un ir noorganizēts tikai šajā nolūkā. Pat ja tas ir valsts atbalsts, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saistībā ar likvidācijas atbalsta nodrošinājumu WestLB, |
| --- | --- |

(199)

Visbeidzot arī jāatzīmē, ka pēc WestLB likvidēšanas neviena krājbanku asociācijas locekļa labā nav vērojamas priekšrocības. Konkrēti, aktīvu pārvedums uz Helaba, kā arī kapitāla nodrošinājums Helaba apmaiņā pret Helaba akciju saņemšanu uzskatāms par daļu no WestLB likvidēšanas un ir noorganizēts tikai šajā nolūkā. Pat ja tas ir valsts atbalsts, tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saistībā ar likvidācijas atbalsta nodrošinājumu WestLB,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pasākumi, kurus Vācija ir īstenojusi un plāno īstenot WestLB labā un kurus veido:

| a) | 2009. gada EUR 5 miljardu garantija Phoenix portfelim; |
| --- | --- |

a)

2009. gada EUR 5 miljardu garantija Phoenix portfelim;

| b) | 2010. gada EUR 3 miljardu kapitālieguldījumi saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu; |
| --- | --- |

b)

2010. gada EUR 3 miljardu kapitālieguldījumi saistībā ar pirmo aktīvu pārvedumu;

| c) | 2010. gada pirmais aktīvu pārvedums sabiedrībai Erste Abwicklungsanstalt ar atbalstu EUR 10,812 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

c)

2010. gada pirmais aktīvu pārvedums sabiedrībai Erste Abwicklungsanstalt ar atbalstu EUR 10,812 miljardu apmērā;

| d) | 2012. gada otrais aktīvu pārvedums sabiedrībai Erste Abwicklungsanstalt ar atbalstu EUR [1,3–2,6] miljardu apmērā; |
| --- | --- |

d)

2012. gada otrais aktīvu pārvedums sabiedrībai Erste Abwicklungsanstalt ar atbalstu EUR [1,3–2,6] miljardu apmērā;

| e) | 2012. gada papildu kapitāla instrumenti SPM bankai EUR 1 miljarda apmērā; |
| --- | --- |

e)

2012. gada papildu kapitāla instrumenti SPM bankai EUR 1 miljarda apmērā;

| f) | 2012. gada papildu zaudējumu segšanai EUR [0,5–2,0] miljardu apmērā, ko veica Land NRW SPM bankas labā; un |
| --- | --- |

f)

2012. gada papildu zaudējumu segšanai EUR [0,5–2,0] miljardu apmērā, ko veica Land NRW SPM bankas labā; un

| g) | WestLB AG akcionāru sniegtais likviditātes atbalsts 2012. gada pirmajā pusē [...],
  ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

g)

WestLB AG akcionāru sniegtais likviditātes atbalsts 2012. gada pirmajā pusē [...],

ir valsts atbalsts.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ņemot vērā pielikumā noteiktās saistības.

2. pants

Sākot no šā lēmuma paziņošanas brīža, Vācija iesniedz Komisijai sīki izstrādātus ceturkšņa ziņojumus par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šo lēmumu.

3. pants

Tādējādi Komisijas 2009. gada 12. maija lēmums lietā C43/2008 tiek atcelts.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir attiecīgi aizstāts ar LESD 107. un 108. pantu. Abu pantu noteikumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgos gadījumos jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 66, 17.3.2010., 15. lpp.; OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp.

2

(3)  Komisijas 2009. gada 12. maija lēmums lietā C 43/2008, WestLB AG pārstrukturēšana, OV L 345, 23.12.2009., 1. lpp.

3

WestLB AG pārstrukturēšana

(4)  WestLB grupu veido WestLB AG (turpmāk „WestLB”) un tās meitasuzņēmumi, tostarp Westdeutsche ImmobilienBank AG un WestLB Mellon Asset Management Holdings Limited. Ievērojamā skaitā dokumentu, ko Vācija iesniegusi Komisijai, piemēram, 2011. gada 30. jūnija pārstrukturēšanas plānā (Eckpunktevereinbarung) un saistībās, ko Vācijas uzņēmusies, dažviet ir runa par WestLB grupu un/vai ir ietverta atsauce uz to. Tādēļ šajā lēmumā Komisija nenošķir WestLB AG un WestLB grupu un uztver WestLB AG (meitasuzņēmumu mātesuzņēmums) kā vienu veselumu. Tāda pati pieeja tika izmantota 2009. gada maija lēmumā.

4

WestLB

WestLB AG

WestLB

Westdeutsche ImmobilienBank AG

WestLB Mellon Asset Management Holdings Limited

Eckpunktevereinbarung

WestLB

WestLB AG

WestLB

WestLB AG

(5)  Komisijas 2009. gada 7. oktobra lēmums lietā N 531/2009, Assumption of risk for WestLB, OV C 305, 16.12.2009., 4. lpp.

5

Assumption of risk for WestLB

(6)  Komisijas 2009. gada 22. decembra lēmums lietā C 40/09 (ex N 555/09), Papildu atbalsts uzņēmumam WestLB AG saistībā ar aktīvu nodalīšanu, OV C 66, 17.3.2010., 15. lpp. Šis lēmums aizstāj 2009. gada 7. oktobra lēmumu lietā N 531/2009.

6

ex

Papildu atbalsts uzņēmumam WestLB AG saistībā ar aktīvu nodalīšanu

(7)  Komisijas 2010. gada 22. jūnija lēmums lietā N 249/10, Verlängerung der einstweiligen Genehmigung zusätzlicher Beihilfen für die WestLB AG im Rahmen der Auslagerung von Vermögenswerten, OV C 230, 26.8.2010., 3. lpp.

7

Verlängerung der einstweiligen Genehmigung zusätzlicher Beihilfen für die WestLB AG im Rahmen der Auslagerung von Vermögenswerten

(8)  Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmums lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG, OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp.

8

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG

(9)  Westdeutsche ImmobilienBank AG ir WestLB lielākais meitasuzņēmums un ievērojams nekustamā īpašuma finansējuma nodrošinātājs Vācijā.

9

Westdeutsche ImmobilienBank AG

WestLB

(10)  Komisijas 2010. gada 21. decembra lēmums lietā MC 8/2009, WestLB divestments, vēl nav publicēts.

10

WestLB divestments

(11)  Šī vienošanās atspoguļota dokumentā ar nosaukumu „Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB”, kuru 2011. gada 29. jūnijā parakstījuši visi akcionāri, EAA un FMSA.

11

Eckpunktevereinbarung zum Restrukturierungsplan der WestLB

EAA

FMSA

(12)  Skatīt Komisijas 2004. gada 20. oktobra lēmumu par Vācijas atbalstu bankai Westdeutsche Landesbank Girozentrale (WestLB), tagad WestLB AG, OV L 307, 7.11.2006., 22. lpp., un Komisijas 2007. gada 14. decembra lēmumu, OV C 4, 9.1.2008., 1. lpp.

12

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

WestLB

WestLB AG

(13)  Skatīt Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmumu lietā NN 25/2008, OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp.

13

(14)  Phoenix Light portfeli būtībā veido trīs ieguldījumu instrumentsabiedrību — Greyhawk, Harrier un Kestrel — strukturēti vērtspapīri, komerciāli vērtspapīri, vidēja termiņa parādzīmes un ieņēmumu un kapitāla parādzīmes. EUR 23 miljardu portfeli pēc vērtspapīru veida var iedalīt šādi: EUR 11,7 miljardi ASV un Eiropas nodrošināti parāda vērtspapīri, EUR 5,5 miljardi komerciālas hipotēkas, EUR 4,3 miljardi mājokļu hipotēkas, EUR 1,7 miljardi citi vērtspapīri. 80 % no vērtspapīriem ir AAA kredītvērtējums, kam pamatā ir S&P2007. gada 31. decembra reitings.

14

Phoenix Light

Greyhawk, Harrier

Kestrel

S&P

(15)  Sīkāku informāciju skatīt 2009. gada maija lēmumā.

15

(16)  Sīkāku informāciju skatīt 2009. gada decembra lēmumā, OV C 66, 17.3.2010., 24. lpp., ar kuru pasākums tika apstiprināts uz sešiem mēnešiem.

16

(17)  HGB ir saīsinājums no Handelsgesetzbuch, kas ir Vācijas vispārpieņemtie grāmatvedības principi.

17

HGB

Handelsgesetzbuch

(18)  Risks, ko uzņemas NRW, RSGV un WLSGV, ir skaidri norādīts un publiski paziņots EAA pirmajā gada pārskatā, skatīt EAA, Erste Abwicklungsanstalt, gada pārskatu, 2009./2010. finanšu gads, 7. lpp.

18

NRW

RSGV

WLSGV

EAA

EAA

Erste Abwicklungsanstalt

(19)  Būtībā, ņemot vērā dažādos likumus, noteikumus un nodokļu režīmus attiecīgajās pavalstīs un uzraudzības iestādēs, konkrētām pozīcijām tika izvēlēti dažādi pārveduma veidi, tas ir, nodalīšana, pakārtota līdzdalība, galvojums un pārdošana. Neatkarīgi no izvēlētā veida aktīvu un pasīvu ekonomiskais risks no WestLB pilnībā pārgāja uz EAA.

19

WestLB

EAA

(20)  Skatīt 2010. gada 22. februāra vēstuli „PEG Master COB 31 DEC 2009” ar atjauninātajām, grozītajām un paplašinātajām versijām līdz 2010. gada 7. maijam.

20

PEG Master COB 31 DEC 2009

(21)  Aptuveni EUR 6 miljardi no šīs summas veido EUR un USD denominācijas „nenodrošinātas un subordinētas parādzīmes”, kuras tika pārvestas pirmās. Vācija šo pirmo pārvedumu bieži sauc par „Kleine Aida”, pretstatot atlikušajiem EUR 62 miljardiem („Große Aida”).

21

Kleine Aida

Große Aida

(22)  Tā saucamā tradicionālā obligācija ir obligācija, kurai nepiemīt neparastas īpašības, tā ir ar fiksētu procentu likmi un tā ir atgūstama pilnā apmērā termiņa beigās.

22

(23)  Negatīvas bāzes tirdzniecība ir pozīcija, tirgotājam pērkot obligāciju un kredītriska mijmaiņas darījuma aizsardzību viena un tā paša emitenta vārdā, ja kredītriska mijmaiņas darījuma starpība (maksājamā prēmija) ir mazāka nekā obligācijas starpība. Negatīvu bāzi novēro salīdzinoši reti, un tai piemīt saistību nepildīšanas riski pret kredīta aizsardzības pārdevēju.

23

(24)  Vācijas 2010. gada 7. maija vēstule.

24

(25)  Vācijas 2010. gada. gada 8. jūlija vēstule.

25

(26)  Blackrock sagatavotie starpposma ziņojumi un Blackrock2010. gada 12. maija ziņojums „Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiva”, ko Komisija saņēma 2010. gada 18. maijā.

26

Blackrock

Blackrock

Finale Version inklusive aller Hauptportfolio Aktiva

(27)  Vācijas 2010. gada. gada 16. jūnija vēstule.

27

(28)  Saskaņā ar Vācijas piezīmi, kas iesniegta 2010. gada 22. decembrī, EAA sākotnējais sagatavošanas kapitāls skaidrā naudā veidoja tikai EUR 100 000. Lielākā pašu kapitāla daļa tika iegūta nodalīšanas ceļā.

28

EAA

(29)  Eksperti ir ilgstoši izstrādājuši metodoloģiju, lai savā gala ziņojumā iegūtu REV katram aktīvam. Sīkāku izklāstu par secinājumiem skatīt Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmumā lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 16. lpp., 37. un turpmākie apsvērumi.

29

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(30)  Attiecībā uz dažiem apakšportfeļiem, piemēram, Eiropas visaugstākās kārtas ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru laidienam, WestLB pieeja bija daudz konservatīvāka nekā Komisijas ekspertu pieeja. Ja viņi būtu konsekventi izmantojuši WestLB pašu novērtējumu kā maksimālo vērtību, kopējā starpība būtu par EUR 573 miljoniem lielāka.

30

WestLB

WestLB

(31)  Pārveduma tehniskā daļa var notikt pēc 2012. gada 30. jūnija. Papildinājuma pamatā būs principi, kas noteikti FMStFG piemērojamajā tiesiskajā regulējumā, kas ļauj veikt šādu secīgu papildinājumu EAA labā. Lai FMSA varētu dot atļauju veikt papildinājumu, cita starpā ir jānorāda visi riski, kas saistīti ar aktīviem un pasīviem, un jābūt sīki izstrādātam pārvesto aktīvu likvidēšanas plānam. Verbundbank portfeļi un otrais aktīvu pārvedums uz EAA ir noteikti jāatklāj WestLB pusgada finanšu ziņojumā 2012. gada 30. jūnijā, un juridiski vai vismaz ekonomiski ir nekavējoties jāveic pārvedums.

31

FMStFG

EAA

FMSA

Verbundbank

EAA

WestLB

(32)  Tostarp Verbundsbank aktīvi un pasīvi. Atbilstoši HGB attiecībā uz vērtībām ir ņemta vērā riska ierobežošanas ietekme.

32

Verbundsbank

HGB

(33)  Konfidenciāla informācija.

33

(34)

34

„Das Land NRW tritt im Gegenzug mit EUR 1 Mrd. zusätzlicher und möglichst nachrangiger Haftung in die WestLB ein. Die zusätzliche Haftung des Landes NRW entsteht an derjenigen Rangstelle in der SPM Bank, die mindestens erforderlich ist, um die aufsichtsrechtlichen Anforderungen in der SPM Bank mit Blick auf die Teilrückzahlung der Stillen Einlage des FMS zu erfüllen.”

(35)  Sīkākai informācijai skatīt Komisijas 2009. gada 12. maija lēmumu lietā C 43/2008, WestLB AG pārstrukturēšana, OV L 345, 23.12.2009., 28.–43. apsvērums.

35

WestLB AG pārstrukturēšana

(36)  Skatīt Komisijas 2009. gada 12. maija lēmumu lietā C 43/2008, WestLB AG pārstrukturēšana, OV L 345, 23.12.2009., 34. un turpmākos apsvērumus.

36

WestLB AG pārstrukturēšana

(37)  Sīkākai informācijai skatīt Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmumu lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 55. un turpmākie apsvērumi.

37

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(38)  Ja Helaba pārņems Verbundbank, krājbanku asociācijas tādējādi kļūs par Helaba akcionāriem.

38

Helaba

Verbundbank

Helaba

(39)  Hesenes pavalsts, Tīringenes brīvvalsts un Hesenes un Tīringenes krājbanku asociācijas kopējais paziņojums presei „Valde dod zaļo gaismu”, 12.12.2011.

39

(40)  FMStFG 8.a pants.

40

FMStFG

(41)  Scenārijā nav ņemti vērā potenciālie riska svērtie aktīvi saskaņā ar Bāzele II 5 un Bāzele III.

41

5

(42)  Scenārijā nav ņemti vērā potenciālie riska svērtie aktīvi saskaņā ar Bāzele II.5 un Bāzele III.

42

(43)  Prasība turēt riska svērtos aktīvus, lai segtu regulējumā noteiktās kapitāla prasības darbības riskiem, ir noteikta Solvabilitätsverordnung. Darbības risku segumu nevar pārvest citai juridiskai personai. Lai aprēķinātu nepieciešamo riska svērto aktīvu daudzumu darbības risku segšanai, WestLB pašlaik izmanto uzlaboto mērījumu pieeju (AMA); tā kā pastāv ievērojamas atšķirības starp WestLB darbības modeli un SPM bankas darbības modeli, ir paredzēts mainīt aprēķina metodi no sarežģītās AMA pieejas atpakaļ uz pamata indikatoru pieeju, kura tomēr ir jāapstiprina regulējošai pārraudzības iestādei.

43

Solvabilitätsverordnung

WestLB

AMA

WestLB

SPM

AMA

(44)  Saskaņā ar informāciju, ko Vācija iesniedza 2011. gada 21. novembrī.

44

(45)  Konkrēti [...] ir jākoriģē, lai sasniegtu nepieciešamo konkurētspēju.

45

(46)  Komisija saprot, ka a) punktu pildīs pakalpojumu sniedzējs uzņēmums, bet SPM banka būs kā turētājs un darījumu partneris EAA aktīviem, kas ir pārvesti tikai sintētiski.

46

SPM

EAA

(47)  OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

47

(48)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

48

(49)  Skatīt Komisijas 2009. gada 22. decembra lēmumu lietā C 40/09 (ex N 555/09), Papildu atbalsts uzņēmumam WestLB AG saistībā ar aktīvu nodalīšanu, OV C 66, 17.3.2010., 15. lpp., 71. apsvērums

49

ex

Papildu atbalsts uzņēmumam WestLB AG saistībā ar aktīvu nodalīšanu

(50)  Skatīt Komisijas 2009. gada 22. decembra lēmumu lietā C 40/09 (ex N 555/09), Papildu atbalsts uzņēmumam WestLB AG saistībā ar aktīvu nodalīšanu, OV C 66, 17.3.2010., 15. lpp., 76. apsvērums

50

ex

Papildu atbalsts uzņēmumam WestLB AG saistībā ar aktīvu nodalīšanu

(51)  Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmums lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp., 74. apsvērums.

51

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(52)  Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmums lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp., 90. apsvērums.

52

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(53)  Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmums lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp., 91. apsvērums.

53

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(54)  Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmums lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp., 98. apsvērums. EUR 6,6 miljardi kā EUR (11,0 miljardi – 3,3 miljardi – 0,3 miljardi – 0,9 miljardi), veido noapaļošanas kļūdu aptuveni EUR 0,1 miljards. Šis aprēķins nepārprotami netika veikts 2010. gada novembra lēmumā, un kopējās atbalsta summas novērtējums arī netika veikts. Kopš tā laika, par pamatu ņemot ekspertu galīgo ziņojumu, ir veikts pārvesto portfeļu tirgus vērtības precīzāks novērtējums.

54

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(55)  Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmums lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp., 93. apsvērums.

55

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(56)  „Samazinātas vērtības” nav domāta strikti to bilances vērtība, bet tas attiecas uz aktīviem, kas pieder nefunkcionējošam (samazinātas vērtības) tirgum, kur pircēju un pārdevēju vēlmes trūkuma dēļ tirgus cenas nesaistās ar ilgtermiņa apdomāti izvērtētu reālo ekonomisko vērtību.

56

(57)  Komisijas 2009. gada 17. decembra lēmums lietā N422/2009, Royal Bank of Scotland, OV C 119, 7.5.2010., 1. lpp., Komisijas 2010. gada 26. februāra lēmums lietā N725/2009, NAMA, OV C 94, 14.4.2010., 10. lpp., un 2010. gada 3. augusta lēmums lietā N331/2010, Valuation of Assets under NAMA,
  OV C 37, 5.2.2011., 3. lpp.

57

Royal Bank of Scotland

NAMA

Valuation of Assets under NAMA,

(58)  Pasīvi, uz kuriem attiecas iepriekš iegūtas tiesības, kas emitēti līdz 2005. gada 18. jūlijam, turpina gūt labumu no Anstaltslast un Gewährträgerhaftung ar likumu noteiktajām garantijām, jo tās ietver refinansēšanas priekšrocības.

58

Anstaltslast

Gewährträgerhaftung

(59)  Komisijas 2011. gada 29. jūnija lēmums lietās SA.32504 (2011/N) un C 11/2010 (ex N 667/2009), Anglo Irish Bank and Irish Nationwide Building Society, 102. apsvērums, vēl nav publicēts.

59

Anglo Irish Bank and Irish Nationwide Building Society

(60)  To SoFFin ieguldīja kā līdzdalību bez balsstiesībām.

60

SoFFin

(61)  Skatīt Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmumu lietā NN 25/2008, OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp.

61

(62)  Skatīt Komisijas 2011. gada 18. jūlija lēmumu lietā SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, vēl nav publicēts, 71. apsvērums; Komisijas 2011. gada 20. septembra lēmumu lietā C 29/2009, HSH, vēl nav publicēts, 153. apsvērums; un Komisijas 2009. gada 15. decembra lēmumu lietā C17/2009, LBBW, OV L 188, 21.7.2010., 10. lpp., 44. apsvērums.

62

ex

Hypo Real Estate

HSH

LBBW

(63)  Komisijas 2011. gada 21. septembra lēmums lietā C 29/2009, HSH, vēl nav publicēts, 153. apsvērums.

63

HSH

(64)  Skatīt 6. apsvērumu Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmumā lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 9. lpp.

64

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(65)  Skatīt lietu C-334/07 P Commission v Freistaat Sachsen [2008], Krājums, I-9465. lpp., 53. punkts, kur Tiesa apstiprināja, ka paziņots pasākums ir jāvērtē atbilstīgi noteikumiem, kas spēkā lēmuma pieņemšanas dienā.

65

Commission

Freistaat Sachsen

(66)  Skatīt Komisijas lēmumu lietā C 9/2009, Dexia, OV L 274, 19.10.2010., 54. lpp., 153. apsvērums, un Komisijas 2011. gada 20. septembra lēmumu lietā C 29/2009, HSH, vēl nav publicēts, 155. apsvērums.

66

Dexia

HSH

(67)  Komisijas lēmums lietā C 29/2009, HSH, vēl nav publicēts, 157. apsvērums.

67

HSH

(68)  Skatīt Komisijas ekspertu ziņojumu West LB AIDA lietā C40/2009 „Pārskatītais novērtējuma kopsavilkums”, 22. lpp. (atsauce uz scenāriju 4A, ar kredīta pārrēķina koeficientu 1).

68

West LB AIDA

(69)  Skatīt Komisijas ekspertu ziņojumu „WestLB Aida galīgais detalizētais analītiskais ziņojums”, 29. lpp. (galvenie secinājumi) un 2. tabulu, 2. kolonnu.

69

WestLB Aida

(70)  Skatīt Komisijas ekspertu ziņojumu „WestLB Aida galīgais detalizētais analītiskais ziņojums”, 12. un 16. lpp. (MtM tabula).

70

WestLB Aida

MtM

(71)  Komisija ir apstiprinājusi likviditātes atbalstu dažādās shēmās, skatīt Komisijas 2009. gada 20. marta lēmumu lietā N637/2008, Liquidity scheme to the financial sector in Slovenia, OV C 143, 24.6.2009., 2. lpp., un Komisijas 2010. gada 14. janvāra lēmumu lietā NN68/2009, Liquidity scheme for Hungarian banks, OV C 47, 26.2.2010., 16. lpp.

71

Liquidity scheme to the financial sector in Slovenia

Liquidity scheme for Hungarian banks

(72)  OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.

72

(73)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2011. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi, OV C 329, 7.12.2010., 7. lpp.

73

(74)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi, OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.

74

(75)  Komisijas 2008. gada 27. oktobra lēmums lietā N512/2008, German bank rescue scheme, OV C 293, 15.11.2008., 2. lpp., kas grozīts ar Komisijas 2008. gada 12. decembra lēmumu lietā N625/2008, German bank rescue scheme, kas pagarināts ar Komisijas 2009. gada 22. jūnija lēmumu lietā N 330/2009, OV C 160, 14.7.2009., 4. lpp., un ar Komisijas 2010. gada 23. jūnija lēmumu lietā N 222/2010, OV C 178, 3.7.2010., 1. lpp.

75

German bank rescue scheme

German bank rescue scheme

(76)  Īpaša kritika attiecībā uz metodoloģiju atrodama Bundesbank ziņojumos, skatīt Erster Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Zweiter Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Bericht (Phase II) über die Prüfung nach §6a bzw. §8a FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (26.11.2009).

76

Bundesbank

Erster Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Zweiter Teil des Berichts (Phase I) über die Prüfung nach §6 FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (5.10.2009); Bericht (Phase II) über die Prüfung nach §6a bzw

§8a FMStFG bei der WestLB AG, Düsseldorf (26.11.2009

(77)  2010. gada novembra lēmums, 83. apsvērums.

77

(78)  ABS CDO nozīmē ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru nodrošināti parāda vērtspapīri

78

ABS CDO

(79)  Citi CDO nozīmē citi nodrošināti parāda vērtspapīri

79

CDO

(80)  US RMBS nozīmē ar ASV mājokļu hipotēkām nodrošināti vērtspapīri.

80

US RMBS

(81)  US CMBS nozīmē ar ASV komerciālām hipotēkām nodrošināti vērtspapīri.

81

US CMBS

(82)  US ABS nozīmē ar ASV aktīviem nodrošināti vērtspapīri.

82

US ABS

(83)  EUR ABS nozīmē ar EUR aktīviem nodrošināti vērtspapīri.

83

EUR ABS

(84)  Skatīt Komisijas ekspertu ziņojumu, WestLB AIDA — Lieta C40/2009 — Gala ziņojums par reālās ekonomiskās vērtības vērtēšanu (REV Assessment Final Report) (Société Générale, Dirk Bangert, profesors Wim Schoutens), 76. lpp., kuru apstiprināja Komisija.

84

WestLB AIDA

REV Assessment Final Report

Société Générale

Dirk Bangert

Wim Schoutens

(85)  Norādes par to, ka tirgus ir normāli funkcionējošs, ir šādas: likvīds tirgus, kurā ir vidēji vai lieli darījumu apjomi; maza starpība starp pirkšanas un pārdošanas cenu; pieņēmums, ka nepieciešamības gadījumā var iegūt pirkšanas un pārdošanas cenas; liels daudzums pilntiesīgu tirgus dalībnieku; tirgus darbība bez strukturāliem ierobežojumiem; vai uz emitentiem neattiecas kredītnotikumi vai palielinātas bažas par kredītu kvalitāti. Norādes par to, ka tirgus darbība ir vājināta, ir šādas: maz darījumu tirgū vai to vispār nav, vājš tirgus un mazi darījumu apjomi, liela starpība starp pirkšanas un pārdošanas cenu; norādes tikai uz pirkšanas vai tikai uz pārdošanas cenu; ilgstošu laiku nav iespējams iegūt pirkšanas vai pārdošanas cenas; daži pilntiesīgi tirgus dalībnieki, no kuriem daži apsver iespēju aiziet no tirgus; tirgus darbības strukturāli ierobežojumi; „tirgus manipulācija”; un emitentus ietekmē kredītnotikumi.

85

(86)  Ekspertu ziņojumā (piemēram, 86. lpp.) 2010. gada maijs minēts kā datums, kad faktiski materializējās valsts parāda krīze.

86

(87)  Visbeidzot ir jāatzīmē, ka atbilstīgi 2010. gada novembra lēmumam par procedūras uzsākšanu (skatīt 105. apsvērumu) Vācijas ierosinātā reālās ekonomiskās vērtības korekcija, kas veicama, jo atšķiras aktīvu vērtēšanas diena un to pārveduma diena, nav nepiemērota. Vācija ir apgalvojusi, ka aprēķināt reālo ekonomisko vērtību 2010. gada martā, kas būtu 2010. gada aprīļa pārveduma atsauces diena, var, piemērojot attiecību starp 2009. gada decembra reālo ekonomisko vērtību un 2009. gada decembra bilances vērtību un reizinot šo attiecību ar 2010. gada marta bilances vērtību. Komisijas eksperti uzskata, ka, lai gan pārveduma vērtība varētu būt mainījusies, šādu portfeļa starpposma amortizāciju galvenokārt izraisīja aktīvi, kuriem nebija problēmu. Tādējādi tā neietekmētu reālo ekonomisko vērtību, un ikviena korekcija radītu pārāk augstu atlikušā portfeļa reālās ekonomiskās vērtības vērtējumu un tādēļ ir noraidāma.

87

(88)  Komisijas 2010. gada 5. novembra lēmums lietā C 40/2009, Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,
  OV C 23, 25.1.2011., 27. lpp., 109. un turpmākie apsvērumi.

88

Formālās izmeklēšanas procedūras darbības jomas paplašināšana, WestLB AG,

(89)  Komisijas 2009. gada 17. decembra lēmums lietā N422/2009, Royal Bank of Scotland, OV C 119, 7.5.2010., 1. lpp.

89

Royal Bank of Scotland

(90)  Skatīt Komisijas 2011. gada 20. septembra lēmumu lietā C 29/2009, HSH, vēl nav publicēts, 189. apsvērumu, un Komisijas 2010. gada 22. februāra lēmumu lietā C17/2009, LBBW, OV L 188, 21.7.2010., 59. un turpmākos apsvērumus.

90

HSH

LBBW

(91)  OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.

91

(92)  Skatīt Banku paziņojuma 43.–50. punktu. Lai nodrošinātu šādu tiesiski pareizu izeju, likvidācijas atbalstu var uzskatīt par saderīgu, ja, piemēram, tas nepieciešams pārejas bankas vai struktūras pagaidu rekapitalizācijai vai konkrētu kreditoru klašu prasību apmierināšanai, ja tas ir attaisnojami finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ. Piemērus šādam atbalstam un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem atbalsts atzīts par saderīgu, skatīt Komisijas 2008. gada 1. oktobra lēmumā lietā NN 41/2008 AK, Rescue aid to Bradford & Bingley, OV C 290, 13.11.2008., 2. lpp., un Komisijas 2008. gada 5. novembra lēmumā lietā NN 39/2008 DK, Aid for liquidation of Roskilde Bank, OV C 12, 17.1.2009., 3. lpp.

92

Rescue aid to Bradford & Bingley

Aid for liquidation of Roskilde Bank

(93)  Skatīt Komisijas 2008. gada 1. oktobra lēmumu lietā NN 41/2008 UK, Rescue aid to Bradford & Bingley, OV C 290, 13.11.2008., 2. lpp., un Komisijas 2011. gada 6. jūnija lēmumu lietā SA. 32634, Rescue aid to Amagerbanken, vēl nav publicēts, 52.7. apsvērums.

93

Rescue aid to Bradford & Bingley

Rescue aid to Amagerbanken

(94)  Skatīt Banku paziņojuma 48. punktu.

94

(95)  Skatīt Banku paziņojuma 46. punktu.

95

(96)  Skatīt Banku paziņojuma 47. punktu.

96

(97)  Skatīt Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu lietā N 194/2009 AK, liquidation aid to Bradford & Bingley, OV C 143, 2.6.2010., 22. lpp., un Komisijas 2010. gada 25. janvāra lēmumu lietā NN 19/2009 AK, Dunfermline Building Society, OV C 101, 20.4.2010., 8. lpp.

97

liquidation aid to Bradford & Bingley

Dunfermline Building Society

(98)  Šo nosacījumu likvidācijas procedūras kontekstā būtībā aizstāj Banku paziņojuma 49. pants.

98

(99)  Nešķiet, ka paredzamā Verbundbank pašu kapitāla peļņa (ROE), kas ir robežās no 2,2 % līdz 4,5 %, būtu bijusi pietiekama, lai nodrošinātu tās dzīvotspēju kā autonomai bankai. Komisija nesenajos lēmumos ir tipiski pieņēmusi, ka pietiekama ROE ir diapazonā no 8 % līdz 10 %. Skatīt Komisijas 2011. gada 18. jūlija lēmumu lietā SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, vēl nav publicēts, 111. apsvērums; Komisijas 2010. gada 29. septembra lēmumu lietā C 32/09 (ex NN 50/09), Sparkasse KölnBonn, OV L 235, 10.9.2011., 12. lpp., 82. apsvērums; Komisijas 2011. gada 23. jūnija lēmumu lietā SA.32745 (2011/NN), Kommunalkredit Austria AG,
  OV C 239, 17.8.2011., 2. lpp., 80. apsvērums; un Komisijas 2011. gada 23. maija lēmumu lietā SA.31154 (N 429/10), Agricultural Bank of Greece,
  OV C 317, 29.10.2011., 5. lpp., 77. apsvērums.

99

Verbundbank

ROE

ROE

ex

Hypo Real Estate,

ex

Sparkasse KölnBonn

Kommunalkredit Austria AG,

Agricultural Bank of Greece,

(100)  Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmums lietā C 14/2008, Northern Rock, OV L 112, 5.5.2010., 57. lpp., 154.–156. apsvērums.

100

Northern Rock

(101)  Skatīt Komisijas 1999. gada 2. jūnija lēmumu lietā 2005/536/EK, Seleco SpA,
  OV L 227, 7.9.2000., 24. lpp. Ekonomiskās pēctecības trūkums ir jo īpaši skaidri redzams no pārvešanas nolūka, kas nav turpināt darbību WestLB attīrītajās daļās, bet meklēt drošu zonu konkrētiem krājbanku pasīviem un pārņemt dažus no izmaksu slogiem WestLB daļu likvidēšanai. Verbundbank darbības mērķis ir vērst uzmanību uz tiem produktiem, kas ir būtiski sadarbībai ar krājbankām (galvenokārt aizdevumi MVU, kā arī vienkārši kapitāla tirgus produkti) un ievērojami atšķiras no pašreizējā WestLB darbības mērķa. Visbeidzot, ja Verbundbank tiek nodota Helaba, identitāti zaudē akcionāri, kas nav krājbanku asociācijas, kuras kļūst par Helaba mazākuma akcionāru apmaiņā pret nodrošināto kapitālu.

101

Seleco SpA,

WestLB

WestLB

Verbundbank

WestLB

Verbundbank

Helaba

Helaba

(102)  Komisijas 2009. gada 28. oktobra lēmums lietā C 14/2008, Northern Rock, OV L 112, 5.5.2010., 38. lpp.

102

Northern Rock

(103)  Komisijas 2011. gada 18. jūlija lēmums lietā SA.28264 (C 15/2009, ex N 196/2009), Hypo Real Estate, vēl nav publicēts.

103

ex

Hypo Real Estate,

---

PIELIKUMS

| 1. | Uzņēmuma nosaukums: Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB AG, Verbundbank, SPM banka un neviena WestLB grupas pārņēmēja sabiedrība vairs neizmantos nosaukumu „WestLB”; kā vien tad, ja tehnisku iemeslu dēļ nosaukuma maiņa aizkavēsies uz laiku līdz trim mēnešiem. Šo izņēmumu piemēro arī jebkuram nosaukuma „WestLB” lietojumam, ja tas ir daļa no cita nosaukuma. |
| --- | --- |

1.

Uzņēmuma nosaukums: Vācija apņemas nodrošināt, ka pēc 2012. gada 30. jūnijaWestLB AG, Verbundbank, SPM banka un neviena WestLB grupas pārņēmēja sabiedrība vairs neizmantos nosaukumu „WestLB”; kā vien tad, ja tehnisku iemeslu dēļ nosaukuma maiņa aizkavēsies uz laiku līdz trim mēnešiem. Šo izņēmumu piemēro arī jebkuram nosaukuma „WestLB” lietojumam, ja tas ir daļa no cita nosaukuma.

| 2. | Attiecībā uz
  Verbundbank
  Vācija apņemas nodrošināt turpmāk minēto.






  a) | Verbundbank netiks piemērots risinājums par autonomas bankas statusu. |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz
  Verbundbank
  Vācija apņemas nodrošināt turpmāk minēto.

a)

Verbundbank netiks piemērots risinājums par autonomas bankas statusu.

| b) | Kā noteikts 2011. gada 23. jūnija pamatlīguma (t. i., Eckpunktevereinbarung) II.2. punktā, atbildība par Verbundbank no WestLB tiks nodota krājbanku asociācijām un krājbanku finanšu grupai vēlākais 2012. gada 30. jūnijā. Visā pārstrukturēšanas periodā, t. i., līdz 2016. gada 31. decembrim, tiks piemēroti 2011. gada 30. jūnijā paziņotajā pārstrukturēšanas plānā noteiktie darbības ierobežojumi un darbības joma. Šīs saistības izbeigsies, ja tiks rasts turpmāks risinājums, piemēram, Verbundbank pārdošana vai tās iekļaušana citā (Landes-) bankā (jo īpaši 2.c nosacījuma gadījumā). |
| --- | --- |

b)

Kā noteikts 2011. gada 23. jūnija pamatlīguma (t. i., Eckpunktevereinbarung) II.2. punktā, atbildība par Verbundbank no WestLB tiks nodota krājbanku asociācijām un krājbanku finanšu grupai vēlākais 2012. gada 30. jūnijā. Visā pārstrukturēšanas periodā, t. i., līdz 2016. gada 31. decembrim, tiks piemēroti 2011. gada 30. jūnijā paziņotajā pārstrukturēšanas plānā noteiktie darbības ierobežojumi un darbības joma. Šīs saistības izbeigsies, ja tiks rasts turpmāks risinājums, piemēram, Verbundbank pārdošana vai tās iekļaušana citā (Landes-) bankā (jo īpaši 2.c nosacījuma gadījumā).

| c) | Pienācīgas pārbaudes pozitīva iznākuma gadījumā Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) plāno piedāvāt kļūt par Verbundbank„atbalsta partneri”. |
| --- | --- |

c)

Pienācīgas pārbaudes pozitīva iznākuma gadījumā Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) plāno piedāvāt kļūt par Verbundbank„atbalsta partneri”.

| d) | Visas puses nemainīgi un savlaicīgi īstenos pamatlīgumā noteiktās saistības, lai nodrošinātu pietiekamu darījumu noteiktību, jo īpaši attiecībā uz darījuma objektu un „nulles uzņēmuma vērtību”, un Verbundbank nodošana tiks īstenota vēlākais līdz 2012. gada 30. jūnijam (1). |
| --- | --- |

d)

Visas puses nemainīgi un savlaicīgi īstenos pamatlīgumā noteiktās saistības, lai nodrošinātu pietiekamu darījumu noteiktību, jo īpaši attiecībā uz darījuma objektu un „nulles uzņēmuma vērtību”, un Verbundbank nodošana tiks īstenota vēlākais līdz 2012. gada 30. jūnijam (1).

| e) | Uzņēmuma vērtību savlaicīgi noteiks revidents, un saskaņā ar 2011. gada 23. jūnija pamatlīgumu visas puses respektēs revīzijas rezultātu. |
| --- | --- |

e)

Uzņēmuma vērtību savlaicīgi noteiks revidents, un saskaņā ar 2011. gada 23. jūnija pamatlīgumu visas puses respektēs revīzijas rezultātu.

| f) | Land NRW nākotnē nebūs īpašumtiesību pozīcijas attiecībā uz Verbunbank, tā nevarēs iegādāties tās akcijas vai kā citādi finansiāli to atbalstīt. Šajā sakarā žiro centra funkcijas (Girozentralfunktion) nodošana, ko veic Land NRW, nav uzskatāma par atbalstu. |
| --- | --- |

f)

Land NRW nākotnē nebūs īpašumtiesību pozīcijas attiecībā uz Verbunbank, tā nevarēs iegādāties tās akcijas vai kā citādi finansiāli to atbalstīt. Šajā sakarā žiro centra funkcijas (Girozentralfunktion) nodošana, ko veic Land NRW, nav uzskatāma par atbalstu.

Attiecībā uz iepriekš uzskaitītajām saistībām piemēro 2011. gada 23. jūnija pamatlīguma VIII nodaļā noteiktos nosacījumus un efektivitātes prasības.

| 3. | Attiecībā uz
  SPM banku (pārdēvēto WestLB pārņēmēju) Vācija paņemas nodrošināt turpmāk minēto.






  a) | Tā nodrošinās uzraudzību visa pārstrukturēšanas perioda garumā līdz 2016. gada beigām, izmantojot uzraudzības pilnvarnieka palīdzību, un par pārstrukturēšanas gaitu ik ceturksni tiks iesniegts ziņojums. Starp federatīvo valdību, NRW Land, WestLB un Komisiju tiks noslēgta atsevišķa vienošanās par uzraudzības pilnvarnieka iecelšanu no 2012. gada 30. jūnija, norādot tā uzdevumus. |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz
  SPM banku (pārdēvēto WestLB pārņēmēju) Vācija paņemas nodrošināt turpmāk minēto.

a)

Tā nodrošinās uzraudzību visa pārstrukturēšanas perioda garumā līdz 2016. gada beigām, izmantojot uzraudzības pilnvarnieka palīdzību, un par pārstrukturēšanas gaitu ik ceturksni tiks iesniegts ziņojums. Starp federatīvo valdību, NRW Land, WestLB un Komisiju tiks noslēgta atsevišķa vienošanās par uzraudzības pilnvarnieka iecelšanu no 2012. gada 30. jūnija, norādot tā uzdevumus.

| b) | SPM bankas darbība tiks koncentrēta vienīgi uz aktīvu pārvaldību, tā vairs nedarbosies kā universāla banka un veiks banku darījumus tikai aktīvu pārvaldības darbību ietvarā.
  Šajā kontekstā aktīvu pārvaldība nozīmē, ka SPM banka var piedāvāt šādus pakalpojumus:






  i) | vispārējā portfeļa pārvaldība/kontrole, tostarp portfeļa darbības rezultātu pārvaldība, likvidācija un pārdošana, kredītriska analīze, kredītriska datu apstrāde un uzraudzība; |
| --- | --- | --- |

b)

SPM bankas darbība tiks koncentrēta vienīgi uz aktīvu pārvaldību, tā vairs nedarbosies kā universāla banka un veiks banku darījumus tikai aktīvu pārvaldības darbību ietvarā.

Šajā kontekstā aktīvu pārvaldība nozīmē, ka SPM banka var piedāvāt šādus pakalpojumus:

i)

vispārējā portfeļa pārvaldība/kontrole, tostarp portfeļa darbības rezultātu pārvaldība, likvidācija un pārdošana, kredītriska analīze, kredītriska datu apstrāde un uzraudzība;

| ii) | kredītriska kontrole, reglamentētie ziņojumi, darbības riski, tirgu krīzes pārvaldība; |
| --- | --- |

ii)

kredītriska kontrole, reglamentētie ziņojumi, darbības riski, tirgu krīzes pārvaldība;

| iii) | kredītu administrēšana, vērtspapīru pārvaldība un uzraudzība, vērtspapīru datubāzes vispārēja uzturēšana un administrēšana; |
| --- | --- |

iii)

kredītu administrēšana, vērtspapīru pārvaldība un uzraudzība, vērtspapīru datubāzes vispārēja uzturēšana un administrēšana;

| iv) | uzskaites funkcijas (grupas darbības), tostarp nodrošinājuma pārvaldība; |
| --- | --- |

iv)

uzskaites funkcijas (grupas darbības), tostarp nodrošinājuma pārvaldība;

| v) | finansējums, riska ierobežošana, naudas plūsmas pārvaldība; |
| --- | --- |

v)

finansējums, riska ierobežošana, naudas plūsmas pārvaldība;

| vi) | finanšu pārskatu izstrādāšana, kontrolēšana; |
| --- | --- |

vi)

finanšu pārskatu izstrādāšana, kontrolēšana;

| vii) | korporatīvā centra funkcijas, piemēram, juridisku, atbilstības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas profilakses, kontrolakciju turēšanas administrēšanas, atbilstošu dokumentu uzglabāšanas, revīzijas un projekta pārvaldības uzdevumi; |
| --- | --- |

vii)

korporatīvā centra funkcijas, piemēram, juridisku, atbilstības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas profilakses, kontrolakciju turēšanas administrēšanas, atbilstošu dokumentu uzglabāšanas, revīzijas un projekta pārvaldības uzdevumi;

| viii) | obligāciju kopējā fonda pārvaldība, ja netiek atrasts pircējs plānotajam WestLB obligāciju darījumu pārvedumam uz Verbundbank/WestImmo; |
| --- | --- |

viii)

obligāciju kopējā fonda pārvaldība, ja netiek atrasts pircējs plānotajam WestLB obligāciju darījumu pārvedumam uz Verbundbank/WestImmo;

| ix) | IT pakalpojumi saistībā ar iepriekš uzskaitītajām darbībām un kā daļa no darbības platformas nodrošināšanas; |
| --- | --- |

ix)

IT pakalpojumi saistībā ar iepriekš uzskaitītajām darbībām un kā daļa no darbības platformas nodrošināšanas;

| x) | līdzīgas aktīvu pārvaldības darbības, kas nav atsevišķi minētas iepriekš. |
| --- | --- |

x)

līdzīgas aktīvu pārvaldības darbības, kas nav atsevišķi minētas iepriekš.

SPM bankas darbības noteikti neietver šādas darbības: darījumi savā vārdā, jebkura veida sertifikātu emitēšana vai citas parakstīšanas darbības, projektu un komercdarījumu finansēšana, uz aktīviem balstītas finanses, aizdevumu pārvēršana vērtspapīros un sindicēto aizdevumu darījumi, un starptautiskie korporatīvie bankas darījumi. Likvidēšanas stratēģijas ietvarā pirmā likvidēšanas iestāde (EAA) var pagarināt, pārdot vai pārvērst vērtspapīros tai sintētiski pārvestos aktīvus. Tādos gadījumos SPM banka rīkosies vienīgi EAA vārdā un pārraudzībā.

| c) | Attiecībā uz SPM bankas darījumiem atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai saskaņā ar Banku likumu (KWG) būs nepieciešamas tikai šādas daļējas atļaujas:






  i) | līdzekļu pieņemšana no citiem depozītu veidā vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana no sabiedrības (KWG 1. panta 1. punkta 1. apakšpunkts); (2) |
| --- | --- | --- |

c)

Attiecībā uz SPM bankas darījumiem atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai saskaņā ar Banku likumu (KWG) būs nepieciešamas tikai šādas daļējas atļaujas:

i)

līdzekļu pieņemšana no citiem depozītu veidā vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana no sabiedrības (KWG 1. panta 1. punkta 1. apakšpunkts); (2)

| ii) | darbības, kas minētas Pfandbrief likuma 1. panta 1. punkta (KGW 1. panta 1. punkta 1.a apakšpunkts) otrajā teikumā; |
| --- | --- |

ii)

darbības, kas minētas Pfandbrief likuma 1. panta 1. punkta (KGW 1. panta 1. punkta 1.a apakšpunkts) otrajā teikumā;

| iii) | naudas aizdevumu un kredītu ar piekrišanu piešķiršana (kredītoperācijas, KWG 1. panta 1. punkta 2. apakšpunkts) (3); |
| --- | --- |

iii)

naudas aizdevumu un kredītu ar piekrišanu piešķiršana (kredītoperācijas, KWG 1. panta 1. punkta 2. apakšpunkts) (3);

| iv) | finanšu instrumentu iegāde un pārdošana kredītiestādes pašas vārdā citu uzdevumā (KWG 1. panta 1. punkta 4. apakšpunkts); |
| --- | --- |

iv)

finanšu instrumentu iegāde un pārdošana kredītiestādes pašas vārdā citu uzdevumā (KWG 1. panta 1. punkta 4. apakšpunkts);

| v) | vērtspapīru droša uzglabāšana un administrēšana citu vārdā (KWG 1. panta 1. punkta 5. apakšpunkts); |
| --- | --- |

v)

vērtspapīru droša uzglabāšana un administrēšana citu vārdā (KWG 1. panta 1. punkta 5. apakšpunkts);

| vi) | galvojumu un citu garantiju pieņemšana citu vārdā (KWG 1. panta 1. punkta 8. apakšpunkts); |
| --- | --- |

vi)

galvojumu un citu garantiju pieņemšana citu vārdā (KWG 1. panta 1. punkta 8. apakšpunkts);

| vii) | bezskaidras naudas maksājumu un klīringa operāciju veikšana (KWG 1. panta 1. punkta 9. apakšpunkts); |
| --- | --- |

vii)

bezskaidras naudas maksājumu un klīringa operāciju veikšana (KWG 1. panta 1. punkta 9. apakšpunkts);

| viii) | centrālā darījumu partnera darbības 31. punkta nozīmē (KWG 1. panta 1. punkta 12. apakšpunkts). |
| --- | --- |

viii)

centrālā darījumu partnera darbības 31. punkta nozīmē (KWG 1. panta 1. punkta 12. apakšpunkts).

Komisija tiks nekavējoties informēta, ja saskaņā ar KWG būs nepieciešama cita obligāta daļēja atļauja.

Pēc iespējas ātri un vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim daļējās atļaujas, kas ir saistītas ar pašreizējo licenci vispārēju bankas darbību veikšanai un vairs nav nepieciešamas, tiks nodotas atpakaļ, vai pašreizējā licence bankas darbību veikšanai tiks pārveidota par licenci atbilstīgi ierobežotu bankas darbību veikšanai (4).

Nepieciešamība saņemt licenci bankas darbību veikšanai ārvalstīs un WestLB meitasuzņēmumiem ir vēl jāanalizē saistībā ar 3. apakšprojektu par „apakšjomu pārdošanu” un galīgo līdzekli nepārdoto portfeļu nodošanai EAA.

| d) | Attiecībā uz trešo personu uzņēmējdarbību: Land, kas atrodas NRW, pārveidos WestLB par pakalpojumu un portfeļa pārvaldības banku (SPM banku) tiem banku portfeļiem, kurus var veidot vairāki uzņēmumi. Turklāt trešo personu portfeļu darbības apkalpošanu var nodalīt uz pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu un pārdot. WestLB strādājošo skaits līdz 2016. gada 31. oktobrim tiks samazināts no pašreizējiem 4 400 līdz maksimāli 1 000 pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā.
  Lai secīgā pārdošana būtu iespējama, SPM banka laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim var arī pārņemt trešo personu portfeļu apkalpošanu (t. i., trešo personu darbību, kas neietilpst WestLB portfeļos) ar maksimālo apjomu [40–60] % no SPM bankas bruto ieņēmumiem. Ja tas tiek darīts, apkalpošanas darījumi līdz 2014. gada 31. decembrim ir jānodala uz SPM bankas meitasuzņēmumu, kas saņems pastāvīgu licenci bankas darbības veikšanai tikai tādā mērā, kāda nepieciešama apkalpošanas veikšanai un kas pilnībā jāpārdod līdz 2016. gada 31. decembrim.

  SPM bankas nosauktais meitasuzņēmums, proti, pakalpojumu sniedzējs uzņēmums, var veikt EAA, Verbundbank un citu WestLB portfeļu apkalpošanu.
  Par pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanu iepriekš jāziņo Komisijai un jāsaņem tās apstiprinājums. Ja šāda pārdošana nav iespējama līdz 2016. gada 31. decembrim, pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pakāpeniski likvidēts. Tādā gadījumā tas nekavējoties beigs iegādāties trešo personu darījumus un tikai pabeigs pildīt savas līgumiskās saistības. Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbību nevar nodot atpakaļ SPM bankai vai citiem meitasuzņēmumiem, vai SPM bankas darbības vietām. Gadījumā, ja pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiek pakāpeniski likvidēts, klienti, kas ir noslēguši apkalpošanas līgumu ar pakalpojumu uzņēmumu līdz 2016. gada 31. decembrim, var pārņemt pakalpojuma sniedzēja uzņēmuma darbiniekus un infrastruktūru.
  Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pakalpojumu līgumi, kuru darbības termiņš ir pēc 2017. gada 31. decembra, ir pieļaujami, ja līgums piešķir klientam tiesības to izbeigt vēlākais 2017. gada 31. decembrī, ja piegādātājs (pakalpojumu sniedzējs uzņēmums) nav sniedzis pienācīgus pakalpojumus vai nespēj parādīt nepieciešamo jaudu atlikušajam līguma darbības periodam. Ja plānotā pārdošana nav veiksmīga, pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam nebūs nepieciešamās jaudas atlikušajam līguma darbības periodam. Ja privatizācija neizdodas, Vācijas iestādes nodrošinās, ka sākot ar 2017. gada 31. decembri pakalpojumu sniedzējs uzņēmums vai nu izbeidz savu darbību, vai likvidē visas akcijas, piemēram, veicot to pārvešanu. |
| --- | --- |

d)

Attiecībā uz trešo personu uzņēmējdarbību: Land, kas atrodas NRW, pārveidos WestLB par pakalpojumu un portfeļa pārvaldības banku (SPM banku) tiem banku portfeļiem, kurus var veidot vairāki uzņēmumi. Turklāt trešo personu portfeļu darbības apkalpošanu var nodalīt uz pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu un pārdot. WestLB strādājošo skaits līdz 2016. gada 31. oktobrim tiks samazināts no pašreizējiem 4 400 līdz maksimāli 1 000 pakalpojumu sniedzējā uzņēmumā.

Lai secīgā pārdošana būtu iespējama, SPM banka laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 31. decembrim var arī pārņemt trešo personu portfeļu apkalpošanu (t. i., trešo personu darbību, kas neietilpst WestLB portfeļos) ar maksimālo apjomu [40–60] % no SPM bankas bruto ieņēmumiem. Ja tas tiek darīts, apkalpošanas darījumi līdz 2014. gada 31. decembrim ir jānodala uz SPM bankas meitasuzņēmumu, kas saņems pastāvīgu licenci bankas darbības veikšanai tikai tādā mērā, kāda nepieciešama apkalpošanas veikšanai un kas pilnībā jāpārdod līdz 2016. gada 31. decembrim.

SPM bankas nosauktais meitasuzņēmums, proti, pakalpojumu sniedzējs uzņēmums, var veikt EAA, Verbundbank un citu WestLB portfeļu apkalpošanu.

Par pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pārdošanu iepriekš jāziņo Komisijai un jāsaņem tās apstiprinājums. Ja šāda pārdošana nav iespējama līdz 2016. gada 31. decembrim, pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiks pakāpeniski likvidēts. Tādā gadījumā tas nekavējoties beigs iegādāties trešo personu darījumus un tikai pabeigs pildīt savas līgumiskās saistības. Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma darbību nevar nodot atpakaļ SPM bankai vai citiem meitasuzņēmumiem, vai SPM bankas darbības vietām. Gadījumā, ja pakalpojumu sniedzējs uzņēmums tiek pakāpeniski likvidēts, klienti, kas ir noslēguši apkalpošanas līgumu ar pakalpojumu uzņēmumu līdz 2016. gada 31. decembrim, var pārņemt pakalpojuma sniedzēja uzņēmuma darbiniekus un infrastruktūru.

Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pakalpojumu līgumi, kuru darbības termiņš ir pēc 2017. gada 31. decembra, ir pieļaujami, ja līgums piešķir klientam tiesības to izbeigt vēlākais 2017. gada 31. decembrī, ja piegādātājs (pakalpojumu sniedzējs uzņēmums) nav sniedzis pienācīgus pakalpojumus vai nespēj parādīt nepieciešamo jaudu atlikušajam līguma darbības periodam. Ja plānotā pārdošana nav veiksmīga, pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam nebūs nepieciešamās jaudas atlikušajam līguma darbības periodam. Ja privatizācija neizdodas, Vācijas iestādes nodrošinās, ka sākot ar 2017. gada 31. decembri pakalpojumu sniedzējs uzņēmums vai nu izbeidz savu darbību, vai likvidē visas akcijas, piemēram, veicot to pārvešanu.

| e) | SPM banka/ tās meitasuzņēmumi piedāvās savus pakalpojumus, tostarp trešām personām, tikai par tirgus cenu. Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma cenu struktūrā jāietver kopējās izmaksas (pilns izmaksu sadalījums). Pieskaitāmās izmaksas tiks sadalītas atsevišķos līgumos atbilstīgi pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma ekonomiskajam pamatojumam, kas nosūtīts Komisijai 2011. gada 21. novembrī. |
| --- | --- |

e)

SPM banka/ tās meitasuzņēmumi piedāvās savus pakalpojumus, tostarp trešām personām, tikai par tirgus cenu. Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma cenu struktūrā jāietver kopējās izmaksas (pilns izmaksu sadalījums). Pieskaitāmās izmaksas tiks sadalītas atsevišķos līgumos atbilstīgi pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma ekonomiskajam pamatojumam, kas nosūtīts Komisijai 2011. gada 21. novembrī.

| f) | SPM mātesuzņēmums/ SPM darbības uzņēmums cik ātri vien iespējams, bet ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī, slēgs savas darbības ārvalstīs, ja vien regulējošās prasības neparedz, ka darbība jānodrošina pēc 2016. gada 31. decembra. Nekavējoties jāsaņem Komisijas piekrišana tam, ka netiek mainīta darījumu veikšanas vieta. Komisija var pieprasīt pienācīga veida pierādījumu, piemēram, juridisku atzinumu, kas apliecina, ka tas nepieciešams atbilstīgi regulējošām prasībām. Neņemot to vērā, lai veiktu aktīvu pārvaldības funkciju, pakalpojumu sniedzējs uzņēmums būs pārstāvēts Ņujorkā, Londonā un Āzijā, lai izmantotu vietējo zinātību, tiktu nodrošināts laika zonu segums, samazinātu darbības riskus un nodrošinātu konkurētspēju. |
| --- | --- |

f)

SPM mātesuzņēmums/ SPM darbības uzņēmums cik ātri vien iespējams, bet ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī, slēgs savas darbības ārvalstīs, ja vien regulējošās prasības neparedz, ka darbība jānodrošina pēc 2016. gada 31. decembra. Nekavējoties jāsaņem Komisijas piekrišana tam, ka netiek mainīta darījumu veikšanas vieta. Komisija var pieprasīt pienācīga veida pierādījumu, piemēram, juridisku atzinumu, kas apliecina, ka tas nepieciešams atbilstīgi regulējošām prasībām. Neņemot to vērā, lai veiktu aktīvu pārvaldības funkciju, pakalpojumu sniedzējs uzņēmums būs pārstāvēts Ņujorkā, Londonā un Āzijā, lai izmantotu vietējo zinātību, tiktu nodrošināts laika zonu segums, samazinātu darbības riskus un nodrošinātu konkurētspēju.

| g) | Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pilnīgas pārdošanas gadījumā ierobežojumi, kas noteikti pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam, vairs netiks piemēroti. |
| --- | --- |

g)

Pakalpojumu sniedzēja uzņēmuma pilnīgas pārdošanas gadījumā ierobežojumi, kas noteikti pakalpojumu sniedzējam uzņēmumam, vairs netiks piemēroti.

| 4. | Attiecībā uz pirmās likvidēšanas iestādes apkalpošanu Vācija apņemas, ka, paplašinot vai pagarinot apkalpošanas līgumu pēc 2016. gada 31. decembra, tā ievēros 3. punkta e) apakšpunktā noteiktos principus un ka līdz ar to līgums tiks pienācīgi piedāvāts konkursā, un tiks nodrošinātas 3. punkta d) apakšpunktā noteiktās izbeigšanas tiesības. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz pirmās likvidēšanas iestādes apkalpošanu Vācija apņemas, ka, paplašinot vai pagarinot apkalpošanas līgumu pēc 2016. gada 31. decembra, tā ievēros 3. punkta e) apakšpunktā noteiktos principus un ka līdz ar to līgums tiks pienācīgi piedāvāts konkursā, un tiks nodrošinātas 3. punkta d) apakšpunktā noteiktās izbeigšanas tiesības.

---

(1)  Puses saprot, ka uz Verbundbank un EAA nodalāmais portfelis tiks iekļauts WestLB 2012. gada pusgada finanšu pārskatā un tikai uzreiz pēc tam pārvests.

(2)  Vācija precizē, ka šī daļējā atļauja ir nepieciešama tikai ECB piekļuves un esošās darbības likvidēšanas dēļ. Tādēļ uz šā pamata netiks aktīvi veiktas darbības un tirgū netiks īstenota konkurētspējīga klātbūtne.

(3)  Vācija precizēja, ka šī daļējā atļauja ir nepieciešama tikai uz EAA sintētiski nodoto kredītpozīciju dēļ, ja SPM banka juridiski ir kredītlīguma slēdzēja puse. Tādēļ uz šā pamata netiks aktīvi veiktas darbības un tirgū netiks īstenota konkurētspējīga klātbūtne.

(4)  Pēc pieprasījuma Komisija var piekrist tālejošākam risinājumam.

---

| 1.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 7. marts)

par valsts atbalstu Nr. SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Oltchim SA Râmnicu Vâlcea paredzētie atbalsta pasākumi

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1369)

(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/246/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „LESD”) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā attiecībā uz atbalstu C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),

pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un ņemot vērā viņu piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2009. gada 17. jūlijā Rumānija paziņoja par šādiem diviem atbalsta pasākumiem (turpmāk „paziņojums”), kas paredzēti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (turpmāk „Oltchim” vai „uzņēmējsabiedrība”): i) to parādsaistību pārvēršana akciju kapitālā, kuras Oltchim bija pret valsts iestādēm RON 538 miljonu apmērā (aptuveni EUR 128 miljoni (3)), un ii) valsts garantija, ar ko sedz 80 % no EUR 424 miljonus lielā komerciālā aizdevuma. Tiesiskās noteiktības apsvērumu dēļ Rumānija paziņoja par šiem valsts atbalsta pasākumiem, apgalvojot, ka tie neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(1)

2009. gada 17. jūlijā Rumānija paziņoja par šādiem diviem atbalsta pasākumiem (turpmāk „paziņojums”), kas paredzēti Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (turpmāk „Oltchim” vai „uzņēmējsabiedrība”): i) to parādsaistību pārvēršana akciju kapitālā, kuras Oltchim bija pret valsts iestādēm RON 538 miljonu apmērā (aptuveni EUR 128 miljoni (3)), un ii) valsts garantija, ar ko sedz 80 % no EUR 424 miljonus lielā komerciālā aizdevuma. Tiesiskās noteiktības apsvērumu dēļ Rumānija paziņoja par šiem valsts atbalsta pasākumiem, apgalvojot, ka tie neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (2) | Pirms šā paziņojuma sniegšanas PCC SE (turpmāk „PCC”), kas ir uzņēmējsabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas Dīsburgā, Vācijā, un kura pašlaik ir īpašniece Oltchim mazākuma akciju daļai 18,31 % apmērā, 2008. gada 10. aprīlī iesniedza oficiālu sūdzību, apgalvojot, ka plānotā parāda pārvēršana akciju kapitālā ietvēra nesaderīgu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Pirms šā paziņojuma sniegšanas PCC SE (turpmāk „PCC”), kas ir uzņēmējsabiedrība, kuras galvenais birojs atrodas Dīsburgā, Vācijā, un kura pašlaik ir īpašniece Oltchim mazākuma akciju daļai 18,31 % apmērā, 2008. gada 10. aprīlī iesniedza oficiālu sūdzību, apgalvojot, ka plānotā parāda pārvēršana akciju kapitālā ietvēra nesaderīgu valsts atbalstu.

| (3) | Pēc sūdzības reģistrācijas Komisija apmainījās ar korespondenci un informāciju ar Rumānijas iestādēm, Oltchim un sūdzības iesniedzēju un vairākas reizes tikās ar Rumānijas iestādēm un Oltchim pārstāvjiem, no vienas puses, un sūdzības iesniedzēja pārstāvjiem, no otras puses. |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības reģistrācijas Komisija apmainījās ar korespondenci un informāciju ar Rumānijas iestādēm, Oltchim un sūdzības iesniedzēju un vairākas reizes tikās ar Rumānijas iestādēm un Oltchim pārstāvjiem, no vienas puses, un sūdzības iesniedzēja pārstāvjiem, no otras puses.

| (4) | Komisija 2009. gada 15. septembrī attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (turpmāk „lēmums par procedūras uzsākšanu”). 2009. gada 3. novembrī Rumānija iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2009. gada 15. septembrī attiecībā uz paziņotajiem pasākumiem uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (turpmāk „lēmums par procedūras uzsākšanu”). 2009. gada 3. novembrī Rumānija iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu.

| (5) | Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 29. decembrī (4). Ar 2009. gada 21. decembra vēstulēm Komisija uzaicināja astoņas uzņēmējsabiedrības, kuras, būdamas Oltchim konkurentes, bija potenciāli ieinteresētas tiesvedībā, iesniegt savas piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 29. decembrī (4). Ar 2009. gada 21. decembra vēstulēm Komisija uzaicināja astoņas uzņēmējsabiedrības, kuras, būdamas Oltchim konkurentes, bija potenciāli ieinteresētas tiesvedībā, iesniegt savas piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu.

| (6) | Komisija saņēma piezīmes no piecām trešām personām — ar 2010. gada 26. janvāra vēstuli no Vestolit GmbH & Co. KG (turpmāk „Vestolit”), ar 2010. gada 26. janvāra vēstuli no Ineos ChlorVinyls (turpmāk „Ineos”), ar 2010. gada 27. janvāra un 2010. gada 28. janvāra vēstulēm no divām uzņēmējsabiedrībām, kuras pieprasīja konfidencialitāti attiecībā uz savu identitāti (turpmāk „I anonīmā persona” un „II anonīmā persona”), un ar 2010. gada 29. janvāra vēstuli no Virgil Bestea kunga, kurš ir fiziska persona. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma piezīmes no piecām trešām personām — ar 2010. gada 26. janvāra vēstuli no Vestolit GmbH & Co. KG (turpmāk „Vestolit”), ar 2010. gada 26. janvāra vēstuli no Ineos ChlorVinyls (turpmāk „Ineos”), ar 2010. gada 27. janvāra un 2010. gada 28. janvāra vēstulēm no divām uzņēmējsabiedrībām, kuras pieprasīja konfidencialitāti attiecībā uz savu identitāti (turpmāk „I anonīmā persona” un „II anonīmā persona”), un ar 2010. gada 29. janvāra vēstuli no Virgil Bestea kunga, kurš ir fiziska persona.

| (7) | Ar 2010. gada 2. marta vēstuli šīs piezīmes tika nosūtītas Rumānijai. Uz iepriekšminētajiem trešo personu apsvērumiem Rumānija atbildēja ar 2010. gada 8. aprīļa vēstuli. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2010. gada 2. marta vēstuli šīs piezīmes tika nosūtītas Rumānijai. Uz iepriekšminētajiem trešo personu apsvērumiem Rumānija atbildēja ar 2010. gada 8. aprīļa vēstuli.

| (8) | Sestā trešā persona — ieguldījumu fondu kontrolakciju sabiedrība Firebird Management LLC (turpmāk „Firebird”), kam attiecīgajā brīdī piederēja 1,328 % Oltchim akciju — ar 2010. gada 27. maija un 2010. gada 8. jūlija vēstulēm iesniedza informāciju un piezīmes. Ar 2010. gada 25. jūnija un 2010. gada 27. jūlija vēstulēm Firebird piezīmes attiecīgi tika nosūtītas Rumānijai. |
| --- | --- |

(8)

Sestā trešā persona — ieguldījumu fondu kontrolakciju sabiedrība Firebird Management LLC (turpmāk „Firebird”), kam attiecīgajā brīdī piederēja 1,328 % Oltchim akciju — ar 2010. gada 27. maija un 2010. gada 8. jūlija vēstulēm iesniedza informāciju un piezīmes. Ar 2010. gada 25. jūnija un 2010. gada 27. jūlija vēstulēm Firebird piezīmes attiecīgi tika nosūtītas Rumānijai.

| (9) | PCC — sūdzības iesniedzējs — informāciju par lietu iesniedza ar vēstulēm, kas datētas ar 2010. gada 6. maiju, 2010. gada 18. maiju, 2010. gada 19. maiju, 2010. gada 28. maiju, 2010. gada 13. jūniju, 2010. gada 18. jūniju, 2010. gada 22. jūliju, 2010. gada 6. augustu, 2010. gada 2. septembri, 2010. gada 18. oktobri, 2011. gada 9. aprīli un 2011. gada 14. aprīli. Papildus šai sniegtajai informācijai PCC nosūtīja daudz ar lietu saistītas informācijas, tostarp galvenokārt dažādus avīžrakstus un citu lielākoties publiski pieejamu informāciju. |
| --- | --- |

(9)

PCC — sūdzības iesniedzējs — informāciju par lietu iesniedza ar vēstulēm, kas datētas ar 2010. gada 6. maiju, 2010. gada 18. maiju, 2010. gada 19. maiju, 2010. gada 28. maiju, 2010. gada 13. jūniju, 2010. gada 18. jūniju, 2010. gada 22. jūliju, 2010. gada 6. augustu, 2010. gada 2. septembri, 2010. gada 18. oktobri, 2011. gada 9. aprīli un 2011. gada 14. aprīli. Papildus šai sniegtajai informācijai PCC nosūtīja daudz ar lietu saistītas informācijas, tostarp galvenokārt dažādus avīžrakstus un citu lielākoties publiski pieejamu informāciju.

| (10) | Turklāt 2010. gada 21. septembrī, 2011. gada 22. februārī, 2011. gada 28. februārī, 2011. gada 26. jūlijā un 2011. gada 28. oktobrī I anonīmā persona un II anonīmā persona (personas, kuras arī iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu un kuras pieprasīja konfidencialitāti attiecībā uz savu identitāti) iesniedza turpmāku informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt 2010. gada 21. septembrī, 2011. gada 22. februārī, 2011. gada 28. februārī, 2011. gada 26. jūlijā un 2011. gada 28. oktobrī I anonīmā persona un II anonīmā persona (personas, kuras arī iesniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu un kuras pieprasīja konfidencialitāti attiecībā uz savu identitāti) iesniedza turpmāku informāciju.

| (11) | Iepriekš (9) un (10) apsvērumā minētās piezīmes, ja tajās bija jauna informācija un apgalvojumi un ja tās attiecās uz pašreizējo procedūru, Komisija Rumānijai nosūtīja ar vēstulēm, kas datētas ar 2010. gada 25. jūniju, 2010. gada 2. augustu, 2010. gada 9. septembri, 2010. gada 22. septembri, 2010. gada 20. oktobri un 2011. gada 23. novembri. |
| --- | --- |

(11)

Iepriekš (9) un (10) apsvērumā minētās piezīmes, ja tajās bija jauna informācija un apgalvojumi un ja tās attiecās uz pašreizējo procedūru, Komisija Rumānijai nosūtīja ar vēstulēm, kas datētas ar 2010. gada 25. jūniju, 2010. gada 2. augustu, 2010. gada 9. septembri, 2010. gada 22. septembri, 2010. gada 20. oktobri un 2011. gada 23. novembri.

| (12) | Rumānija atbildēja uz papildu piezīmēm, kas tika iesniegtas ar vēstulēm, kuras datētas ar 2010. gada 30. jūliju, 2010. gada 2. septembri, 2010. gada 12. oktobri, 2010. gada 26. oktobri, 2010. gada 23. novembri un 2011. gada 7. decembri. Rumānija arī iesniedza papildu informāciju saistībā ar šo lietu ar vēstulēm, kas datētas ar 2011. gada 29. martu, 2011. gada 14. aprīli, 2011. gada 27. jūliju, 2011. gada 9. septembri un 2011. gada 21. septembri. |
| --- | --- |

(12)

Rumānija atbildēja uz papildu piezīmēm, kas tika iesniegtas ar vēstulēm, kuras datētas ar 2010. gada 30. jūliju, 2010. gada 2. septembri, 2010. gada 12. oktobri, 2010. gada 26. oktobri, 2010. gada 23. novembri un 2011. gada 7. decembri. Rumānija arī iesniedza papildu informāciju saistībā ar šo lietu ar vēstulēm, kas datētas ar 2011. gada 29. martu, 2011. gada 14. aprīli, 2011. gada 27. jūliju, 2011. gada 9. septembri un 2011. gada 21. septembri.

| (13) | Pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras uzsākšanu, Briselē notika vairākas sanāksmes, kurās piedalījās Komisijas struktūrvienību un Rumānijas iestāžu pārstāvji (sanāksmes notika 2010. gada 30. jūnijā, 2010. gada 15. jūlijā, 2011. gada 19. maijā un 2011. gada 12. septembrī). Komisijas struktūrvienību pārstāvji vairākas reizes tikās arī ar sūdzības iesniedzēja, PCC, pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(13)

Pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras uzsākšanu, Briselē notika vairākas sanāksmes, kurās piedalījās Komisijas struktūrvienību un Rumānijas iestāžu pārstāvji (sanāksmes notika 2010. gada 30. jūnijā, 2010. gada 15. jūlijā, 2011. gada 19. maijā un 2011. gada 12. septembrī). Komisijas struktūrvienību pārstāvji vairākas reizes tikās arī ar sūdzības iesniedzēja, PCC, pārstāvjiem.

| (14) | Ar 2011. gada 22. jūnija vēstuli Rumānijas iestādes atsauca savu 2009. gada 17. jūlija paziņojumu attiecībā uz valsts garantiju aizdevumam EUR 424 miljonu apmērā. Rumānijas iestādes arī informēja Komisiju par to, ka tās uztur savu paziņojumu attiecībā uz parāda pārvēršanu akciju kapitālā. |
| --- | --- |

(14)

Ar 2011. gada 22. jūnija vēstuli Rumānijas iestādes atsauca savu 2009. gada 17. jūlija paziņojumu attiecībā uz valsts garantiju aizdevumam EUR 424 miljonu apmērā. Rumānijas iestādes arī informēja Komisiju par to, ka tās uztur savu paziņojumu attiecībā uz parāda pārvēršanu akciju kapitālā.

| (15) | 2011. gada 10. augustā Rumānijas valdība apstiprināja memorandu, ar kuru noteica Ekonomikas, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides ministrijas, AVAS
   (5) un Oltchim pārstāvju pilnvarojumu starp AVAS un Oltchim privāttiesību jomā pieņemt konvenciju, kurā uzņēmējsabiedrība atzītu procentus, kas tika uzkrāti par valsts parādu kopš 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(15)

2011. gada 10. augustā Rumānijas valdība apstiprināja memorandu, ar kuru noteica Ekonomikas, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides ministrijas, AVAS
   (5) un Oltchim pārstāvju pilnvarojumu starp AVAS un Oltchim privāttiesību jomā pieņemt konvenciju, kurā uzņēmējsabiedrība atzītu procentus, kas tika uzkrāti par valsts parādu kopš 2007. gada 1. janvāra.

| (16) | Ar 2011. gada 9. septembra vēstuli Rumānijas iestādes paziņoja, ka Oltchim un AVAS gatavojās noslēgt iepriekšminēto konvenciju privāttiesību jomā un ka AVAS varētu akciju kapitālā pārvērst ne tikai parāda pamatsummu, bet arī šādi uzkrātos procentus. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2011. gada 9. septembra vēstuli Rumānijas iestādes paziņoja, ka Oltchim un AVAS gatavojās noslēgt iepriekšminēto konvenciju privāttiesību jomā un ka AVAS varētu akciju kapitālā pārvērst ne tikai parāda pamatsummu, bet arī šādi uzkrātos procentus.

| (17) | 2011. gada 21. oktobra vēstulē Rumānijas premjerministrs Emil Boc paziņoja par Rumānijas valdības ciešo apņemšanos pilnībā privatizēt Oltchim, tostarp visu akciju daļu, kas valsts iestādēm uzkrājās pēc parāda pārvēršanas. Paziņojumu par privatizāciju bija paredzēts publiskot 2012. gada marta beigās, un privatizācija bija jāpabeidz līdz 2012. gada maija beigām. Jaunais Rumānijas premjerministrs Mihai-Răzvan Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē atkārtoti apstiprināja šo apņemšanos. |
| --- | --- |

(17)

2011. gada 21. oktobra vēstulē Rumānijas premjerministrs Emil Boc paziņoja par Rumānijas valdības ciešo apņemšanos pilnībā privatizēt Oltchim, tostarp visu akciju daļu, kas valsts iestādēm uzkrājās pēc parāda pārvēršanas. Paziņojumu par privatizāciju bija paredzēts publiskot 2012. gada marta beigās, un privatizācija bija jāpabeidz līdz 2012. gada maija beigām. Jaunais Rumānijas premjerministrs Mihai-Răzvan Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē atkārtoti apstiprināja šo apņemšanos.

| (18) | Ar 2011. gada 12. oktobra un 2011. gada 23. decembra vēstulēm Rumānija iesniedza papildu piezīmes un informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Ar 2011. gada 12. oktobra un 2011. gada 23. decembra vēstulēm Rumānija iesniedza papildu piezīmes un informāciju.

| (19) | 17. un 18. apsvērumā minētās vēstules liecina, ka Rumānija mainīja paziņojumu par 1. pasākumu, nosakot, ka pēc tam, kad notikusi pret valsts iestādēm esošo parādsaistību RON 538 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā, jāveic visas valstij piederošās Oltchim akciju daļas privatizācija un ka parāda pārvēršana ir jāvērtē, ņemot vērā pēc tam veicamo privatizāciju. |
| --- | --- |

(19)

17. un 18. apsvērumā minētās vēstules liecina, ka Rumānija mainīja paziņojumu par 1. pasākumu, nosakot, ka pēc tam, kad notikusi pret valsts iestādēm esošo parādsaistību RON 538 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā, jāveic visas valstij piederošās Oltchim akciju daļas privatizācija un ka parāda pārvēršana ir jāvērtē, ņemot vērā pēc tam veicamo privatizāciju.

II.   LIETAS APSTĀKĻI

II.1.   Uzņēmējsabiedrība

| (20) | Oltchim ir liels Rumānijas naftas ķīmijas produktu ražotājs, kurš ražo polivinilhlorīdu, nātrija hidroksīdu, hloru, DOP (dioktilftalātu) un poliētera poliolus. Uzņēmējsabiedrības galvenais produkts ir polivinilhlorīds (pašlaik aptuveni 37,5 % no kopējās produkcijas), un tās ES tirgus daļa 2008. gadā bija 2,1 % (6). Oltchim ir viena no lielākajām naftas ķīmijas produktu uzņēmējsabiedrībām Rumānijā un Eiropas dienvidaustrumos, un tā ražo 40 galveno ķīmisko produktu 78 veidus. Aptuveni 80 % no savas produkcijas uzņēmējsabiedrība eksportē uz Eiropas valstīm un uz ārpus Eiropas esošām valstīm. |
| --- | --- |

(20)

Oltchim ir liels Rumānijas naftas ķīmijas produktu ražotājs, kurš ražo polivinilhlorīdu, nātrija hidroksīdu, hloru, DOP (dioktilftalātu) un poliētera poliolus. Uzņēmējsabiedrības galvenais produkts ir polivinilhlorīds (pašlaik aptuveni 37,5 % no kopējās produkcijas), un tās ES tirgus daļa 2008. gadā bija 2,1 % (6). Oltchim ir viena no lielākajām naftas ķīmijas produktu uzņēmējsabiedrībām Rumānijā un Eiropas dienvidaustrumos, un tā ražo 40 galveno ķīmisko produktu 78 veidus. Aptuveni 80 % no savas produkcijas uzņēmējsabiedrība eksportē uz Eiropas valstīm un uz ārpus Eiropas esošām valstīm.

| (21) | Oltchim ir galvenais darba devējs rūpniecības nozarē Rumānijas Vilčas (Vâlcea) reģionā, kas ir reģions, kurš saņem atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2011. gada 15. oktobrī darbaspēku veidoja 3 470 cilvēku (7). Ņemot vērā pašreizējo sarežģīto finanšu stāvokli, uzņēmējsabiedrība 2011. gada decembrī uz laiku atlaida 1 000 darbinieku un 2012. gada janvārī — vēl 993 darbiniekus (8). |
| --- | --- |

(21)

Oltchim ir galvenais darba devējs rūpniecības nozarē Rumānijas Vilčas (Vâlcea) reģionā, kas ir reģions, kurš saņem atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2011. gada 15. oktobrī darbaspēku veidoja 3 470 cilvēku (7). Ņemot vērā pašreizējo sarežģīto finanšu stāvokli, uzņēmējsabiedrība 2011. gada decembrī uz laiku atlaida 1 000 darbinieku un 2012. gada janvārī — vēl 993 darbiniekus (8).

| (22) | Uzņēmējsabiedrība darbību uzsāka 1966. gadā, tika reorganizēta 1990. gadā un 1997. gadā tika iekļauta Rumānijas fondu biržas sarakstā. Rumānijas valstij (pašlaik ar Ekonomikas ministrijas starpniecību) pieder uzņēmējsabiedrības akciju kontrolpakete 54,8 % apmērā. Galvenais mazākuma akcionārs, kuram pieder akciju daļa 18,31 % apmērā, ir PCC, kas šajā procedūrā ir sūdzības iesniedzējs un kam arī pieder Rokita SA, Oltchim konkurents Polijā. Pārējās uzņēmējsabiedrības akcijas pieder Nachbar Services Ltd (14,02 %), dažādām fiziskām personām (11,04 %) un citām juridiskām personām (1,81 %). |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmējsabiedrība darbību uzsāka 1966. gadā, tika reorganizēta 1990. gadā un 1997. gadā tika iekļauta Rumānijas fondu biržas sarakstā. Rumānijas valstij (pašlaik ar Ekonomikas ministrijas starpniecību) pieder uzņēmējsabiedrības akciju kontrolpakete 54,8 % apmērā. Galvenais mazākuma akcionārs, kuram pieder akciju daļa 18,31 % apmērā, ir PCC, kas šajā procedūrā ir sūdzības iesniedzējs un kam arī pieder Rokita SA, Oltchim konkurents Polijā. Pārējās uzņēmējsabiedrības akcijas pieder Nachbar Services Ltd (14,02 %), dažādām fiziskām personām (11,04 %) un citām juridiskām personām (1,81 %).

II.2.   Notikumi pirms Rumānijas pievienošanās ES

II.2.1   Valsts parāda rašanās

| (23) | Lai modernizētu ražošanas līniju, laikposmā no 1992. gada līdz 2008. gadam Oltchim pavisam kopā veica ieguldījumus par aptuveni EUR 371 miljonu, (EUR 118,8 miljoni no šīs summas tika ieguldīti no 2007. gada līdz 2008. gadam). Saistībā ar dažiem no šiem ieguldījumiem Oltchim laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam noslēdza līgumus par 12 komerciālu aizdevumu sēriju, kopumā aizņemoties aptuveni DEM 171 miljonu un USD 60 miljonus. Aizdevumu nodrošinājums bija valsts garantijas, ko sniedza Finanšu ministrija. |
| --- | --- |

(23)

Lai modernizētu ražošanas līniju, laikposmā no 1992. gada līdz 2008. gadam Oltchim pavisam kopā veica ieguldījumus par aptuveni EUR 371 miljonu, (EUR 118,8 miljoni no šīs summas tika ieguldīti no 2007. gada līdz 2008. gadam). Saistībā ar dažiem no šiem ieguldījumiem Oltchim laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam noslēdza līgumus par 12 komerciālu aizdevumu sēriju, kopumā aizņemoties aptuveni DEM 171 miljonu un USD 60 miljonus. Aizdevumu nodrošinājums bija valsts garantijas, ko sniedza Finanšu ministrija.

| (24) | Tā kā Oltchim nevarēja atmaksāt aizņēmumus, bankas pieprasīja valsts garantijas, sākot ar 1999. gada novembri. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā Oltchim nevarēja atmaksāt aizņēmumus, bankas pieprasīja valsts garantijas, sākot ar 1999. gada novembri.

| (25) | No 1999. gada līdz 2002. gadam Finanšu ministrija veica maksājumus saskaņā ar pieprasītajām garantijām. Tā piemēroja nozīmīgus procentus un soda naudas par šādi samaksātām summām saskaņā ar valsts garantijām, kas darbojās no 1999. gada līdz 2002. gadam, likmēm svārstoties no 0,15 % līdz 0,3 % dienā, t. i., no 54 % līdz 110 % gadā (9). |
| --- | --- |

(25)

No 1999. gada līdz 2002. gadam Finanšu ministrija veica maksājumus saskaņā ar pieprasītajām garantijām. Tā piemēroja nozīmīgus procentus un soda naudas par šādi samaksātām summām saskaņā ar valsts garantijām, kas darbojās no 1999. gada līdz 2002. gadam, likmēm svārstoties no 0,15 % līdz 0,3 % dienā, t. i., no 54 % līdz 110 % gadā (9).

| (26) | Līdz 2002. gada jūnijam parādsaistības, ko Oltchim saistībā ar valsts garantijām uzkrāja pret Finanšu ministriju, kā arī procenti un piemērotās soda naudas bija sasniegušas RON 303 miljonus (aptuveni EUR 72 miljoni). Minētajā datumā šo summu Finanšu ministrija nodeva AVAS
   (10) — Rumānijas aģentūrai, kuras pienākums ir atgūt valsts parādu —, un parāds tika konsolidēts USD, lai hiperinflācijas apstākļos saglabātu parāda vērtību, kura pēc konsolidēšanas sasniedza USD 91 miljonu. |
| --- | --- |

(26)

Līdz 2002. gada jūnijam parādsaistības, ko Oltchim saistībā ar valsts garantijām uzkrāja pret Finanšu ministriju, kā arī procenti un piemērotās soda naudas bija sasniegušas RON 303 miljonus (aptuveni EUR 72 miljoni). Minētajā datumā šo summu Finanšu ministrija nodeva AVAS
   (10) — Rumānijas aģentūrai, kuras pienākums ir atgūt valsts parādu —, un parāds tika konsolidēts USD, lai hiperinflācijas apstākļos saglabātu parāda vērtību, kura pēc konsolidēšanas sasniedza USD 91 miljonu.

| (27) | Saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem (GEO 51/1998) AVAS nebija īpaši pilnvarota piemērot procentus un soda naudas valsts parādam, kurš AVAS bija jāatgūst no debitoru uzņēmējsabiedrībām. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem (GEO 51/1998) AVAS nebija īpaši pilnvarota piemērot procentus un soda naudas valsts parādam, kurš AVAS bija jāatgūst no debitoru uzņēmējsabiedrībām.

II.2.2   Parāda pārvēršana 2003. gadā

| (28) | Pirmais mēģinājums privatizēt uzņēmējsabiedrību bija 2001. gadā, kad AVAS vienojās ar Exall Resources un noslēdza ar to līgumu par valstij piederošās uzņēmējsabiedrības akciju daļas pārdošanu. Pārdošanas līgums tika lauzts, jo pircējs nespēja izpildīt pienākumu veikt maksājumu un garantēt tehnoloģiju/vides ieguldījumus uzņēmējsabiedrībā. |
| --- | --- |

(28)

Pirmais mēģinājums privatizēt uzņēmējsabiedrību bija 2001. gadā, kad AVAS vienojās ar Exall Resources un noslēdza ar to līgumu par valstij piederošās uzņēmējsabiedrības akciju daļas pārdošanu. Pārdošanas līgums tika lauzts, jo pircējs nespēja izpildīt pienākumu veikt maksājumu un garantēt tehnoloģiju/vides ieguldījumus uzņēmējsabiedrībā.

| (29) | Otrs mēģinājums privatizēt Oltchim bija 2003. gada oktobrī, kad Rumānijas privatizācijas aģentūra APAPS publicēja paziņojumu par valstij piederošās akciju daļas pārdošanu. Iespējamie ieguldītāji tika informēti par to, ka valsts parāds tiks pārvērsts akciju kapitālā, lai palielinātu uzņēmējsabiedrības pievilcību iespējamo ieguldītāju acīs. |
| --- | --- |

(29)

Otrs mēģinājums privatizēt Oltchim bija 2003. gada oktobrī, kad Rumānijas privatizācijas aģentūra APAPS publicēja paziņojumu par valstij piederošās akciju daļas pārdošanu. Iespējamie ieguldītāji tika informēti par to, ka valsts parāds tiks pārvērsts akciju kapitālā, lai palielinātu uzņēmējsabiedrības pievilcību iespējamo ieguldītāju acīs.

| (30) | Tomēr, ņemot vērā to, ka iespējamais ieguldītājs (Rompetrol) un mazākuma akcionāri Rumānijas tiesās apstrīdēja 2003. gadā paredzamo parāda pārvēršanu, privatizācijas piedāvājums tika atsaukts 2003. gada novembra sākumā. Neraugoties uz to, 2003. gada novembrī AVAS parāds USD 95 miljonu apmērā (t. i., nodotā summa USD 91 miljona apmērā un turpmākie maksājumi, ko Finanšu ministrija veica garantiju izmantošanas laikā un nodeva AVAS kopš 2002. gada jūnija), kas bija līdzvērtīgs RON 322 miljoniem, tika pārvērsts akciju kapitālā saskaņā ar Oltchim akcionāru pilnsapulces lēmumu (valsts pārstāvjiem bija balsu vairākums). Tādējādi valsts īpašumā esošā Oltchim akciju daļa pieauga no 53,26 % līdz 95,73 %. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr, ņemot vērā to, ka iespējamais ieguldītājs (Rompetrol) un mazākuma akcionāri Rumānijas tiesās apstrīdēja 2003. gadā paredzamo parāda pārvēršanu, privatizācijas piedāvājums tika atsaukts 2003. gada novembra sākumā. Neraugoties uz to, 2003. gada novembrī AVAS parāds USD 95 miljonu apmērā (t. i., nodotā summa USD 91 miljona apmērā un turpmākie maksājumi, ko Finanšu ministrija veica garantiju izmantošanas laikā un nodeva AVAS kopš 2002. gada jūnija), kas bija līdzvērtīgs RON 322 miljoniem, tika pārvērsts akciju kapitālā saskaņā ar Oltchim akcionāru pilnsapulces lēmumu (valsts pārstāvjiem bija balsu vairākums). Tādējādi valsts īpašumā esošā Oltchim akciju daļa pieauga no 53,26 % līdz 95,73 %.

| (31) | 2005. gada novembrī tirdzniecības tiesa, kas atrodas Vilčā, atcēla Oltchim akcionāru pilnsapulces lēmumu par parāda pārvēršanu, savu nolēmumu pamatojot ar to, ka parāda pārvēršana tika veikta, neatļaujot mazākuma akcionāriem piedalīties kapitāla palielināšanā. |
| --- | --- |

(31)

2005. gada novembrī tirdzniecības tiesa, kas atrodas Vilčā, atcēla Oltchim akcionāru pilnsapulces lēmumu par parāda pārvēršanu, savu nolēmumu pamatojot ar to, ka parāda pārvēršana tika veikta, neatļaujot mazākuma akcionāriem piedalīties kapitāla palielināšanā.

| (32) | 2006. gada jūnijā Rumānijas valdība pieņēma ārkārtas rīkojumu (11), ar kuru pilnvaroja valsts pārstāvjus Oltchim akcionāru pilnsapulcē balsot tā, lai netiktu apstrīdēts tiesas nolēmums, ar kuru tika atcelta parāda pirmā pārvēršana, un veikt darbības, kas nepieciešamas, lai atceltu parāda pārvēršanu. Tiesas nolēmums, ar kuru tika atcelta parāda pārvēršana, stājās spēkā 2006. gada augustā. Akciju kapitāla faktiskais samazinājums notika 2007. gada novembrī. Parādu, ko radīja parāda pārvēršanas atcelšana, no jauna iegrāmatoja vēsturiskajā vērtībā — USD 95 miljoni —, kas ir vienāda ar RON 317 miljoniem. |
| --- | --- |

(32)

2006. gada jūnijā Rumānijas valdība pieņēma ārkārtas rīkojumu (11), ar kuru pilnvaroja valsts pārstāvjus Oltchim akcionāru pilnsapulcē balsot tā, lai netiktu apstrīdēts tiesas nolēmums, ar kuru tika atcelta parāda pirmā pārvēršana, un veikt darbības, kas nepieciešamas, lai atceltu parāda pārvēršanu. Tiesas nolēmums, ar kuru tika atcelta parāda pārvēršana, stājās spēkā 2006. gada augustā. Akciju kapitāla faktiskais samazinājums notika 2007. gada novembrī. Parādu, ko radīja parāda pārvēršanas atcelšana, no jauna iegrāmatoja vēsturiskajā vērtībā — USD 95 miljoni —, kas ir vienāda ar RON 317 miljoniem.

II.2.3   Turpmāk uzkrātais parāds

| (33) | Pēc parāda pirmās nodošanas AVAS, kas notika 2002. gada jūnijā, laikposmā no 2002. gada jūnija līdz 2006. gada decembrim Finanšu ministrija veikt maksājumus saistībā ar valsts garantijām, kuru darbība sākās 1999. gada novembrī. Laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam, kad vēl spēkā bija 2003. gadā notikusī parāda pārvēršana, kopējā to papildu maksājumu summa, kurus Finanšu ministrija veica saistībā ar darbību uzsākušām garantijām, sasniedza RON 191 miljonu. Īstenojot konvenciju, kas 2002. gada jūnijā tika noslēgta starp Finanšu ministriju un AVAS attiecībā uz valsts parāda nodošanu, Finanšu ministrija nodeva AVAS arī visus šos debitoru parādus, pēc faktiskajiem saistībā ar garantijām veicamajiem maksājumiem veicot secīgas iemaksas. AVAS šos debitoru parādus arī konsolidēja USD, un to summa 2006. gadā sasniedza USD 60 miljonus. |
| --- | --- |

(33)

Pēc parāda pirmās nodošanas AVAS, kas notika 2002. gada jūnijā, laikposmā no 2002. gada jūnija līdz 2006. gada decembrim Finanšu ministrija veikt maksājumus saistībā ar valsts garantijām, kuru darbība sākās 1999. gada novembrī. Laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam, kad vēl spēkā bija 2003. gadā notikusī parāda pārvēršana, kopējā to papildu maksājumu summa, kurus Finanšu ministrija veica saistībā ar darbību uzsākušām garantijām, sasniedza RON 191 miljonu. Īstenojot konvenciju, kas 2002. gada jūnijā tika noslēgta starp Finanšu ministriju un AVAS attiecībā uz valsts parāda nodošanu, Finanšu ministrija nodeva AVAS arī visus šos debitoru parādus, pēc faktiskajiem saistībā ar garantijām veicamajiem maksājumiem veicot secīgas iemaksas. AVAS šos debitoru parādus arī konsolidēja USD, un to summa 2006. gadā sasniedza USD 60 miljonus.

| (34) | Tādējādi 2007. gada 1. janvārī, dienā, kad Rumānija pievienojās ES, Oltchim kopējās parādsaistības pret AVAS sasniedza USD 60 miljonus (12). |
| --- | --- |

(34)

Tādējādi 2007. gada 1. janvārī, dienā, kad Rumānija pievienojās ES, Oltchim kopējās parādsaistības pret AVAS sasniedza USD 60 miljonus (12).

II.3.   Notikumi pēc Rumānijas pievienošanās ES

II.3.1   Parāda attīstība

| (35) | Kopš 2007. gada 1. janvāraOltchim veica visus maksājumus saistībā ar ārējiem aizņēmumiem. Finanšu ministrija vairs neveica nekādus papildu maksājumus saskaņā ar valsts garantijām. |
| --- | --- |

(35)

Kopš 2007. gada 1. janvāraOltchim veica visus maksājumus saistībā ar ārējiem aizņēmumiem. Finanšu ministrija vairs neveica nekādus papildu maksājumus saskaņā ar valsts garantijām.

| (36) | 2007. gada novembrī Oltchim pārskatos tika uzrādīta parāda pārvēršanas atcelšanas summa — USD 95 miljoni —, un tā tika pieskaitīta USD 60 miljoniem, kas bija saistīti ar turpmākiem maksājumiem, un tā rezultātā valsts parāda kopējā summa bija USD 155 miljoni (RON 508 miljoni). Šis valsts parāds USD 155 miljonu apmērā Oltchim pārskatos ir uzrādīts RON (t. i., RON 508 miljoni). Šis USD izteiktais parāds kopš tā laika Oltchim pārskatos tiek uzrādīts RON, un summa Rumānijas valūtā saglabājās nemainīga, jo katrā jaunā pārskata sniegšanas periodā uzņēmējsabiedrība bilancē ziņoja vēsturisko RON vērtību (13), kura vienmēr bija augstāka nekā vēlāk piemērotā vērtība, jo laika gaitā RON vērtība pret USD pieauga. |
| --- | --- |

(36)

2007. gada novembrī Oltchim pārskatos tika uzrādīta parāda pārvēršanas atcelšanas summa — USD 95 miljoni —, un tā tika pieskaitīta USD 60 miljoniem, kas bija saistīti ar turpmākiem maksājumiem, un tā rezultātā valsts parāda kopējā summa bija USD 155 miljoni (RON 508 miljoni). Šis valsts parāds USD 155 miljonu apmērā Oltchim pārskatos ir uzrādīts RON (t. i., RON 508 miljoni). Šis USD izteiktais parāds kopš tā laika Oltchim pārskatos tiek uzrādīts RON, un summa Rumānijas valūtā saglabājās nemainīga, jo katrā jaunā pārskata sniegšanas periodā uzņēmējsabiedrība bilancē ziņoja vēsturisko RON vērtību (13), kura vienmēr bija augstāka nekā vēlāk piemērotā vērtība, jo laika gaitā RON vērtība pret USD pieauga.

| (37) | Izņēmuma veidā atkāpjoties no vispārējā noteikuma, ko paredz GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu), un pamatojoties uz valdības Ārkārtas rīkojuma Nr. 45/2006 2. punkta 2. apakšpunktu (turpmāk „GEO 45/2006”), AVAS, izmantojot USD noguldījumiem noteikto viena gada LIBOR
   (14), 2007. gadā Oltchim debitoru parādiem, kurus Finanšu ministrija nodeva AVAS un uz kuriem attiecās 2003. gadā veiktā parāda pārvēršana, piemēroja procentu maksājumus RON 29,9 miljonu apmērā par laikposmu no 2003. gada līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(37)

Izņēmuma veidā atkāpjoties no vispārējā noteikuma, ko paredz GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu), un pamatojoties uz valdības Ārkārtas rīkojuma Nr. 45/2006 2. punkta 2. apakšpunktu (turpmāk „GEO 45/2006”), AVAS, izmantojot USD noguldījumiem noteikto viena gada LIBOR
   (14), 2007. gadā Oltchim debitoru parādiem, kurus Finanšu ministrija nodeva AVAS un uz kuriem attiecās 2003. gadā veiktā parāda pārvēršana, piemēroja procentu maksājumus RON 29,9 miljonu apmērā par laikposmu no 2003. gada līdz 2006. gadam.

| (38) | Tāpēc, sākot ar 2007. gada novembri, kopējā summa, ko Oltchim bija parādā AVAS, sasniedza RON 538 miljonus, t. sk. USD 155 miljoni (RON 508 miljoni) un RON 29 miljoni. Turpmāk šajā lēmumā tiks minēts parāds RON, jo paziņotā parāda pārvēršana arī ir izteikta RON. |
| --- | --- |

(38)

Tāpēc, sākot ar 2007. gada novembri, kopējā summa, ko Oltchim bija parādā AVAS, sasniedza RON 538 miljonus, t. sk. USD 155 miljoni (RON 508 miljoni) un RON 29 miljoni. Turpmāk šajā lēmumā tiks minēts parāds RON, jo paziņotā parāda pārvēršana arī ir izteikta RON.

II.3.2   Parāda otrā pārvēršana

| (39) | 2007. gada janvārī Rumānijas parlaments saskaņā ar Likumu Nr. 30/2007 apstiprināja GEO 45/2006, ar kuru AVAS tika pilnvarota atcelt parāda pirmo pārvēršanu un īstenot parāda otro pārvēršanu, šajā reizē ņemot vērā arī mazākuma akcionāru prioritārās tiesības. |
| --- | --- |

(39)

2007. gada janvārī Rumānijas parlaments saskaņā ar Likumu Nr. 30/2007 apstiprināja GEO 45/2006, ar kuru AVAS tika pilnvarota atcelt parāda pirmo pārvēršanu un īstenot parāda otro pārvēršanu, šajā reizē ņemot vērā arī mazākuma akcionāru prioritārās tiesības.

| (40) | Tomēr pret šo otro mēģinājumu pārvērst parādu akciju kapitālā iebilda jaunais lielākais mazākuma akcionārs PCC, kurš atteicās piedalīties darījumā. |
| --- | --- |

(40)

Tomēr pret šo otro mēģinājumu pārvērst parādu akciju kapitālā iebilda jaunais lielākais mazākuma akcionārs PCC, kurš atteicās piedalīties darījumā.

| (41) | PCC par EUR 7,5 miljoniem iegādājās Oltchim akciju daļu 1,2 % apmērā 2007. gada maijā, t. i., pēc datuma, kad stājās spēkā valsts tiesas nolēmums, ar kuru atcēla parāda pirmo pārvēršanu, jo ne Oltchim, ne Rumānijas iestādes šo nolēmumu nepārsūdzēja. Kad parāda pārvēršanas atcelšana tika veikta uzņēmējsabiedrības pārskatos, PCC īpašumā esošā akciju daļa mainījās no 1,2 % uz 12 % (15). |
| --- | --- |

(41)

PCC par EUR 7,5 miljoniem iegādājās Oltchim akciju daļu 1,2 % apmērā 2007. gada maijā, t. i., pēc datuma, kad stājās spēkā valsts tiesas nolēmums, ar kuru atcēla parāda pirmo pārvēršanu, jo ne Oltchim, ne Rumānijas iestādes šo nolēmumu nepārsūdzēja. Kad parāda pārvēršanas atcelšana tika veikta uzņēmējsabiedrības pārskatos, PCC īpašumā esošā akciju daļa mainījās no 1,2 % uz 12 % (15).

| (42) | 2008. gada aprīlī PCC iesniedza Komisijai sūdzību, kurā apgalvoja, ka parāda pārvēršana ietvēra nesaderīgu valsts atbalstu (sk.2 apsvērumu). |
| --- | --- |

(42)

2008. gada aprīlī PCC iesniedza Komisijai sūdzību, kurā apgalvoja, ka parāda pārvēršana ietvēra nesaderīgu valsts atbalstu (sk.2 apsvērumu).

| (43) | Lai nodrošinātu atbilstību LESD 108. panta 3. punktam, Rumānijas iestādes nolēma nodrošināt, lai pirms parāda otrās pārvēršanas Komisija būtu veikusi pārbaudes, un paziņoja par pasākumu. |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu atbilstību LESD 108. panta 3. punktam, Rumānijas iestādes nolēma nodrošināt, lai pirms parāda otrās pārvēršanas Komisija būtu veikusi pārbaudes, un paziņoja par pasākumu.

II.4.   Oltchim pašreizējais stāvoklis

| (44) | Rumānijas iestādes apgalvo, ka pēc tam, kad 2006. gadā tika atcelta 2003. gadā veiktā parāda pārvēršana, tās 2006. un 2008. gadā atkal mēģināja privatizēt šo uzņēmējsabiedrību ar parādu. Saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvoto neviens ieguldītājs nebija ieinteresēts veikt pirkumu ar šādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(44)

Rumānijas iestādes apgalvo, ka pēc tam, kad 2006. gadā tika atcelta 2003. gadā veiktā parāda pārvēršana, tās 2006. un 2008. gadā atkal mēģināja privatizēt šo uzņēmējsabiedrību ar parādu. Saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvoto neviens ieguldītājs nebija ieinteresēts veikt pirkumu ar šādiem noteikumiem.

| (45) | Turklāt saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvoto kopš 2008. gada uzņēmējsabiedrībai ir bijušas šādas problēmas: i) galvenā piegādātāja Arpechim veiktās svarīgāko izejmateriālu piegādes pārtraukšana; ii) negatīvā ietekme uz uzņēmējsabiedrības neto aktīviem, kuru radīja 2003. gadā veiktās parāda pārvēršanas atcelšana un nozīmīgā parāda atjaunošana 2007. gada novembrī; iii) uzņēmējsabiedrības zemā kapitalizācija, ko radīja arī parāda pārvēršanas atcelšana; un visbeidzot iv) globālās finanšu un ekonomiskās krīzes ietekme. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvoto kopš 2008. gada uzņēmējsabiedrībai ir bijušas šādas problēmas: i) galvenā piegādātāja Arpechim veiktās svarīgāko izejmateriālu piegādes pārtraukšana; ii) negatīvā ietekme uz uzņēmējsabiedrības neto aktīviem, kuru radīja 2003. gadā veiktās parāda pārvēršanas atcelšana un nozīmīgā parāda atjaunošana 2007. gada novembrī; iii) uzņēmējsabiedrības zemā kapitalizācija, ko radīja arī parāda pārvēršanas atcelšana; un visbeidzot iv) globālās finanšu un ekonomiskās krīzes ietekme.

| (46) | 2008. finanšu gadā Oltchim zaudējumi no saimnieciskās darbības bija RON 71 miljons (EUR 17 miljoni), neto zaudējumi — RON 226 miljoni (EUR 54 miljoni) un uzkrātie zaudējumi — RON 1,367 miljardi (EUR 325 miljoni). Pēc tam, kad 2008. gada novembrī tika slēgts galvenais etilēna piegādātājs Arpechim, uzņēmējsabiedrība darbojās ar 45 % jaudu un aptuveni viena trešdaļa no personāla tika uz laiku atlaista. |
| --- | --- |

(46)

2008. finanšu gadā Oltchim zaudējumi no saimnieciskās darbības bija RON 71 miljons (EUR 17 miljoni), neto zaudējumi — RON 226 miljoni (EUR 54 miljoni) un uzkrātie zaudējumi — RON 1,367 miljardi (EUR 325 miljoni). Pēc tam, kad 2008. gada novembrī tika slēgts galvenais etilēna piegādātājs Arpechim, uzņēmējsabiedrība darbojās ar 45 % jaudu un aptuveni viena trešdaļa no personāla tika uz laiku atlaista.

| (47) | 2008. gada beigās tās Oltchim akcijas, kuras līdz tam laikam bija AVAS īpašumā, tika nodotas Ekonomikas ministrijai. |
| --- | --- |

(47)

2008. gada beigās tās Oltchim akcijas, kuras līdz tam laikam bija AVAS īpašumā, tika nodotas Ekonomikas ministrijai.

| (48) | 2009. gada decembrī Oltchim iegādājās sava kādreizējā piegādātāja Arpechim aktīvus (etilēna iekārtu) par EUR [0]–[10] (16) un samaksāja par tā krājumiem EUR [10]–[20] miljonus. Saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvojumiem iegāde tika finansēta no klientu avansa maksājumiem. Arpechim darbību atsāka 2011. gada maijā. |
| --- | --- |

(48)

2009. gada decembrī Oltchim iegādājās sava kādreizējā piegādātāja Arpechim aktīvus (etilēna iekārtu) par EUR [0]–[10] (16) un samaksāja par tā krājumiem EUR [10]–[20] miljonus. Saskaņā ar Rumānijas iestāžu apgalvojumiem iegāde tika finansēta no klientu avansa maksājumiem. Arpechim darbību atsāka 2011. gada maijā.

| (49) | 2009. gada 31. decembrīOltchim 2009. gada finanšu pārskati parādīja, ka zaudējumi no saimnieciskās darbības bija EUR 26 miljoni (RON 109 miljoni), neto zaudējumi —EUR 52,4 miljoni (RON 220 miljoni), uzkrātie zaudējumi — EUR 377 miljoni (RON 1,584 miljardi) un negatīvais pašu kapitāls — EUR 112 miljoni (RON 469 miljoni). |
| --- | --- |

(49)

2009. gada 31. decembrīOltchim 2009. gada finanšu pārskati parādīja, ka zaudējumi no saimnieciskās darbības bija EUR 26 miljoni (RON 109 miljoni), neto zaudējumi —EUR 52,4 miljoni (RON 220 miljoni), uzkrātie zaudējumi — EUR 377 miljoni (RON 1,584 miljardi) un negatīvais pašu kapitāls — EUR 112 miljoni (RON 469 miljoni).

| (50) | 2010. gada 31. decembrīOltchim finanšu pārskati parādīja, ka peļņa no saimnieciskās bija EUR 56 miljoni, neto peļņa — EUR 32 miljoni (RON 220 miljoni) un uzkrātie zaudējumi — EUR 383 miljoni. Darbības un neto rezultāts bija pozitīvs tāpēc, ka Arpechim aktīvi, kas tika iegādāti par EUR [0]–[10], tika pārvērtēti EUR [80]–[100] miljonu vērtībā, un starpība tika iegrāmatota kā guvums no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā. |
| --- | --- |

(50)

2010. gada 31. decembrīOltchim finanšu pārskati parādīja, ka peļņa no saimnieciskās bija EUR 56 miljoni, neto peļņa — EUR 32 miljoni (RON 220 miljoni) un uzkrātie zaudējumi — EUR 383 miljoni. Darbības un neto rezultāts bija pozitīvs tāpēc, ka Arpechim aktīvi, kas tika iegādāti par EUR [0]–[10], tika pārvērtēti EUR [80]–[100] miljonu vērtībā, un starpība tika iegrāmatota kā guvums no darījuma, kas noslēgts savstarpējas vienošanās ceļā.

| (51) | 2011. gada 30. jūnijāOltchim sešu mēnešu finanšu pārskats (17) parādīja, ka zaudējumi no saimnieciskās darbības bija EUR 7,4 miljoni un neto zaudējumi — EUR 17,4 miljoni, uzkrātie zaudējumi — EUR 401 miljons un negatīvais pašu kapitāls — EUR 358 miljoni (neņemot vērā parādsaistības pret AVAS). |
| --- | --- |

(51)

2011. gada 30. jūnijāOltchim sešu mēnešu finanšu pārskats (17) parādīja, ka zaudējumi no saimnieciskās darbības bija EUR 7,4 miljoni un neto zaudējumi — EUR 17,4 miljoni, uzkrātie zaudējumi — EUR 401 miljons un negatīvais pašu kapitāls — EUR 358 miljoni (neņemot vērā parādsaistības pret AVAS).

III.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (52) | 2009. gada 15. septembrī Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanu saistībā ar diviem Oltchim paredzētajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem Rumānija paziņoja 2009. gada jūlijā:






  — | 1. pasākums: parāda pārvēršana par kopējo summu RON 538 miljoni (aptuveni EUR 128 miljoni) un |
| --- | --- | --- |

(52)

2009. gada 15. septembrī Komisija uzsāka oficiālo izmeklēšanu saistībā ar diviem Oltchim paredzētajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem Rumānija paziņoja 2009. gada jūlijā:

—

1. pasākums: parāda pārvēršana par kopējo summu RON 538 miljoni (aptuveni EUR 128 miljoni) un

| — | 2. pasākums: akcionāru garantija, ar ko sedz 80 % no EUR 424 miljonus liela komerciāla aizdevuma turpmākiem ieguldījumiem modernizācijas veikšanai. (Ar 2011. gada 22. jūnija vēstuli Rumānija atsauca savu paziņojumu par 2. pasākumu.) |
| --- | --- |

—

2. pasākums: akcionāru garantija, ar ko sedz 80 % no EUR 424 miljonus liela komerciāla aizdevuma turpmākiem ieguldījumiem modernizācijas veikšanai. (Ar 2011. gada 22. jūnija vēstuli Rumānija atsauca savu paziņojumu par 2. pasākumu.)

| (53) | Komisija apšaubīja, vai paziņotā atbalsta pakete nepiešķīra uzņēmējsabiedrībai nepamatotas priekšrocības un neveidoja valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē pretēji Rumānijas apgalvojumiem. |
| --- | --- |

(53)

Komisija apšaubīja, vai paziņotā atbalsta pakete nepiešķīra uzņēmējsabiedrībai nepamatotas priekšrocības un neveidoja valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē pretēji Rumānijas apgalvojumiem.

| (54) | Turklāt lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīts, ka iespējamais turpmākais valsts atbalsts ir tas, ka kopš 2007. gada 1. janvāra valsts nebija piemērojusi procentus un/vai soda naudas saistībā ar neatmaksāto valsts parādu (identificēts kā 3. pasākums). |
| --- | --- |

(54)

Turklāt lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīts, ka iespējamais turpmākais valsts atbalsts ir tas, ka kopš 2007. gada 1. janvāra valsts nebija piemērojusi procentus un/vai soda naudas saistībā ar neatmaksāto valsts parādu (identificēts kā 3. pasākums).

| (55) | Visbeidzot, Komisija apšaubīja, ka pasākumi var tikt atzīti par saderīgiem ar LESD saskaņā ar attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, ja tiktu konstatēts, ka tie ietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot, Komisija apšaubīja, ka pasākumi var tikt atzīti par saderīgiem ar LESD saskaņā ar attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, ja tiktu konstatēts, ka tie ietver valsts atbalstu.

IV.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (56) | Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Rumānijas iestādes turpināja apgalvot, ka neviens no trim pasākumiem nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo Rumānijas valsts rīcība bija saderīga ar tirgus principiem. |
| --- | --- |

(56)

Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Rumānijas iestādes turpināja apgalvot, ka neviens no trim pasākumiem nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo Rumānijas valsts rīcība bija saderīga ar tirgus principiem.

| (57) | Jo īpaši Rumānija uzstāja, ka paziņotie pasākumi (parāda pārvēršana un akcionāru garantija) būtu nodrošinājuši, ka Oltchim atkal kļūst rentabla, atrisinot zemās kapitalizācijas problēmu un sniedzot līdzekļus, kas nepieciešami izaugsmes stratēģijai. Turklāt Rumānija uzsvēra, ka Komisijai jāņem vērā valsts duālā loma, esot Oltchim akcionāram un kreditoram. |
| --- | --- |

(57)

Jo īpaši Rumānija uzstāja, ka paziņotie pasākumi (parāda pārvēršana un akcionāru garantija) būtu nodrošinājuši, ka Oltchim atkal kļūst rentabla, atrisinot zemās kapitalizācijas problēmu un sniedzot līdzekļus, kas nepieciešami izaugsmes stratēģijai. Turklāt Rumānija uzsvēra, ka Komisijai jāņem vērā valsts duālā loma, esot Oltchim akcionāram un kreditoram.

| (58) | Visbeidzot, Rumānija atkārtoti apgalvoja, ka 3. pasākums nav valsts atbalsts, jo valsts rīcība, neveicot iepriekšējā parāda piedziņu, bija cieši saistīta ar plānoto parāda pārvēršanu, un ka attiecībā uz šo parādu Rumānijas iestādes konsekventi rīkojās atbilstīgi tam, kā tirgus dalībnieks būtu rīkojies līdzīgā situācijā. |
| --- | --- |

(58)

Visbeidzot, Rumānija atkārtoti apgalvoja, ka 3. pasākums nav valsts atbalsts, jo valsts rīcība, neveicot iepriekšējā parāda piedziņu, bija cieši saistīta ar plānoto parāda pārvēršanu, un ka attiecībā uz šo parādu Rumānijas iestādes konsekventi rīkojās atbilstīgi tam, kā tirgus dalībnieks būtu rīkojies līdzīgā situācijā.

V.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (59) | Savās 2010. gada 26. janvāra piezīmēs saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vestolit izteica bažas par valsts atbalsta paketi, par kuru Rumānija paziņoja 2009. jūlijā. Vestolit sevi uzskata par Oltchim konkurenti, jo abas uzņēmējsabiedrības darbojas polivinilhlorīda ražošanā. Saskaņā ar Vestolit apgalvojumiem neviens privātais ieguldītājs nebūtu atbalstījis ieguldījumu programmu, kas pielāgota tikai novecojušas Arpechim etilēna iekārtas iegādei un remontam. |
| --- | --- |

(59)

Savās 2010. gada 26. janvāra piezīmēs saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vestolit izteica bažas par valsts atbalsta paketi, par kuru Rumānija paziņoja 2009. jūlijā. Vestolit sevi uzskata par Oltchim konkurenti, jo abas uzņēmējsabiedrības darbojas polivinilhlorīda ražošanā. Saskaņā ar Vestolit apgalvojumiem neviens privātais ieguldītājs nebūtu atbalstījis ieguldījumu programmu, kas pielāgota tikai novecojušas Arpechim etilēna iekārtas iegādei un remontam.

| (60) | Savā 2010. gada 21. janvāra vēstulē Ineos apgalvoja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta lēmumā par procedūras uzsākšanu, Oltchim, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums, un tāpēc ir maz ticami, ka Oltchim paredzētos atbalsta pasākumus, ko veica Rumānijas valsts, būtu veicis privātais ieguldītājs. Ineos arī pievērsa uzmanību tam, ka Eiropas polivinilhlorīda tirgum ir raksturīga nozīmīga pārslodze, un tāpēc jebkurš iespējams atbalsts vienam no tirgus dalībniekam var būt ar lielu kropļojošu ietekmi. |
| --- | --- |

(60)

Savā 2010. gada 21. janvāra vēstulē Ineos apgalvoja, ka, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta lēmumā par procedūras uzsākšanu, Oltchim, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums, un tāpēc ir maz ticami, ka Oltchim paredzētos atbalsta pasākumus, ko veica Rumānijas valsts, būtu veicis privātais ieguldītājs. Ineos arī pievērsa uzmanību tam, ka Eiropas polivinilhlorīda tirgum ir raksturīga nozīmīga pārslodze, un tāpēc jebkurš iespējams atbalsts vienam no tirgus dalībniekam var būt ar lielu kropļojošu ietekmi.

| (61) | Piezīmes, ko 2010. gada 28. maijā iesniedza Firebird, satura ziņā ir līdzīgas iepriekšminēto ieinteresēto personu piezīmēm. |
| --- | --- |

(61)

Piezīmes, ko 2010. gada 28. maijā iesniedza Firebird, satura ziņā ir līdzīgas iepriekšminēto ieinteresēto personu piezīmēm.

| (62) | Cits Oltchim konkurents, I anonīmā persona, savā 2010. gada 28. janvāra vēstulē arī izteica piezīmes, kas līdzīgas Vestolit un Ineos piezīmēm. Tā arī uzsver, ka atbalsts darbības veikšanai nevar būt saderīgs ar LESD un ka Oltchim gadījumā saderībai, šķiet, nav cita pamata. |
| --- | --- |

(62)

Cits Oltchim konkurents, I anonīmā persona, savā 2010. gada 28. janvāra vēstulē arī izteica piezīmes, kas līdzīgas Vestolit un Ineos piezīmēm. Tā arī uzsver, ka atbalsts darbības veikšanai nevar būt saderīgs ar LESD un ka Oltchim gadījumā saderībai, šķiet, nav cita pamata.

| (63) | II anonīmā persona savā 2010. gada 27. janvāra vēstulē apgalvoja, ka visi atbalsta pasākumi, kas konstatēti lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir nesaderīgs atbalsts. II anonīmā persona arī atkārtoti apgalvoja, ka:






  a) | valsts garantijas, kas Oltchim tika piešķirtas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, vēl darbojās pēc Rumānijas pievienošanās ES, t. i., līdz 2009. gada 31. oktobrim, un tāpēc kopš pievienošanās dienas tas ir uzskatāms par jaunu atbalstu; |
| --- | --- | --- |

(63)

II anonīmā persona savā 2010. gada 27. janvāra vēstulē apgalvoja, ka visi atbalsta pasākumi, kas konstatēti lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir nesaderīgs atbalsts. II anonīmā persona arī atkārtoti apgalvoja, ka:

a)

valsts garantijas, kas Oltchim tika piešķirtas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, vēl darbojās pēc Rumānijas pievienošanās ES, t. i., līdz 2009. gada 31. oktobrim, un tāpēc kopš pievienošanās dienas tas ir uzskatāms par jaunu atbalstu;

| b) | cēlonis grūtībām, ar ko saskārās Oltchim kopš garantiju darbības sākuma 1999. gada novembrī, bija uzņēmējsabiedrības strukturālās problēmas (vāja vadība, nepareizi izvēlēta uzņēmējdarbības stratēģija, reālas un efektīvas pārstrukturēšanas trūkums); |
| --- | --- |

b)

cēlonis grūtībām, ar ko saskārās Oltchim kopš garantiju darbības sākuma 1999. gada novembrī, bija uzņēmējsabiedrības strukturālās problēmas (vāja vadība, nepareizi izvēlēta uzņēmējdarbības stratēģija, reālas un efektīvas pārstrukturēšanas trūkums);

| c) | Arpechim iegāde ir pretrunā ar Oltchim uzņēmējdarbības interesēm; tā nākotnē nenesīs peļņu; |
| --- | --- |

c)

Arpechim iegāde ir pretrunā ar Oltchim uzņēmējdarbības interesēm; tā nākotnē nenesīs peļņu;

| d) | maksājumi, ko Finanšu ministrija veica laikposmā no 2002. gada jūnija līdz 2006. gada decembrim, pamatojoties uz garantijām, kas bija sākušas darbību, parāda, ka Oltchim bija grūtības visā šajā laikposmā; |
| --- | --- |

d)

maksājumi, ko Finanšu ministrija veica laikposmā no 2002. gada jūnija līdz 2006. gada decembrim, pamatojoties uz garantijām, kas bija sākušas darbību, parāda, ka Oltchim bija grūtības visā šajā laikposmā;

| e) | Rumānija tikai vienreiz, 2001. gadā, patiesi mēģināja privatizēt uzņēmējsabiedrību, un secīgie neizdevušies privatizācijas mēģinājumi 2003. un 2006. gadā bija tikai stratēģija, lai nebūtu jāveic valsts parāda piedziņa; |
| --- | --- |

e)

Rumānija tikai vienreiz, 2001. gadā, patiesi mēģināja privatizēt uzņēmējsabiedrību, un secīgie neizdevušies privatizācijas mēģinājumi 2003. un 2006. gadā bija tikai stratēģija, lai nebūtu jāveic valsts parāda piedziņa;

| f) | darbības plāns, kas bija 2009. gada jūlijā paziņotās atbalsta paketes pamatā, nebija ticams, jo īpaši attiecībā uz jutīguma analīzi un gaidāmo peļņu no ieguldījuma; |
| --- | --- |

f)

darbības plāns, kas bija 2009. gada jūlijā paziņotās atbalsta paketes pamatā, nebija ticams, jo īpaši attiecībā uz jutīguma analīzi un gaidāmo peļņu no ieguldījuma;

| g) | valsts būtu cietusi būtiskus zaudējumus, atbalstot tik nozīmīgu ieguldījumu programmu, jo no Oltchim privatizācijas sagaidāmie ieņēmumi nebūtu seguši atbalsta pasākumu izmaksas; |
| --- | --- |

g)

valsts būtu cietusi būtiskus zaudējumus, atbalstot tik nozīmīgu ieguldījumu programmu, jo no Oltchim privatizācijas sagaidāmie ieņēmumi nebūtu seguši atbalsta pasākumu izmaksas;

| h) | ņemot vērā to, ka paziņotie pasākumi ietvēra valsts atbalstu, Rumānijai vajadzēja piedāvāt Oltchim pārstrukturēšanas plānu, ļaujot novērtēt atbalsta saderīgumu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (18). |
| --- | --- |

h)

ņemot vērā to, ka paziņotie pasākumi ietvēra valsts atbalstu, Rumānijai vajadzēja piedāvāt Oltchim pārstrukturēšanas plānu, ļaujot novērtēt atbalsta saderīgumu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (18).

| (64) | Vēlāk procedūras gaitā PCC pievērsa Komisijas uzmanību tam, ka 2010. gada jūnijā Rumānijas vides aizsardzības aģentūra piemēroja Oltchim vides soda naudu EUR 14,34 miljonu apmērā par kavētu 2009. gada CO2 sertifikātu iesniegšanu (19). Saskaņā ar PCC viedokli iespējamā soda naudas neiekasēšana bija turpmāks valsts atbalsts uzņēmējsabiedrībai. Firebird2010. gada 8. jūlija vēstulē arī pievērsta uzmanība vides soda naudu problēmai. |
| --- | --- |

(64)

Vēlāk procedūras gaitā PCC pievērsa Komisijas uzmanību tam, ka 2010. gada jūnijā Rumānijas vides aizsardzības aģentūra piemēroja Oltchim vides soda naudu EUR 14,34 miljonu apmērā par kavētu 2009. gada CO2 sertifikātu iesniegšanu (19). Saskaņā ar PCC viedokli iespējamā soda naudas neiekasēšana bija turpmāks valsts atbalsts uzņēmējsabiedrībai. Firebird2010. gada 8. jūlija vēstulē arī pievērsta uzmanība vides soda naudu problēmai.

| (65) | 2010. gada oktobrī un 2011. gada oktobrī PCC arī informēja Komisiju par to, ka valsts īpašumā esošajam elektrības piegādātājam SC Electrica SA (turpmāk „Electrica”) un citiem valsts īpašumā esošajiem kreditoriem (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, sāls šķīduma un kaļķakmens piegādātājam, un SC CET Govora SA, rūpnieciskā tvaika piegādātājam) ir būtiskas pārstrukturētas prasības pret Oltchim. |
| --- | --- |

(65)

2010. gada oktobrī un 2011. gada oktobrī PCC arī informēja Komisiju par to, ka valsts īpašumā esošajam elektrības piegādātājam SC Electrica SA (turpmāk „Electrica”) un citiem valsts īpašumā esošajiem kreditoriem (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, sāls šķīduma un kaļķakmens piegādātājam, un SC CET Govora SA, rūpnieciskā tvaika piegādātājam) ir būtiskas pārstrukturētas prasības pret Oltchim.

VI.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM

| (66) | 2010. gada 8. aprīļa atbildē saistībā ar ieinteresēto personu apsvērumiem Rumānija kopumā atsaucas uz paziņojumu un savām iepriekšējām piezīmēm, kas tika iesniegtas, atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(66)

2010. gada 8. aprīļa atbildē saistībā ar ieinteresēto personu apsvērumiem Rumānija kopumā atsaucas uz paziņojumu un savām iepriekšējām piezīmēm, kas tika iesniegtas, atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu.

| (67) | Jo īpaši Rumānija apgalvoja, ka pretēji tam, ko apgalvo viena trešā persona, Arpechim naftas ķīmijas aktīvu iegāde un remonts ietver visu nepieciešamo pārstrukturēšanu un ka tas ir būtiski uzņēmējsabiedrības ilgtermiņa dzīvotspējai, un ka ir gaidāms, ka integrētas Oltchim-Arpechim naftas ķīmijas vienības platformas darbība dos peļņu. |
| --- | --- |

(67)

Jo īpaši Rumānija apgalvoja, ka pretēji tam, ko apgalvo viena trešā persona, Arpechim naftas ķīmijas aktīvu iegāde un remonts ietver visu nepieciešamo pārstrukturēšanu un ka tas ir būtiski uzņēmējsabiedrības ilgtermiņa dzīvotspējai, un ka ir gaidāms, ka integrētas Oltchim-Arpechim naftas ķīmijas vienības platformas darbība dos peļņu.

| (68) | Rumānija arī atkārto savus apgalvojumus, ka darbības, kas tika veiktas, lai iekasētu pret Oltchim esošos debitoru parādus, nesniedza Oltchim nekādas priekšrocības. Visbeidzot, Rumānija arī uzstāja, ka tai bija nodoms privatizēt Oltchim. |
| --- | --- |

(68)

Rumānija arī atkārto savus apgalvojumus, ka darbības, kas tika veiktas, lai iekasētu pret Oltchim esošos debitoru parādus, nesniedza Oltchim nekādas priekšrocības. Visbeidzot, Rumānija arī uzstāja, ka tai bija nodoms privatizēt Oltchim.

VII.   PAZIŅOJUMA ATSAUKŠANA ATTIECĪBĀ UZ VALSTS GARANTIJU (2. PASĀKUMS)

| (69) | Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (20), dalībvalsts var atsaukt paziņojumu pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, to darot savlaicīgi, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par to, vai paziņotajam pasākumam ir atbalsta iezīmes. Šādā gadījumā Komisija procedūru izbeidz ar lēmumu, ka jautājums ir strīdīgs. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (20), dalībvalsts var atsaukt paziņojumu pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas, to darot savlaicīgi, pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par to, vai paziņotajam pasākumam ir atbalsta iezīmes. Šādā gadījumā Komisija procedūru izbeidz ar lēmumu, ka jautājums ir strīdīgs.

| (70) | Rumānijas iestādes ir atsaukušas paziņojumu attiecībā uz valsts garantiju (nodrošina 80 % no EUR 424 miljonu liela aizdevuma). Tādējādi attiecībā uz 2. pasākumu Komisijas izmeklēšana ir kļuvusi strīdīga. |
| --- | --- |

(70)

Rumānijas iestādes ir atsaukušas paziņojumu attiecībā uz valsts garantiju (nodrošina 80 % no EUR 424 miljonu liela aizdevuma). Tādējādi attiecībā uz 2. pasākumu Komisijas izmeklēšana ir kļuvusi strīdīga.

VIII.   RUMĀNIJAS NOSTĀJA PĒC 2. PASĀKUMA ATSAUKŠANAS

VIII.1.   1. pasākuma pārveide — Rumānijas nolūks veikt privatizāciju

| (71) | 2011. gada februārī tika pieprasīta ES/Starptautiskā Valūtas fonda (turpmāk „SVF”) kopēja finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes atjaunināšanu Rumānijā, akcentējot strukturālās reformas un vienlaikus uzlabojot fiskālo ilgtspējību un nostiprinot finanšu stabilitāti. 2011. gada maijā Padome pieņēma lēmumu (21) piešķirt Rumānijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā par kopējo summu līdz EUR 1,4 miljardiem. 2011. gada martā SVF apstiprināja Rumānijai jaunu rezerves vienošanos piesardzības pasākumu veidā (22). Saskaņā ar šo vienošanos SVF nodod Rumānijas rīcībā uz nākamajiem diviem gadiem finansiālo palīdzību SDR 3 090,6 miljonu (EUR 3,5 miljardu) apmērā. Finansējums ir atkarīgs no tā, vai Rumānija izpilda virkni to mērķu saistībā ar budžeta deficīta samazināšanu, kuri noteikti Rumānijas iestāžu nodomu protokolā un iekļauti Tehniskajā saprašanās memorandā (turpmāk „TSM”). TSM mērķi, cita starpā, ietver kavēto maksājumu un valstij piederošo uzņēmumu zaudējumu samazināšanu. Nodomu protokolā un 2011. gada 2. decembra TSM (23) Rumānija apņēmās līdz 2012. gada aprīļa beigām izsludināt Oltchim privatizācijas piedāvājumu. |
| --- | --- |

(71)

2011. gada februārī tika pieprasīta ES/Starptautiskā Valūtas fonda (turpmāk „SVF”) kopēja finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu veidā, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes atjaunināšanu Rumānijā, akcentējot strukturālās reformas un vienlaikus uzlabojot fiskālo ilgtspējību un nostiprinot finanšu stabilitāti. 2011. gada maijā Padome pieņēma lēmumu (21) piešķirt Rumānijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā par kopējo summu līdz EUR 1,4 miljardiem. 2011. gada martā SVF apstiprināja Rumānijai jaunu rezerves vienošanos piesardzības pasākumu veidā (22). Saskaņā ar šo vienošanos SVF nodod Rumānijas rīcībā uz nākamajiem diviem gadiem finansiālo palīdzību SDR 3 090,6 miljonu (EUR 3,5 miljardu) apmērā. Finansējums ir atkarīgs no tā, vai Rumānija izpilda virkni to mērķu saistībā ar budžeta deficīta samazināšanu, kuri noteikti Rumānijas iestāžu nodomu protokolā un iekļauti Tehniskajā saprašanās memorandā (turpmāk „TSM”). TSM mērķi, cita starpā, ietver kavēto maksājumu un valstij piederošo uzņēmumu zaudējumu samazināšanu. Nodomu protokolā un 2011. gada 2. decembra TSM (23) Rumānija apņēmās līdz 2012. gada aprīļa beigām izsludināt Oltchim privatizācijas piedāvājumu.

| (72) | Tas sekoja vairākiem publiskiem paziņojumiem, ko 2011. gada laikā izteica Rumānijas iestādes, deklarējot Rumānijas valdības nodomu privatizēt Oltchim. |
| --- | --- |

(72)

Tas sekoja vairākiem publiskiem paziņojumiem, ko 2011. gada laikā izteica Rumānijas iestādes, deklarējot Rumānijas valdības nodomu privatizēt Oltchim.

| (73) | Rumānija savu apņemšanos privatizēt Oltchim paziņoja arī Komisijai. 2011. gada 21. oktobra vēstulē, kura bija adresēta priekšsēdētāja vietniekam Joaquín Almunia, Rumānijas premjerministrs Emil Boc paziņoja, ka Rumānija ir apņēmusies līdz 2012. gada maijam pilnībā privatizēt Oltchim (tostarp akciju daļu, uz kuru tika attiecināta parāda pārvēršana). Pēc tam, kad 2012. gada 9. februārī Rumānijā tika ievēlēta jaunā valdība, jaunais premjerministrs Mihai Razvan Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē atkārtoti apstiprināja šo apņemšanos. |
| --- | --- |

(73)

Rumānija savu apņemšanos privatizēt Oltchim paziņoja arī Komisijai. 2011. gada 21. oktobra vēstulē, kura bija adresēta priekšsēdētāja vietniekam Joaquín Almunia, Rumānijas premjerministrs Emil Boc paziņoja, ka Rumānija ir apņēmusies līdz 2012. gada maijam pilnībā privatizēt Oltchim (tostarp akciju daļu, uz kuru tika attiecināta parāda pārvēršana). Pēc tam, kad 2012. gada 9. februārī Rumānijā tika ievēlēta jaunā valdība, jaunais premjerministrs Mihai Razvan Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē atkārtoti apstiprināja šo apņemšanos.

| (74) | Ievērojot budžeta ierobežojumus, Rumānija vairs neplāno savā īpašumā paturēt Oltchim un finansēt nepieciešamos ieguldījumus no valsts garantijas, bet cenšas pārdot savu Oltchim akciju daļu. |
| --- | --- |

(74)

Ievērojot budžeta ierobežojumus, Rumānija vairs neplāno savā īpašumā paturēt Oltchim un finansēt nepieciešamos ieguldījumus no valsts garantijas, bet cenšas pārdot savu Oltchim akciju daļu.

VIII.2.   Notikumi saistībā ar 3. pasākumu — procentu līgums

| (75) | 2011. gada 9. septembra vēstulē Rumānijas iestādes informēja Komisiju par savu nodomu piemērot procentus AVAS nesamaksātajam parādam RON 538 miljonu apmērā, sākot ar 2007. gada 1. janvāri. Rumānija arī paskaidroja, ka tas notiks saskaņā ar parāda konvencijas līgumu, kurš noslēgts starp AVAS un Oltchim un kurš paredz, ka uzņēmējsabiedrība piekristu procentu maksājumiem. Tajā pašā vēstulē Rumānijas iestādes norādīja, ka šādi uzkrātie procenti kopā ar galveno valsts parādu arī ir jāpārvērš akciju kapitālā, kā paziņots saskaņā ar 1. pasākumu. |
| --- | --- |

(75)

2011. gada 9. septembra vēstulē Rumānijas iestādes informēja Komisiju par savu nodomu piemērot procentus AVAS nesamaksātajam parādam RON 538 miljonu apmērā, sākot ar 2007. gada 1. janvāri. Rumānija arī paskaidroja, ka tas notiks saskaņā ar parāda konvencijas līgumu, kurš noslēgts starp AVAS un Oltchim un kurš paredz, ka uzņēmējsabiedrība piekristu procentu maksājumiem. Tajā pašā vēstulē Rumānijas iestādes norādīja, ka šādi uzkrātie procenti kopā ar galveno valsts parādu arī ir jāpārvērš akciju kapitālā, kā paziņots saskaņā ar 1. pasākumu.

| (76) | Ar 2011. gada 23. decembra vēstuli Rumānijas iestādes iesniedza 2011. gada 22. decembrī privāttiesību jomā starp AVAS un Oltchim noslēgtā tā līguma kopiju, saskaņā ar līgumu uzņēmējsabiedrība atzina procentus, kuri tika uzkrāti par valsts parādu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un kuru kopējā summa sasniedza RON 511 miljonus. Rumānijas iestādes paskaidroja, ka procenti tika aprēķināti gan pamatsummai, gan procentu maksājumiem, par attiecīgo periodu standarta procentu likmi izmantojot augstāko procentu likmi, kādu komercbankas piemēroja aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmējsabiedrībai kopš 2007. gada 1. janvāra, un izmantojot atbilstīgo Komisijas atsauces likmi un diskonta likmes. Šīs pieejas rezultātā AVAS parādam tika piemērotas šādas procentu likmes un par to tika uzkrāti šādi procenti:

  1.   tabula



  AVAS piemēroto procentu sadalījums laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piemērojamā procentu likme | 1.1.–30.6. –> 11,17 %
  1.7.–31.12. –> 10,24 % | 14,86 % | 18,85 % | 14,00 % | 13,22 % |
| Procentu summa (noapaļota, veselos RON miljonos) | 58 | 87 | 129 | 114 | 123 |
| Kopā procenti par AVAS parādu kopš 2007. gada — RON 511 miljoni |

(76)

Ar 2011. gada 23. decembra vēstuli Rumānijas iestādes iesniedza 2011. gada 22. decembrī privāttiesību jomā starp AVAS un Oltchim noslēgtā tā līguma kopiju, saskaņā ar līgumu uzņēmējsabiedrība atzina procentus, kuri tika uzkrāti par valsts parādu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un kuru kopējā summa sasniedza RON 511 miljonus. Rumānijas iestādes paskaidroja, ka procenti tika aprēķināti gan pamatsummai, gan procentu maksājumiem, par attiecīgo periodu standarta procentu likmi izmantojot augstāko procentu likmi, kādu komercbankas piemēroja aizdevumiem, kas piešķirti uzņēmējsabiedrībai kopš 2007. gada 1. janvāra, un izmantojot atbilstīgo Komisijas atsauces likmi un diskonta likmes. Šīs pieejas rezultātā AVAS parādam tika piemērotas šādas procentu likmes un par to tika uzkrāti šādi procenti:

1.   tabula

AVAS piemēroto procentu sadalījums laikposmā no 2007. gada līdz 2011. gadam

2007

2008

2009

2010

2011

Piemērojamā procentu likme

1.1.–30.6. –> 11,17 %

1.7.–31.12. –> 10,24 %

14,86 %

18,85 %

14,00 %

13,22 %

Procentu summa (noapaļota, veselos RON miljonos)

58

87

129

114

123

Kopā procenti par AVAS parādu kopš 2007. gada — RON 511 miljoni

| (77) | Tajā pašā vēstulē Rumānijas iestādes arī apgalvoja, ka sagatavošanās AVAS parāda RON 538 miljonu apmērā un par parādu uzkrāto procentu pārvēršanai bija jāuzsāk, lai ievērotu ierosinātos privatizācijas termiņus. |
| --- | --- |

(77)

Tajā pašā vēstulē Rumānijas iestādes arī apgalvoja, ka sagatavošanās AVAS parāda RON 538 miljonu apmērā un par parādu uzkrāto procentu pārvēršanai bija jāuzsāk, lai ievērotu ierosinātos privatizācijas termiņus.

VIII.3.   Rumānijas apgalvojumi saistībā ar privatizācijas nodomu

| (78) | Kā paskaidrots iepriekš, Rumānijas iestādes atsauca 2. pasākumu (sk. arī VII virs). Pēc tam, kad tika atsaukts paziņojums par valsts garantiju, Rumānijas iestādes apgalvoja, ka pašreizējais 1. pasākums, t. i., AVAS parāda RON 538 apmērā un laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim par parādu uzkrāto procentu RON 511 miljonu apmērā pārvēršanai akciju kapitālā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Rumānija apgalvoja, ka pasākums būtu paredzējis ievērot tirgus apstākļus un ka tas Oltchim nenodrošina priekšrocības. Precīzāk, Rumānijas iestādes apgalvoja, ka kreditoram AVAS izdevīgāk ir visu parādu pārvērst akciju kapitālā un visu tam piederošo uzņēmējsabiedrības akciju daļu pārdot īsā termiņā, nevis piedzīt parādu, jo tās uzņēmējsabiedrības akciju daļas tirgus vērtība, kura parāda pārvēršanas rezultātā pieder AVAS, ir lielāka nekā summa, ko AVAS iegūtu no uzņēmējsabiedrības likvidācijas. |
| --- | --- |

(78)

Kā paskaidrots iepriekš, Rumānijas iestādes atsauca 2. pasākumu (sk. arī VII virs). Pēc tam, kad tika atsaukts paziņojums par valsts garantiju, Rumānijas iestādes apgalvoja, ka pašreizējais 1. pasākums, t. i., AVAS parāda RON 538 apmērā un laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim par parādu uzkrāto procentu RON 511 miljonu apmērā pārvēršanai akciju kapitālā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Rumānija apgalvoja, ka pasākums būtu paredzējis ievērot tirgus apstākļus un ka tas Oltchim nenodrošina priekšrocības. Precīzāk, Rumānijas iestādes apgalvoja, ka kreditoram AVAS izdevīgāk ir visu parādu pārvērst akciju kapitālā un visu tam piederošo uzņēmējsabiedrības akciju daļu pārdot īsā termiņā, nevis piedzīt parādu, jo tās uzņēmējsabiedrības akciju daļas tirgus vērtība, kura parāda pārvēršanas rezultātā pieder AVAS, ir lielāka nekā summa, ko AVAS iegūtu no uzņēmējsabiedrības likvidācijas.

| (79) | Rumānija iesniedza konsultatīvo ziņojumu, ko sagatavoja Raiffeisen Capital & Investment SA (turpmāk „konsultatīvais ziņojums”), lai parādītu, ka valsts labākā stratēģija peļņas palielināšanai bija veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā, pēc tās īsā termiņā pārdodot apvienotas akciju daļas. |
| --- | --- |

(79)

Rumānija iesniedza konsultatīvo ziņojumu, ko sagatavoja Raiffeisen Capital & Investment SA (turpmāk „konsultatīvais ziņojums”), lai parādītu, ka valsts labākā stratēģija peļņas palielināšanai bija veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā, pēc tās īsā termiņā pārdodot apvienotas akciju daļas.

| (80) | Konsultatīvajā ziņojumā ir pārbaudīta, no vienas puses, AVAS prasības vērtība likvidācijas scenārija gadījumā un, no otras puses, tās vērtība parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā. |
| --- | --- |

(80)

Konsultatīvajā ziņojumā ir pārbaudīta, no vienas puses, AVAS prasības vērtība likvidācijas scenārija gadījumā un, no otras puses, tās vērtība parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā.

| (81) | Likviditātes novērtējums ir balstīts uz diviem likviditātes ziņojumiem (iepriekšējais Raiffeisen likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada februāri, un neatkarīgā konsultanta Romcontrol SA Bucharest likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada martu). Rezultāts, kādu valsts iegūs parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā, tika novērtēts, izmantojot uzņēmuma vērtības metodi, kura ir viena no pamatmetodēm, ko lieto uzņēmējdarbības novērtēšanā. (Sīks izmantoto metodoloģiju apraksts un novērtējuma rezultāts ir atrodams šā dokumenta IX.3.3. iedaļā.) |
| --- | --- |

(81)

Likviditātes novērtējums ir balstīts uz diviem likviditātes ziņojumiem (iepriekšējais Raiffeisen likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada februāri, un neatkarīgā konsultanta Romcontrol SA Bucharest likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada martu). Rezultāts, kādu valsts iegūs parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā, tika novērtēts, izmantojot uzņēmuma vērtības metodi, kura ir viena no pamatmetodēm, ko lieto uzņēmējdarbības novērtēšanā. (Sīks izmantoto metodoloģiju apraksts un novērtējuma rezultāts ir atrodams šā dokumenta IX.3.3. iedaļā.)

| (82) | Ziņojumā secināts, ka kopējā parāda pārvēršana akciju kapitālā ļaus raitāk un ātrāk veikt uzņēmējsabiedrības privatizācijas procesu un ka AVAS šā risinājuma finanšu rezultāts ir pārāks nekā likvidācija. |
| --- | --- |

(82)

Ziņojumā secināts, ka kopējā parāda pārvēršana akciju kapitālā ļaus raitāk un ātrāk veikt uzņēmējsabiedrības privatizācijas procesu un ka AVAS šā risinājuma finanšu rezultāts ir pārāks nekā likvidācija.

IX.   NOVĒRTĒJUMS

IX.1.   Vispārīgi jautājumi

| (83) | Lai pārliecinātos, vai aplūkojamie pasākumi ir valsts atbalsts, Komisijai ir jānovērtē, vai tie atbilst LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvajiem nosacījumiem. Šis nosacījums paredz, ka „ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(83)

Lai pārliecinātos, vai aplūkojamie pasākumi ir valsts atbalsts, Komisijai ir jānovērtē, vai tie atbilst LESD 107. panta 1. punkta kumulatīvajiem nosacījumiem. Šis nosacījums paredz, ka „ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (84) | Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka tika atsaukts paziņojums par 2. pasākumu (sk. VII virs), šis novērtējums attiecas tikai uz 1. un 3. pasākumu. 1. pasākums ir mainīts, jo Rumānija parāda pārvēršanu akciju kapitālā ir sasaistījusi ar Oltchim privatizāciju. Tāpēc šā pasākuma novērtējums tiek veikts, pamatoties uz pieņēmumu, ka tā akciju daļa, kas piederēs AVAS pēc parāda pārvēršanas, tiks nekavējoties pārdota privātam ieguldītājam godīgā, atklātā un pārredzamā pārdošanas procesā, kura mērķis ir iegūt AVAS maksimālo peļņu. |
| --- | --- |

(84)

Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka tika atsaukts paziņojums par 2. pasākumu (sk. VII virs), šis novērtējums attiecas tikai uz 1. un 3. pasākumu. 1. pasākums ir mainīts, jo Rumānija parāda pārvēršanu akciju kapitālā ir sasaistījusi ar Oltchim privatizāciju. Tāpēc šā pasākuma novērtējums tiek veikts, pamatoties uz pieņēmumu, ka tā akciju daļa, kas piederēs AVAS pēc parāda pārvēršanas, tiks nekavējoties pārdota privātam ieguldītājam godīgā, atklātā un pārredzamā pārdošanas procesā, kura mērķis ir iegūt AVAS maksimālo peļņu.

| (85) | Turklāt Komisija uzskata, ka jautājums par to, vai kreditors AVAS ar savu rīcību saistībā ar parādu laikā pēc 2007. gada 1. janvāra sniedza Oltchim nepamatotas priekšrocības, ir jāvērtē kontekstā ar GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu), ar Likumu Nr. 30/2007, ar ko pilnvaro AVAS atkārtoti veikt parāda pārvēršanu, ar paziņojumu Komisijai par parāda pārvēršanu, kas lēmumā par procedūras uzsākšanu ir norādīta kā 1. pasākums, un ar 1. pasākuma pārveidi sakarā ar Komisijas izteiktajām šaubām un ES/SVF palīdzības radītajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt Komisija uzskata, ka jautājums par to, vai kreditors AVAS ar savu rīcību saistībā ar parādu laikā pēc 2007. gada 1. janvāra sniedza Oltchim nepamatotas priekšrocības, ir jāvērtē kontekstā ar GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu), ar Likumu Nr. 30/2007, ar ko pilnvaro AVAS atkārtoti veikt parāda pārvēršanu, ar paziņojumu Komisijai par parāda pārvēršanu, kas lēmumā par procedūras uzsākšanu ir norādīta kā 1. pasākums, un ar 1. pasākuma pārveidi sakarā ar Komisijas izteiktajām šaubām un ES/SVF palīdzības radītajiem ierobežojumiem.

| (86) | Turklāt Komisija norāda, ka nodoms līdz 2012. gada maija beigām pilnībā privatizēt uzņēmējsabiedrību, par kuru Rumānijas iestādes paziņoja 2011. gada 21. oktobra vēstulē un kurš atkārtoti apstiprināts premjerministra Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē, ir uzskatāms par 1. pasākuma būtisku daļu. |
| --- | --- |

(86)

Turklāt Komisija norāda, ka nodoms līdz 2012. gada maija beigām pilnībā privatizēt uzņēmējsabiedrību, par kuru Rumānijas iestādes paziņoja 2011. gada 21. oktobra vēstulē un kurš atkārtoti apstiprināts premjerministra Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē, ir uzskatāms par 1. pasākuma būtisku daļu.

| (87) | Ņemot vērā vides soda naudu, no vienas puses, un uzņēmējsabiedrības parādsaistības pret Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea un SC CET Govora SA, kurām pienācis maksāšanas termiņš, no otras puses, Komisija norāda, ka uz iespējamiem pasākumiem neattiecas lēmums par procedūras uzsākšanu. Tāpēc uz tiem nevar attecināt šo lēmumu. Komisija laikus informēs sūdzības iesniedzēju par turpmāko darbību saistībā ar apgalvojumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. pantu. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā vides soda naudu, no vienas puses, un uzņēmējsabiedrības parādsaistības pret Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea un SC CET Govora SA, kurām pienācis maksāšanas termiņš, no otras puses, Komisija norāda, ka uz iespējamiem pasākumiem neattiecas lēmums par procedūras uzsākšanu. Tāpēc uz tiem nevar attecināt šo lēmumu. Komisija laikus informēs sūdzības iesniedzēju par turpmāko darbību saistībā ar apgalvojumiem, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. pantu.

IX.2.   Komisijas kompetence pirms pievienošanās

| (88) | Kā iepriekš norādīts V iedaļā, II anonīmā persona apgalvoja, ka dažas no valsts garantijām, kas bija piešķirtas Oltchim laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, bija spēkā vēl pēc Rumānijas pievienošanās ES, t. i., līdz 2009. gada 31. oktobrim, un tāpēc, sākot ar pievienošanās dienu, tās būtu jāuzskata par jaunu atbalstu. Komisijai tāpēc jānovērtē šā apgalvojuma pamatotība un tā iespējamā ietekme uz paziņotā pasākuma novērtējumu. |
| --- | --- |

(88)

Kā iepriekš norādīts V iedaļā, II anonīmā persona apgalvoja, ka dažas no valsts garantijām, kas bija piešķirtas Oltchim laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, bija spēkā vēl pēc Rumānijas pievienošanās ES, t. i., līdz 2009. gada 31. oktobrim, un tāpēc, sākot ar pievienošanās dienu, tās būtu jāuzskata par jaunu atbalstu. Komisijai tāpēc jānovērtē šā apgalvojuma pamatotība un tā iespējamā ietekme uz paziņotā pasākuma novērtējumu.

| (89) | Saskaņā ar vispārēju noteikumu LESD 107. panta 1. punktu piemēro tikai no pievienošanās dienas un turpmāk. Izņēmums šim vispārējam noteikumam ir pasākumi, kurus sāka īstenot pirms pievienošanās dienas un kurus turpina īstenot arī pēc pievienošanās dienas. Saskaņā ar 2005. gada pievienošanās līgumu starp Rumāniju un ES (24) Rumānijā pirms pievienošanās dienas uzsāktie pasākumi, kurus turpina īstenot arī pēc pievienošanās dienas (2007. gada 1. janvāra), kuri var būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un kuri nav pastāvošais atbalsts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 659/1999 (25), ir jāuzskata par iespējamu jaunu atbalstu, sākot no pievienošanās dienas, lai piemērotu LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar vispārēju noteikumu LESD 107. panta 1. punktu piemēro tikai no pievienošanās dienas un turpmāk. Izņēmums šim vispārējam noteikumam ir pasākumi, kurus sāka īstenot pirms pievienošanās dienas un kurus turpina īstenot arī pēc pievienošanās dienas. Saskaņā ar 2005. gada pievienošanās līgumu starp Rumāniju un ES (24) Rumānijā pirms pievienošanās dienas uzsāktie pasākumi, kurus turpina īstenot arī pēc pievienošanās dienas (2007. gada 1. janvāra), kuri var būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un kuri nav pastāvošais atbalsts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 659/1999 (25), ir jāuzskata par iespējamu jaunu atbalstu, sākot no pievienošanās dienas, lai piemērotu LESD 108. panta 3. punktu.

| (90) | Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada pievienošanās līguma (26) V pielikuma 2.1. punkta otrajā rindkopā, pamatojoties uz šā paša līguma 22. pantu, paredzēts, ka, piemērojot EK līguma 88. panta 3. punktu, pēc pievienošanās par jaunu atbalstu uzskata visus pasākumus, ko turpina īstenot pēc pievienošanās dienas un kas ir valsts atbalsts, un neatbilst iepriekš izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(90)

Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada pievienošanās līguma (26) V pielikuma 2.1. punkta otrajā rindkopā, pamatojoties uz šā paša līguma 22. pantu, paredzēts, ka, piemērojot EK līguma 88. panta 3. punktu, pēc pievienošanās par jaunu atbalstu uzskata visus pasākumus, ko turpina īstenot pēc pievienošanās dienas un kas ir valsts atbalsts, un neatbilst iepriekš izklāstītajiem nosacījumiem.

| (91) | Iepriekšminētais noteikums tādējādi aptver pasākumus, kuru īstenošana uzsākta pirms pievienošanās dienas (2007. gada 1. janvāra) un tiek turpināta pēc minētās dienas. Termins „īstenošana/piemērošana pēc pievienošanās dienas” ir definēts vairākos Komisijas lēmumos (27), un tas aptver shēmas un atsevišķus pasākumus, kuri nav ierobežoti laikā vai attiecībā uz kuriem nav skaidri noteiktas precīzas valsts saistības, citiem vārdiem sakot, tas aptver gadījumus, kuros pievienošanās dienā joprojām precīzi nav zināmi valsts riska darījumi. Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, ir jānoskaidro, vai Oltchim piešķirtās valsts garantijas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam bija „īstenojamas/piemērojamas pēc pievienošanās dienas” tajā nozīmē, kas definēta iepriekšminētajā tiesu praksē. Tāpēc ir jāpārbauda, vai pastāvēja situācija, kurā valsts garantijas nebija ierobežotas laikā vai valsts riska darījumi pirms pievienošanās dienas nebija precīzi zināmi. |
| --- | --- |

(91)

Iepriekšminētais noteikums tādējādi aptver pasākumus, kuru īstenošana uzsākta pirms pievienošanās dienas (2007. gada 1. janvāra) un tiek turpināta pēc minētās dienas. Termins „īstenošana/piemērošana pēc pievienošanās dienas” ir definēts vairākos Komisijas lēmumos (27), un tas aptver shēmas un atsevišķus pasākumus, kuri nav ierobežoti laikā vai attiecībā uz kuriem nav skaidri noteiktas precīzas valsts saistības, citiem vārdiem sakot, tas aptver gadījumus, kuros pievienošanās dienā joprojām precīzi nav zināmi valsts riska darījumi. Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, ir jānoskaidro, vai Oltchim piešķirtās valsts garantijas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam bija „īstenojamas/piemērojamas pēc pievienošanās dienas” tajā nozīmē, kas definēta iepriekšminētajā tiesu praksē. Tāpēc ir jāpārbauda, vai pastāvēja situācija, kurā valsts garantijas nebija ierobežotas laikā vai valsts riska darījumi pirms pievienošanās dienas nebija precīzi zināmi.

| (92) | Pēc attiecīgo piešķirto valsts garantiju noteikumu un nosacījumu noskaidrošanas Komisija norāda, ka tās bija atdalīti un atsevišķi vienreizēji pasākumi, ar kuriem valsts atbalstīja uzņēmējsabiedrību, lai tā saņemtu noteiktus aizdevumus noteiktā apjomā un uz noteiktu termiņu. Garantiju termiņš tika noteikts, tās piešķirot, jo garantijām noteiktais derīguma termiņš bija līdz to pamatā esošā aizdevuma termiņa beigām, kurš aizdevumā bija precīzi noteikts. Šis derīguma termiņš pēc tam netika mainīts. Tāpēc pievienošanās brīdī garantiju derīguma termiņš tiešām bija ierobežots laikā un bija noteikts pirms pievienošanās dienas, t. i., dienā, kad tika noslēgts aizdevuma līgums. Tāpēc Komisijai jāņem vērā, ka pirmā situācija, kurā pasākums tiktu klasificēts kā jauns atbalsts, sākot no pievienošanās dienas un turpmāk, t. i., situācija, kad pievienošanās brīdī nav noteikts pasākuma ierobežojums laikā, šajā gadījumā nav spēkā. |
| --- | --- |

(92)

Pēc attiecīgo piešķirto valsts garantiju noteikumu un nosacījumu noskaidrošanas Komisija norāda, ka tās bija atdalīti un atsevišķi vienreizēji pasākumi, ar kuriem valsts atbalstīja uzņēmējsabiedrību, lai tā saņemtu noteiktus aizdevumus noteiktā apjomā un uz noteiktu termiņu. Garantiju termiņš tika noteikts, tās piešķirot, jo garantijām noteiktais derīguma termiņš bija līdz to pamatā esošā aizdevuma termiņa beigām, kurš aizdevumā bija precīzi noteikts. Šis derīguma termiņš pēc tam netika mainīts. Tāpēc pievienošanās brīdī garantiju derīguma termiņš tiešām bija ierobežots laikā un bija noteikts pirms pievienošanās dienas, t. i., dienā, kad tika noslēgts aizdevuma līgums. Tāpēc Komisijai jāņem vērā, ka pirmā situācija, kurā pasākums tiktu klasificēts kā jauns atbalsts, sākot no pievienošanās dienas un turpmāk, t. i., situācija, kad pievienošanās brīdī nav noteikts pasākuma ierobežojums laikā, šajā gadījumā nav spēkā.

| (93) | Otrkārt, valsts maksimālās saistības tika noteiktas garantiju piešķiršanas brīdī, jo garantijas sedz tikai konkrētu aizdevumu, saistībā ar kuru tās ir piešķirtas. Tāpēc jāsecina, ka arī otrais „īstenošanas/piemērošanas pēc pievienošanās dienas” gadījums, t. i., nezināmi valsts riska darījumi, sākot ar pievienošanās dienu un turpmāk, nav spēkā. |
| --- | --- |

(93)

Otrkārt, valsts maksimālās saistības tika noteiktas garantiju piešķiršanas brīdī, jo garantijas sedz tikai konkrētu aizdevumu, saistībā ar kuru tās ir piešķirtas. Tāpēc jāsecina, ka arī otrais „īstenošanas/piemērošanas pēc pievienošanās dienas” gadījums, t. i., nezināmi valsts riska darījumi, sākot ar pievienošanās dienu un turpmāk, nav spēkā.

| (94) | Papildus Komisija arī norāda, ka valsts garantijas sāka darboties pirms pievienošanās dienas. No dienas, kad sāka darboties garantijas, valsts kļuva atbildīga par to aizdevumu atlikuma atmaksu, kuri tika saņemti ar šo garantiju atbalstu, un tiešām uzņēmās uzņēmējsabiedrības pienākumu atmaksāt attiecīgos aizdevumus, tādējādi kļūstot par Oltchim kreditoru to summu apmērā, kuras tika samaksātas saskaņā ar garantijām. Kā norādīts II.2. iedaļā, maksājumi, kas tika veikti saskaņā ar spēkā esošām garantijām, ilga līdz 2006. gadam. No pievienošanās dienas un turpmāk netika veikti tālāki maksājumi saskaņā ar garantijām, jo Oltchim spēja apkalpot aizņēmumu summas atlikušo daļu. |
| --- | --- |

(94)

Papildus Komisija arī norāda, ka valsts garantijas sāka darboties pirms pievienošanās dienas. No dienas, kad sāka darboties garantijas, valsts kļuva atbildīga par to aizdevumu atlikuma atmaksu, kuri tika saņemti ar šo garantiju atbalstu, un tiešām uzņēmās uzņēmējsabiedrības pienākumu atmaksāt attiecīgos aizdevumus, tādējādi kļūstot par Oltchim kreditoru to summu apmērā, kuras tika samaksātas saskaņā ar garantijām. Kā norādīts II.2. iedaļā, maksājumi, kas tika veikti saskaņā ar spēkā esošām garantijām, ilga līdz 2006. gadam. No pievienošanās dienas un turpmāk netika veikti tālāki maksājumi saskaņā ar garantijām, jo Oltchim spēja apkalpot aizņēmumu summas atlikušo daļu.

| (95) | Tāpēc jāsecina, ka valsts garantijas, kas Oltchim tika piešķirtas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, nav klasificējamas kā jauns atbalsts Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada pievienošanās līguma V pielikuma 2.1. punkta otrās rindkopas izpratnē. |
| --- | --- |

(95)

Tāpēc jāsecina, ka valsts garantijas, kas Oltchim tika piešķirtas laikposmā no 1995. gada līdz 2000. gadam, nav klasificējamas kā jauns atbalsts Bulgārijas un Rumānijas 2005. gada pievienošanās līguma V pielikuma 2.1. punkta otrās rindkopas izpratnē.

IX.3.   Atbalsta pastāvēšana: priekšrocība

IX.3.1   Privātā kreditora kritērijs

| (96) | Rumānija apgalvo, ka paziņotais pasākums, kuru veido valsts parāda RON 1 049 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā, kas tiek veikta, lai drīz pēc tam pārdotu kopējo valstij piederošo akciju daļu (līdz 2012. gada maija beigām), nesniedz uzņēmējsabiedrībai nepamatotas priekšrocības, jo jebkurš privātais kreditors, nonākot līdzīgā situācijā kā valsts kreditors AVAS, būtu izvēlējies šādu parāda atgūšanas metodi, nevis uzņēmējsabiedrības likvidāciju, kas valsts kreditoram ir finansiāli mazāk izdevīga. |
| --- | --- |

(96)

Rumānija apgalvo, ka paziņotais pasākums, kuru veido valsts parāda RON 1 049 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā, kas tiek veikta, lai drīz pēc tam pārdotu kopējo valstij piederošo akciju daļu (līdz 2012. gada maija beigām), nesniedz uzņēmējsabiedrībai nepamatotas priekšrocības, jo jebkurš privātais kreditors, nonākot līdzīgā situācijā kā valsts kreditors AVAS, būtu izvēlējies šādu parāda atgūšanas metodi, nevis uzņēmējsabiedrības likvidāciju, kas valsts kreditoram ir finansiāli mazāk izdevīga.

| (97) | Lai noskaidrotu, vai paziņotais pasākums sniedz Oltchim nepamatotas priekšrocības, Komisijai vajadzētu novērtēt, vai valsts kreditors AVAS veica valsts parāda atgūšanu ar tādu pašu uzcītību kā privātais kreditors, kurš cenšas maksimāli atgūt aizdotos līdzekļus (28). Šajā pieejā ņem vērā to, ka līdz ar valsts parāda nodošanu AVAS parāda atgūšanu veic iestāde, kam ar uzņēmējsabiedrību nav citu attiecību kā tikai kreditora attiecības ar savu debitoru. Novērtējumā netiek atstāts neievērots fakts, ka Ekonomikas ministrija ir Oltchim akcionārs no valsts puses, bet arī ņem vērā, ka valsts akcionārs nav veicis darbību saistībā ar valsts parāda atgūšanu, kas ir uzdota kreditoram AVAS. Tomēr Komisija norāda, ka jānovērtē arī parāda pārvēršanas un tai sekojošās privatizācijas ietekme uz pašreizējo akcionāru, Ekonomikas ministriju, lai secinātu, vai piedāvātā parāda pārvēršana un tai sekojošā privatizācija valstij ir labāks finanšu risinājums nekā uzņēmējsabiedrības pilnīga likvidācija. |
| --- | --- |

(97)

Lai noskaidrotu, vai paziņotais pasākums sniedz Oltchim nepamatotas priekšrocības, Komisijai vajadzētu novērtēt, vai valsts kreditors AVAS veica valsts parāda atgūšanu ar tādu pašu uzcītību kā privātais kreditors, kurš cenšas maksimāli atgūt aizdotos līdzekļus (28). Šajā pieejā ņem vērā to, ka līdz ar valsts parāda nodošanu AVAS parāda atgūšanu veic iestāde, kam ar uzņēmējsabiedrību nav citu attiecību kā tikai kreditora attiecības ar savu debitoru. Novērtējumā netiek atstāts neievērots fakts, ka Ekonomikas ministrija ir Oltchim akcionārs no valsts puses, bet arī ņem vērā, ka valsts akcionārs nav veicis darbību saistībā ar valsts parāda atgūšanu, kas ir uzdota kreditoram AVAS. Tomēr Komisija norāda, ka jānovērtē arī parāda pārvēršanas un tai sekojošās privatizācijas ietekme uz pašreizējo akcionāru, Ekonomikas ministriju, lai secinātu, vai piedāvātā parāda pārvēršana un tai sekojošā privatizācija valstij ir labāks finanšu risinājums nekā uzņēmējsabiedrības pilnīga likvidācija.

IX.3.2   Valsts parāda atgūšana—3. pasākuma novērtējums

| (98) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka valsts atbalsta papildu elementu var radīt tas, ka valsts pēc Rumānijas pievienošanās ES nav piemērojusi nekādus procentus un/vai novēlota maksājuma soda naudas saistībā ar Oltchim valsts parāda samaksas kavējumiem. Šo valsts parādu radīja valsts garantiju darbība (sk. 23.–27. apsvērumu un valsts garantiju novērtējumu 88.–95. apsvērumā). Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica viedokli, ka tas, ka netika uzkrāti procenti vai piedzīts valsts parāds, sniedza Oltchim priekšrocības, jo uzņēmējsabiedrība varēja bez maksas izmantot kapitālu. |
| --- | --- |

(98)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija uzskatīja, ka valsts atbalsta papildu elementu var radīt tas, ka valsts pēc Rumānijas pievienošanās ES nav piemērojusi nekādus procentus un/vai novēlota maksājuma soda naudas saistībā ar Oltchim valsts parāda samaksas kavējumiem. Šo valsts parādu radīja valsts garantiju darbība (sk. 23.–27. apsvērumu un valsts garantiju novērtējumu 88.–95. apsvērumā). Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica viedokli, ka tas, ka netika uzkrāti procenti vai piedzīts valsts parāds, sniedza Oltchim priekšrocības, jo uzņēmējsabiedrība varēja bez maksas izmantot kapitālu.

| (99) | Lai novērtētu, vai Rumānija saistībā ar nesamaksāto parādu, ko radīja valsts garantiju darbība, rīkojās kā privātais kreditors, ir nepieciešams novērtēt Rumānijas valsts rīcību laikposmā no 2007. gada līdz šim brīdim, pamatojoties uz informāciju, kas Rumānijas iestādēm pieejama attiecīgajā laikā. |
| --- | --- |

(99)

Lai novērtētu, vai Rumānija saistībā ar nesamaksāto parādu, ko radīja valsts garantiju darbība, rīkojās kā privātais kreditors, ir nepieciešams novērtēt Rumānijas valsts rīcību laikposmā no 2007. gada līdz šim brīdim, pamatojoties uz informāciju, kas Rumānijas iestādēm pieejama attiecīgajā laikā.

| (100) | Komisija, pirmkārt, norāda, ka procentu un soda naudu nepiemērošanu no 2007. gada līdz brīdim, kad tika mainīts paziņojums par 1. pasākumu, nosaka GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu). Tas jāvērtē arī saskaņā ar Likumu Nr. 30/2007, ar ko pilnvaro AVAS atkārtoti veikt parāda pārvēršanu. Tajā laikā Rumānijas iestādes apsvēra Oltchim darbības turpināšanu un plānoja turpmākos ieguldījumus, nevis uzņēmējsabiedrības likvidāciju. |
| --- | --- |

(100)

Komisija, pirmkārt, norāda, ka procentu un soda naudu nepiemērošanu no 2007. gada līdz brīdim, kad tika mainīts paziņojums par 1. pasākumu, nosaka GEO 51/1998 (sk. (27) apsvērumu). Tas jāvērtē arī saskaņā ar Likumu Nr. 30/2007, ar ko pilnvaro AVAS atkārtoti veikt parāda pārvēršanu. Tajā laikā Rumānijas iestādes apsvēra Oltchim darbības turpināšanu un plānoja turpmākos ieguldījumus, nevis uzņēmējsabiedrības likvidāciju.

| (101) | Tāpēc Komisijai vispirms ir nepieciešams pārliecināties, vai Rumānija, pieņemot lēmumu 2007. gadā veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā, nevis parāda piedzīšanu un/vai uzņēmējsabiedrības likvidāciju, rīkojās kā privātais kreditors. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka Rumānija bija izvēlējusies stratēģiju pārvērst parādu akciju kapitālā, lai turpinātu Oltchim darbību kopš pirmā (neveiksmi cietušā) mēģinājuma veikt šādu pārvēršanu 2003. gadā. Šajā ziņā Rumānijas iestāžu rīcība bija saderīga ar iepriekšējo rīcību. Tirgus reakcija uz iepriekšējiem privatizācijas mēģinājumiem, kā arī mazākuma akcionāru tiesvedība parādīja, ka tirgus ticēja Oltchim uzņēmējdarbības dzīvotspējai. |
| --- | --- |

(101)

Tāpēc Komisijai vispirms ir nepieciešams pārliecināties, vai Rumānija, pieņemot lēmumu 2007. gadā veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā, nevis parāda piedzīšanu un/vai uzņēmējsabiedrības likvidāciju, rīkojās kā privātais kreditors. Saistībā ar šo Komisija norāda, ka Rumānija bija izvēlējusies stratēģiju pārvērst parādu akciju kapitālā, lai turpinātu Oltchim darbību kopš pirmā (neveiksmi cietušā) mēģinājuma veikt šādu pārvēršanu 2003. gadā. Šajā ziņā Rumānijas iestāžu rīcība bija saderīga ar iepriekšējo rīcību. Tirgus reakcija uz iepriekšējiem privatizācijas mēģinājumiem, kā arī mazākuma akcionāru tiesvedība parādīja, ka tirgus ticēja Oltchim uzņēmējdarbības dzīvotspējai.

| (102) | Turklāt Komisija norāda, ka Rumānijas rīcībā bija arī Oltchim darbības plāns (29), kas liecināja, ka uzņēmējsabiedrība bija dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt Komisija norāda, ka Rumānijas rīcībā bija arī Oltchim darbības plāns (29), kas liecināja, ka uzņēmējsabiedrība bija dzīvotspējīga.

| (103) | Saistībā ar šiem elementiem Komisija uzskata, ka Rumānijai, esot kreditora lomā, nebija nesaprātīgi nolemt veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā un pieņemt likumu, kas neparedzēja procentu un soda naudu piemērošanu saistībā ar nesamaksāto parādu, jo šo parādu jebkurā gadījumā bija paredzēts pārvērst akciju kapitālā. |
| --- | --- |

(103)

Saistībā ar šiem elementiem Komisija uzskata, ka Rumānijai, esot kreditora lomā, nebija nesaprātīgi nolemt veikt parāda pārvēršanu akciju kapitālā un pieņemt likumu, kas neparedzēja procentu un soda naudu piemērošanu saistībā ar nesamaksāto parādu, jo šo parādu jebkurā gadījumā bija paredzēts pārvērst akciju kapitālā.

| (104) | Šī analīze nav pretrunā ar faktu, ka Rumānija pirms parāda pārvēršanas akciju kapitālā centās panākt valsts atbalsta noskaidrošanu. Tiešām, šādi rīkojoties, Rumānija tikai pildīja savus pienākumus, ko paredz LESD 108. panta 3. punkts. Ņemot vērā grūtības, ar ko Rumānija iepriekš saskārās saistībā ar mazākuma akcionāriem un ar ko tā turpināja saskarties, piemērojot Likumu Nr. 30/2007, bija pamatoti iegūt Komisijas apstiprinājumu, ka plānotā operācija nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(104)

Šī analīze nav pretrunā ar faktu, ka Rumānija pirms parāda pārvēršanas akciju kapitālā centās panākt valsts atbalsta noskaidrošanu. Tiešām, šādi rīkojoties, Rumānija tikai pildīja savus pienākumus, ko paredz LESD 108. panta 3. punkts. Ņemot vērā grūtības, ar ko Rumānija iepriekš saskārās saistībā ar mazākuma akcionāriem un ar ko tā turpināja saskarties, piemērojot Likumu Nr. 30/2007, bija pamatoti iegūt Komisijas apstiprinājumu, ka plānotā operācija nav valsts atbalsts.

| (105) | Valsts atbalsta novērtējuma un pārtraukšanas saistību piemērošanas dēļ parāda pārvēršana akciju kapitālā galu galā notika piecus gadus vēlāk. Saistībā ar to Komisija vispirms norāda, ka līdz 2011. gada vidum Rumānijai bija stingrs nolūks īstenot ekspansīvu ieguldījumu stratēģiju attiecībā uz Oltchim, un par to tika veikta izpēte vairākos ekspertu pētījumos (30). Vienlaikus piemērot procentus par nesamaksāto valsts parādu būtu bijis pretrunā ar valsts stratēģiju, kas paredzēja veikt turpmākus ieguldījumus, lai atgūtu uzņēmējsabiedrības rentabilitāti un palielinātu tās vērtību ar mērķi to privatizēt vidējā vai ilgā termiņā. |
| --- | --- |

(105)

Valsts atbalsta novērtējuma un pārtraukšanas saistību piemērošanas dēļ parāda pārvēršana akciju kapitālā galu galā notika piecus gadus vēlāk. Saistībā ar to Komisija vispirms norāda, ka līdz 2011. gada vidum Rumānijai bija stingrs nolūks īstenot ekspansīvu ieguldījumu stratēģiju attiecībā uz Oltchim, un par to tika veikta izpēte vairākos ekspertu pētījumos (30). Vienlaikus piemērot procentus par nesamaksāto valsts parādu būtu bijis pretrunā ar valsts stratēģiju, kas paredzēja veikt turpmākus ieguldījumus, lai atgūtu uzņēmējsabiedrības rentabilitāti un palielinātu tās vērtību ar mērķi to privatizēt vidējā vai ilgā termiņā.

| (106) | Ņemot vērā to, Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu bija izteikusi šaubas attiecībā uz ekspansīvo ieguldījumu stratēģiju un vēl vairāk to, ka pastāvēja budžeta problēmas un ES/SVF palīdzība, Rumānija 2011. gadā mainīja savu stratēģiju un nolēma uzņēmējsabiedrību privatizēt nekavējoties pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā. Tādējādi Rumānija atteicās no sākotnējiem plāniem pirms privatizācijas veikt turpmākus ieguldījumus EUR 424 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā to, Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu bija izteikusi šaubas attiecībā uz ekspansīvo ieguldījumu stratēģiju un vēl vairāk to, ka pastāvēja budžeta problēmas un ES/SVF palīdzība, Rumānija 2011. gadā mainīja savu stratēģiju un nolēma uzņēmējsabiedrību privatizēt nekavējoties pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā. Tādējādi Rumānija atteicās no sākotnējiem plāniem pirms privatizācijas veikt turpmākus ieguldījumus EUR 424 miljonu apmērā.

| (107) | Jaunajā kontekstā procentu piemērošana parādam valstij kļuva par pamatotu stratēģiju, lai palielinātu parāda atgūšanu. |
| --- | --- |

(107)

Jaunajā kontekstā procentu piemērošana parādam valstij kļuva par pamatotu stratēģiju, lai palielinātu parāda atgūšanu.

| (108) | Kā uzsvērts 75.–77. apsvērumā, valsts parāda pamatsummai un procentiem no 2007. gada 1. janvāra un turpmāk tika piemēroti procenti, izmantojot privātu līgumu, kas 2011. gada decembrī tika noslēgts starp Oltchim un AVAS. Jo īpaši procentu likmes, kas tika piemērotas valsts parādam, bija saskanīgas ar augstāko no šādām likmēm — Komisijas atsauces likmēm katrā periodā vai tām uzņēmējsabiedrības veiktajiem privātajiem aizņēmumiem piemērotajām procentu likmēm attiecīgajā periodā, kuras iespējams uzskatīt par atbilstīgām. |
| --- | --- |

(108)

Kā uzsvērts 75.–77. apsvērumā, valsts parāda pamatsummai un procentiem no 2007. gada 1. janvāra un turpmāk tika piemēroti procenti, izmantojot privātu līgumu, kas 2011. gada decembrī tika noslēgts starp Oltchim un AVAS. Jo īpaši procentu likmes, kas tika piemērotas valsts parādam, bija saskanīgas ar augstāko no šādām likmēm — Komisijas atsauces likmēm katrā periodā vai tām uzņēmējsabiedrības veiktajiem privātajiem aizņēmumiem piemērotajām procentu likmēm attiecīgajā periodā, kuras iespējams uzskatīt par atbilstīgām.

| (109) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Oltchim neguva priekšrocības no tā, kā valsts iestādes pēc pievienošanās īstenoja akciju kapitālā pārvēršamā valsts parāda atgūšanu. |
| --- | --- |

(109)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka Oltchim neguva priekšrocības no tā, kā valsts iestādes pēc pievienošanās īstenoja akciju kapitālā pārvēršamā valsts parāda atgūšanu.

IX.3.3   Parāda pārvēršana — 1. pasākums

| (110) | Komisijai arī jānovērtē, vai 1. pasākums, ko veido (pēc paziņojuma pārveides —sk.14.–16., 69.–70. un 75.–77. apsvērumu) valsts parāda RON 1 049 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā un tai tūlīt sekojošā visas valsts īpašumā esošās akciju daļas pārdošana (privatizācija), sniedz Oltchim nepamatotas priekšrocības. Kopējais akciju kapitālā pārvēršamais valsts parāds ietver privatizācijas aģentūras AVAS galveno valsts parādu RON 538 miljonu apmērā un procentus, kas RON 511 miljonu apmērā uzkrāti par AVAS parādu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(110)

Komisijai arī jānovērtē, vai 1. pasākums, ko veido (pēc paziņojuma pārveides —sk.14.–16., 69.–70. un 75.–77. apsvērumu) valsts parāda RON 1 049 miljonu apmērā pārvēršana akciju kapitālā un tai tūlīt sekojošā visas valsts īpašumā esošās akciju daļas pārdošana (privatizācija), sniedz Oltchim nepamatotas priekšrocības. Kopējais akciju kapitālā pārvēršamais valsts parāds ietver privatizācijas aģentūras AVAS galveno valsts parādu RON 538 miljonu apmērā un procentus, kas RON 511 miljonu apmērā uzkrāti par AVAS parādu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim.

| (111) | Lai novērtētu, vai ierosinātā parāda pārvēršana ietver jebkādas nepamatotas priekšrocības Oltchim, būtu jānosaka, vai parāda pārvēršana patiešām ir labākais līdzeklis valsts parāda maksimālai atgūšanai, kā apgalvo Rumānija. Praksē Komisijai nepieciešams noteikt, vai hipotētiskais privātais kreditors situācijā, kas pielīdzināma situācijai, kurā atrodas privatizācijas aģentūra AVAS, kas ir Oltchim kreditors, būtu patiešām devis priekšroku šim parāda atgūšanas līdzeklim salīdzinājumā ar citām parāda atgūšanas alternatīvām, ņemot vērā to, ka debitoram ir nozīmīgas finanšu grūtības. Ekonomikas ministrijai, pašreizējam Oltchim akcionāram, nav jāveic nekādas darbības saistībā ar valsts parāda atgūšanu, bet tomēr turpmākajā analīzē vērā ņemti arī divu iespējamo scenāriju rezultāti attiecībā uz valsts akcionāru. |
| --- | --- |

(111)

Lai novērtētu, vai ierosinātā parāda pārvēršana ietver jebkādas nepamatotas priekšrocības Oltchim, būtu jānosaka, vai parāda pārvēršana patiešām ir labākais līdzeklis valsts parāda maksimālai atgūšanai, kā apgalvo Rumānija. Praksē Komisijai nepieciešams noteikt, vai hipotētiskais privātais kreditors situācijā, kas pielīdzināma situācijai, kurā atrodas privatizācijas aģentūra AVAS, kas ir Oltchim kreditors, būtu patiešām devis priekšroku šim parāda atgūšanas līdzeklim salīdzinājumā ar citām parāda atgūšanas alternatīvām, ņemot vērā to, ka debitoram ir nozīmīgas finanšu grūtības. Ekonomikas ministrijai, pašreizējam Oltchim akcionāram, nav jāveic nekādas darbības saistībā ar valsts parāda atgūšanu, bet tomēr turpmākajā analīzē vērā ņemti arī divu iespējamo scenāriju rezultāti attiecībā uz valsts akcionāru.

| (112) | Rumānija apgalvo, ka, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības pašreizējo stāvokli (nozīmīga nepietiekama kapitalizācija un pārmērīgas parādsaistības), vienīgie reālistiskie risinājumi, kādi būtu privātam ieguldītājam situācijā, kas pielīdzināma valsts kreditora AVAS situācijai, būtu vai nu i) likvidēt uzņēmējsabiedrību, vai arī ii) pārvērst parādu akciju kapitālā un pēc tam pārdot visu iegūto uzņēmējsabiedrības akciju daļu. Jebkurš privātais kreditors, kuram būtu šādas izvēles iespējas, izvēlētos risinājumu, kas nodrošina maksimālu nesamaksātā parāda atgūšanu. Citiem vārdiem sakot, kreditors izvēlētos risinājumu, kas paredz parāda pārvēršanu un pēc tam privatizācijas veikšanu, ja no privatizācijas sagaidāmā peļņa pārsniegtu summu, ko būtu iespējams atgūt, veicot likvidāciju. |
| --- | --- |

(112)

Rumānija apgalvo, ka, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības pašreizējo stāvokli (nozīmīga nepietiekama kapitalizācija un pārmērīgas parādsaistības), vienīgie reālistiskie risinājumi, kādi būtu privātam ieguldītājam situācijā, kas pielīdzināma valsts kreditora AVAS situācijai, būtu vai nu i) likvidēt uzņēmējsabiedrību, vai arī ii) pārvērst parādu akciju kapitālā un pēc tam pārdot visu iegūto uzņēmējsabiedrības akciju daļu. Jebkurš privātais kreditors, kuram būtu šādas izvēles iespējas, izvēlētos risinājumu, kas nodrošina maksimālu nesamaksātā parāda atgūšanu. Citiem vārdiem sakot, kreditors izvēlētos risinājumu, kas paredz parāda pārvēršanu un pēc tam privatizācijas veikšanu, ja no privatizācijas sagaidāmā peļņa pārsniegtu summu, ko būtu iespējams atgūt, veicot likvidāciju.

| (113) | Lai parādītu, ka parāda pārvēršana, pēc kuras tiek veikta akciju daļas pārdošana, dod kreditoram lielāku peļņu nekā likvidācija, Rumānija iesniedza neatkarīgu konsultatīvo ziņojumu (sk. 78.–82. apsvērumu), kurā salīdzināti rezultāti, ko gūst kreditors saskaņā ar diviem scenārijiem, t. i., attiecīgi parāda pārvēršana, pēc kuras tiek veikta privatizācija, un likvidācija. |
| --- | --- |

(113)

Lai parādītu, ka parāda pārvēršana, pēc kuras tiek veikta akciju daļas pārdošana, dod kreditoram lielāku peļņu nekā likvidācija, Rumānija iesniedza neatkarīgu konsultatīvo ziņojumu (sk. 78.–82. apsvērumu), kurā salīdzināti rezultāti, ko gūst kreditors saskaņā ar diviem scenārijiem, t. i., attiecīgi parāda pārvēršana, pēc kuras tiek veikta privatizācija, un likvidācija.

| (114) | Komisija ir veikusi kritisku ziņojuma novērtēšanu, lai pārbaudītu, vai tā rezultāti iztur pārbaudi un patiesi parāda, ka, pārvēršot parādu akciju kapitālā, AVAS rīkojas kā privāts kreditors. Pēc ziņojuma pārbaudes Komisijai ir šādi konstatējumi: |
| --- | --- |

(114)

Komisija ir veikusi kritisku ziņojuma novērtēšanu, lai pārbaudītu, vai tā rezultāti iztur pārbaudi un patiesi parāda, ka, pārvēršot parādu akciju kapitālā, AVAS rīkojas kā privāts kreditors. Pēc ziņojuma pārbaudes Komisijai ir šādi konstatējumi:

| (115) | AVAS prasības vērtība saskaņā ar likvidācijas scenāriju. Likvidācijas novērtējuma pamatā ir iepriekšējais Raiffeisen likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada februāri, un neatkarīgas konsultāciju uzņēmējsabiedrības Romcontrol SA Bucharest likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada martu. |
| --- | --- |

(115)

AVAS prasības vērtība saskaņā ar likvidācijas scenāriju. Likvidācijas novērtējuma pamatā ir iepriekšējais Raiffeisen likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada februāri, un neatkarīgas konsultāciju uzņēmējsabiedrības Romcontrol SA Bucharest likvidācijas ziņojums, kas datēts ar 2011. gada martu.

| (116) | Saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem uzņēmējsabiedrības, kurās valstij piederošā akciju daļa ir vismaz 50 % + 1, tiek likvidētas saskaņā ar t. s. „īpašo brīvprātīgo likvidācijas procedūru”, ko paredz valdības Ārkārtas rīkojums Nr. 88/1997, valdības Lēmums Nr. 577/2002 un Likums Nr. 137/2002. Saskaņā ar šo īpašo brīvprātīgo likvidācijas procedūru summa, ko likvidators iegūst no uzņēmējsabiedrības aktīvu pārdošanas, ir jāizmanto uzņēmējsabiedrības parādsaistību segšanai, ievērojot parādu segšanas secību, kas noteikta Likumā Nr. 85/2006 (Rumānijas maksātnespējas likums). Attiecīgi likvidācijas ieņēmumi ir jāizmanto parādu segšanai, ievērojot šādu secību: 1) likvidācijas izmaksas; 2) nesamaksātā darba samaksa; 3) priviliģētie parādi (t. i., parādi, kas nodrošināti ar ķīlu, hipotēkām un citām īpašām privilēģijām); 4) budžeta parādi (nodokļi un citas finanšu saistības); 5) parāds Finanšu ministrijai, kas radies valsts garantiju darbības rezultātā; 6) parāds no valsts aizdevumiem; 7) parasts (bez nodrošinājuma) parāds; 8) akcionāri. Šajā gadījumā AVAS būtu trešās kategorijas kreditors (priviliģētie kreditori), tomēr tas atrastos rindā pēc vairākiem (privātajiem) priviliģētajiem Oltchim kreditoriem, jo valsts parāds bija nodrošināts tikai daļēji. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar Rumānijas tiesību aktiem uzņēmējsabiedrības, kurās valstij piederošā akciju daļa ir vismaz 50 % + 1, tiek likvidētas saskaņā ar t. s. „īpašo brīvprātīgo likvidācijas procedūru”, ko paredz valdības Ārkārtas rīkojums Nr. 88/1997, valdības Lēmums Nr. 577/2002 un Likums Nr. 137/2002. Saskaņā ar šo īpašo brīvprātīgo likvidācijas procedūru summa, ko likvidators iegūst no uzņēmējsabiedrības aktīvu pārdošanas, ir jāizmanto uzņēmējsabiedrības parādsaistību segšanai, ievērojot parādu segšanas secību, kas noteikta Likumā Nr. 85/2006 (Rumānijas maksātnespējas likums). Attiecīgi likvidācijas ieņēmumi ir jāizmanto parādu segšanai, ievērojot šādu secību: 1) likvidācijas izmaksas; 2) nesamaksātā darba samaksa; 3) priviliģētie parādi (t. i., parādi, kas nodrošināti ar ķīlu, hipotēkām un citām īpašām privilēģijām); 4) budžeta parādi (nodokļi un citas finanšu saistības); 5) parāds Finanšu ministrijai, kas radies valsts garantiju darbības rezultātā; 6) parāds no valsts aizdevumiem; 7) parasts (bez nodrošinājuma) parāds; 8) akcionāri. Šajā gadījumā AVAS būtu trešās kategorijas kreditors (priviliģētie kreditori), tomēr tas atrastos rindā pēc vairākiem (privātajiem) priviliģētajiem Oltchim kreditoriem, jo valsts parāds bija nodrošināts tikai daļēji.

| (117) | Konsultāciju uzņēmējsabiedrība Romcontrol aprēķināja Oltchim aktīvu likvidācijas vērtību 2010. gada 15. decembrī, izmantojot neto koriģēto aktīvu metodi, saskaņā ar kuru vērā tiek ņemts pārdošanai paredzēto aktīvu tirgus riska ierobežotais laiks (31). |
| --- | --- |

(117)

Konsultāciju uzņēmējsabiedrība Romcontrol aprēķināja Oltchim aktīvu likvidācijas vērtību 2010. gada 15. decembrī, izmantojot neto koriģēto aktīvu metodi, saskaņā ar kuru vērā tiek ņemts pārdošanai paredzēto aktīvu tirgus riska ierobežotais laiks (31).

| (118) | Balstoties uz Romcontrol aprēķināto aktīvu likvidācijas vērtības rezultātiem, Raiffeisen aprēķināja to, kādi rezultāti būs kreditoram AVAS un valstij kā akcionāram, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības saistības 2010. gada 31. decembrī un uzņēmējsabiedrības provizoriskos finanšu pārskatus par stāvokli tajā pašā datumā (turpmāk — Raiffeisen 2011. gada februāra likvidācijas pētījums). Šajā pētījumā sniegts aprēķins, ka ieņēmumi, ko iegūs no Oltchim aktīvu pārdošanas, ļaus atgūt aptuveni [20]–[30] % no uzņēmējsabiedrības kopējām saistībām. Kreditors AVAS kā kreditors ar daļējām garantijām būtu atguvis aptuveni RON [80]–[100] miljonus (kas veido [10]–[30] % no tā brīža kopējām prasībām RON 538 miljonu apmērā). Ievērojot negatīvo starpību starp likvidācijas ieņēmumiem un uzņēmējsabiedrības saistībām, valsts kā akcionārs nebūtu atguvusi neko. |
| --- | --- |

(118)

Balstoties uz Romcontrol aprēķināto aktīvu likvidācijas vērtības rezultātiem, Raiffeisen aprēķināja to, kādi rezultāti būs kreditoram AVAS un valstij kā akcionāram, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības saistības 2010. gada 31. decembrī un uzņēmējsabiedrības provizoriskos finanšu pārskatus par stāvokli tajā pašā datumā (turpmāk — Raiffeisen 2011. gada februāra likvidācijas pētījums). Šajā pētījumā sniegts aprēķins, ka ieņēmumi, ko iegūs no Oltchim aktīvu pārdošanas, ļaus atgūt aptuveni [20]–[30] % no uzņēmējsabiedrības kopējām saistībām. Kreditors AVAS kā kreditors ar daļējām garantijām būtu atguvis aptuveni RON [80]–[100] miljonus (kas veido [10]–[30] % no tā brīža kopējām prasībām RON 538 miljonu apmērā). Ievērojot negatīvo starpību starp likvidācijas ieņēmumiem un uzņēmējsabiedrības saistībām, valsts kā akcionārs nebūtu atguvusi neko.

| (119) | 2011. gada oktobrī Raiffeisen atjaunināja 2011. gada februāra likvidācijas pētījuma aprēķinus, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības 2011. gada 30. jūnija finanšu datus un ietverot procentus, kas tika piemēroti valsts parādam, sākot ar 2007. gada janvāri un turpmāk. |
| --- | --- |

(119)

2011. gada oktobrī Raiffeisen atjaunināja 2011. gada februāra likvidācijas pētījuma aprēķinus, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības 2011. gada 30. jūnija finanšu datus un ietverot procentus, kas tika piemēroti valsts parādam, sākot ar 2007. gada janvāri un turpmāk.

| (120) | Saskaņā ar atjaunināto aprēķinu AVAS kā Oltchim kreditors ar daļējām garantijām būtu atguvis RON [100]–[120] miljonus no kopējā uzņēmējsabiedrības parāda (kas veido [10]–[20] % (32) no kopējām prasībām, t. i., no parāda pamatsummas RON 538 miljonu apmērā un procentu maksājumiem). Valsts akcionārs Ekonomikas ministrija atkal neko neatgūtu. Summu, ko būtu ieguvusi AVAS, pēc tam diskontēja (33) līdz tās pašreizējai vērtībai 2011. gada 30. jūnijā. Tā rezultātā AVAS būtu atguvusi EUR [10]–[40] miljonus, ja uzņēmējsabiedrība tiktu likvidēta.

  2.   tabula


  Valsts prasības atgūšana likvidācijas scenārija gadījumā | Prasība
  (miljonos EUR) | Atgūtā summa kopā
  (miljonos EUR) | Atgūtās summas NPV ar diskonta likmi 10,7 %
  (miljonos EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AVAS (kreditors) | 209,4 | [20]–[30] | [10]–[30] |
| Ekonomikas ministrija (akcionārs) | Akciju daļa | [0]–[10] | [0]–[10] |
| Valsts kopā | | [20]–[30] | [10]–[30] |

(120)

Saskaņā ar atjaunināto aprēķinu AVAS kā Oltchim kreditors ar daļējām garantijām būtu atguvis RON [100]–[120] miljonus no kopējā uzņēmējsabiedrības parāda (kas veido [10]–[20] % (32) no kopējām prasībām, t. i., no parāda pamatsummas RON 538 miljonu apmērā un procentu maksājumiem). Valsts akcionārs Ekonomikas ministrija atkal neko neatgūtu. Summu, ko būtu ieguvusi AVAS, pēc tam diskontēja (33) līdz tās pašreizējai vērtībai 2011. gada 30. jūnijā. Tā rezultātā AVAS būtu atguvusi EUR [10]–[40] miljonus, ja uzņēmējsabiedrība tiktu likvidēta.

2.   tabula

Valsts prasības atgūšana likvidācijas scenārija gadījumā

Prasība

(miljonos EUR)

Atgūtā summa kopā

(miljonos EUR)

Atgūtās summas NPV ar diskonta likmi 10,7 %

(miljonos EUR)

AVAS (kreditors)

209,4

[20]–[30]

[10]–[30]

Ekonomikas ministrija (akcionārs)

Akciju daļa

[0]–[10]

[0]–[10]

Valsts kopā

[20]–[30]

[10]–[30]

| (121) | Šī summa pēc tam jāsalīdzina ar gaidāmo peļņu, ko gūs, pārvēršot AVAS prasību akciju kapitālā un pēc tam veicot uzņēmējsabiedrības privatizāciju. |
| --- | --- |

(121)

Šī summa pēc tam jāsalīdzina ar gaidāmo peļņu, ko gūs, pārvēršot AVAS prasību akciju kapitālā un pēc tam veicot uzņēmējsabiedrības privatizāciju.

| (122) | AVAS prasību vērtība parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā. Ziņojumā parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā valsts gūtais rezultāts aprēķināts, izmantojot uzņēmuma vērtības (turpmāk — „UV”) metodi, kura ir viena no galvenajām metodēm, ko lieto uzņēmējdarbības vērtēšanā. |
| --- | --- |

(122)

AVAS prasību vērtība parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā. Ziņojumā parāda pārvēršanas un privatizācijas scenārija gadījumā valsts gūtais rezultāts aprēķināts, izmantojot uzņēmuma vērtības (turpmāk — „UV”) metodi, kura ir viena no galvenajām metodēm, ko lieto uzņēmējdarbības vērtēšanā.

| (123) | Attiecībā uz šīs metodes izmantošanu Komisija norāda, ka principā ir vairākas metodes uzņēmuma pašu kapitāla vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz šīs metodes izmantošanu Komisija norāda, ka principā ir vairākas metodes uzņēmuma pašu kapitāla vērtības aprēķināšanai.

| (124) | Viena no bieži izmantotām metodēm ir EBITDA (rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas) koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot X gada EBITDA ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu. |
| --- | --- |

(124)

Viena no bieži izmantotām metodēm ir EBITDA (rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas) koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot X gada EBITDA ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu.

| (125) | Otra metode ir diskontēto naudas plūsmu analīze. Uzņēmuma nominālās brīvās naudas plūsmas nākamajiem gadiem atjaunina atbilstoši vidējai svērtajai kapitāla cenai (34), un no iegūtās vērtības atņem neto parādu. |
| --- | --- |

(125)

Otra metode ir diskontēto naudas plūsmu analīze. Uzņēmuma nominālās brīvās naudas plūsmas nākamajiem gadiem atjaunina atbilstoši vidējai svērtajai kapitāla cenai (34), un no iegūtās vērtības atņem neto parādu.

| (126) | Trešā metode ir apgrozījuma koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot X gada apgrozījumu ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu. |
| --- | --- |

(126)

Trešā metode ir apgrozījuma koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot X gada apgrozījumu ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu.

| (127) | Visām šīm metodēm (nākotnes EBITDA, naudas plūsmas vai apgrozījums) izmanto prognozētās vērtības. Šajā gadījumā ne visas aprēķina metodes, kas ir balstītas uz darbības plānā prognozētajām vērtībām, iespējams jēgpilni izmantot. Ņemot vērā to, ka uzņēmējsabiedrību paredzēts nekavējoties privatizēt, tikai jaunais īpašnieks varēs noteikt uzņēmējsabiedrības nākotnes uzņēmējdarbības stratēģiju, un tāpēc attiecīgās darbības plānā ietveramās prognozes, kas nepieciešamas šo metožu izmantošanai, nav un nebūs pieejamas (35). Tā kā jaunajam īpašniekam būs jāveic nozīmīgi ieguldījumi, uzņēmējsabiedrības iepriekšējos rezultātus nav iespējams izmantot, lai sagatavotu nākotnes prognozes. |
| --- | --- |

(127)

Visām šīm metodēm (nākotnes EBITDA, naudas plūsmas vai apgrozījums) izmanto prognozētās vērtības. Šajā gadījumā ne visas aprēķina metodes, kas ir balstītas uz darbības plānā prognozētajām vērtībām, iespējams jēgpilni izmantot. Ņemot vērā to, ka uzņēmējsabiedrību paredzēts nekavējoties privatizēt, tikai jaunais īpašnieks varēs noteikt uzņēmējsabiedrības nākotnes uzņēmējdarbības stratēģiju, un tāpēc attiecīgās darbības plānā ietveramās prognozes, kas nepieciešamas šo metožu izmantošanai, nav un nebūs pieejamas (35). Tā kā jaunajam īpašniekam būs jāveic nozīmīgi ieguldījumi, uzņēmējsabiedrības iepriekšējos rezultātus nav iespējams izmantot, lai sagatavotu nākotnes prognozes.

| (128) | Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka ir tikai divas metodes, kas izmantojamas, lai aprēķinātu apvienoto akciju daļu, kas pieder Rumānijas valstij, t. i., AVAS un Ekonomikas ministrijai, un šīs metodes ir tirgus kapitalizācija un UV. Jānorāda, ka UV arī ietver rādītājus, ko izmanto tirgus kapitalizācijai. |
| --- | --- |

(128)

Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka ir tikai divas metodes, kas izmantojamas, lai aprēķinātu apvienoto akciju daļu, kas pieder Rumānijas valstij, t. i., AVAS un Ekonomikas ministrijai, un šīs metodes ir tirgus kapitalizācija un UV. Jānorāda, ka UV arī ietver rādītājus, ko izmanto tirgus kapitalizācijai.

| (129) | Tirgus kapitalizācija ir definēta kā akciju cenas un emisijā esošo akciju skaita reizinājums, kas parāda uzņēmējsabiedrības emitēto akciju kopējo vērtību. Šī metode parāda sabiedrības vienošanos par uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla vērtību, un to iespējams izmantot kā aizstājēju sabiedrības viedoklim par uzņēmējsabiedrības neto vērtību. |
| --- | --- |

(129)

Tirgus kapitalizācija ir definēta kā akciju cenas un emisijā esošo akciju skaita reizinājums, kas parāda uzņēmējsabiedrības emitēto akciju kopējo vērtību. Šī metode parāda sabiedrības vienošanos par uzņēmējsabiedrības pašu kapitāla vērtību, un to iespējams izmantot kā aizstājēju sabiedrības viedoklim par uzņēmējsabiedrības neto vērtību.

| (130) | Oltchim tirgus kapitalizācija tika aprēķināta, izmantojot akciju cenas vērtību Bukarestes fondu biržā (36) 44 mēnešu ilgā laikposmā (no 2008. gada līdz 2011. gada augustam). Šis laikposms ir pietiekami garš, lai būtu atbilstīgs, un tirgus kapitalizācija šajā laikposmā arī ir labs radītājs tam, vai tirgus ir gatavs maksāt par šo uzņēmējsabiedrību. |
| --- | --- |

(130)

Oltchim tirgus kapitalizācija tika aprēķināta, izmantojot akciju cenas vērtību Bukarestes fondu biržā (36) 44 mēnešu ilgā laikposmā (no 2008. gada līdz 2011. gada augustam). Šis laikposms ir pietiekami garš, lai būtu atbilstīgs, un tirgus kapitalizācija šajā laikposmā arī ir labs radītājs tam, vai tirgus ir gatavs maksāt par šo uzņēmējsabiedrību.

| (131) | Šajā situācijā Komisija kā uz pozitīvu faktu norāda uz to, ka nesenā laikposmā, no 2011. gada maija līdz augustam, akciju cena vienmēr bija augstāka nekā to 44 mēnešu vidējā vērtība. Precīzāk — 44 mēnešu vidējā svērtā cena vienai akcijai ir RON 0,53, bet 2011. gada jūlijā akciju cena sasniedza pat RON 2,05 (37). Tādējādi dati, kas tika izmantoti, lai noteiktu tirgus vērtību, ir uzskatāmi par piesardzīgiem. |
| --- | --- |

(131)

Šajā situācijā Komisija kā uz pozitīvu faktu norāda uz to, ka nesenā laikposmā, no 2011. gada maija līdz augustam, akciju cena vienmēr bija augstāka nekā to 44 mēnešu vidējā vērtība. Precīzāk — 44 mēnešu vidējā svērtā cena vienai akcijai ir RON 0,53, bet 2011. gada jūlijā akciju cena sasniedza pat RON 2,05 (37). Tādējādi dati, kas tika izmantoti, lai noteiktu tirgus vērtību, ir uzskatāmi par piesardzīgiem.

| (132) | Turklāt attiecībā uz akciju cenas attīstību kopš 2011. gada septembra (pēdējais datu kopums, kas izmantots Raiffeisen pētījumā) Komisija kā uz pozitīvu faktu norāda uz to, ka nesenā pagātnē (kopš 2011. gada oktobra vidus) akciju cena ir nozīmīgi cēlusies un pastāvīgi ir augstāka nekā vidējā svērtā to vērtība RON 0,53 apmērā, kura tika izmantota tirgus kapitalizācijas formulā.

  1.   attēls



  Oltchim akciju cenas attīstība Bukarestes fondu biržā 23.2.2011.–23.2.2012. |
| --- | --- |

(132)

Turklāt attiecībā uz akciju cenas attīstību kopš 2011. gada septembra (pēdējais datu kopums, kas izmantots Raiffeisen pētījumā) Komisija kā uz pozitīvu faktu norāda uz to, ka nesenā pagātnē (kopš 2011. gada oktobra vidus) akciju cena ir nozīmīgi cēlusies un pastāvīgi ir augstāka nekā vidējā svērtā to vērtība RON 0,53 apmērā, kura tika izmantota tirgus kapitalizācijas formulā.

1.   attēls

Oltchim akciju cenas attīstība Bukarestes fondu biržā 23.2.2011.–23.2.2012.

Image

| (133) | Apskatāmajā laikposmā (no 2008. gada janvāra līdz 2011. gada augustam) pirms plānotās parāda pārvēršanas Oltchim tirgus kapitalizācijas vidējā svērtā vērtība (38) bija EUR 45 miljoni, un pēdējos trijos apskatāmā laikposma mēnešos (no 2011. gada jūnija līdz augustam) tā pastāvīgi pārsniedza EUR 100 miljonus. Tirgus kapitalizācija tāpēc skaidri pārsniedz Oltchim likvidācijas vērtību (EUR [10]–[40] miljoni), un tas sniedz pirmo norādi, ka valstij piederošās akciju daļas pārdošanai privatizācijas procesā būtu dodama priekšroka salīdzinājumā ar uzņēmējsabiedrības likvidāciju. |
| --- | --- |

(133)

Apskatāmajā laikposmā (no 2008. gada janvāra līdz 2011. gada augustam) pirms plānotās parāda pārvēršanas Oltchim tirgus kapitalizācijas vidējā svērtā vērtība (38) bija EUR 45 miljoni, un pēdējos trijos apskatāmā laikposma mēnešos (no 2011. gada jūnija līdz augustam) tā pastāvīgi pārsniedza EUR 100 miljonus. Tirgus kapitalizācija tāpēc skaidri pārsniedz Oltchim likvidācijas vērtību (EUR [10]–[40] miljoni), un tas sniedz pirmo norādi, ka valstij piederošās akciju daļas pārdošanai privatizācijas procesā būtu dodama priekšroka salīdzinājumā ar uzņēmējsabiedrības likvidāciju.

| (134) | Otrā metode, ko iespējams izmantot, ir uzņēmuma vērtība (UV). UV ir uzņēmējsabiedrības vērtības mērs, ko bieži izmanto kā alternatīvu tiešai tirgus kapitalizācijai, jo tiek uzskatīts, ka tā sniedz precīzāku uzņēmuma vērtības attēlojumu. UV tiek definēta kā uzņēmējsabiedrības tirgus kapitalizācijas un tās neto finanšu parāda summa. Šo metodi izmantoja Raiffeisen Capital. |
| --- | --- |

(134)

Otrā metode, ko iespējams izmantot, ir uzņēmuma vērtība (UV). UV ir uzņēmējsabiedrības vērtības mērs, ko bieži izmanto kā alternatīvu tiešai tirgus kapitalizācijai, jo tiek uzskatīts, ka tā sniedz precīzāku uzņēmuma vērtības attēlojumu. UV tiek definēta kā uzņēmējsabiedrības tirgus kapitalizācijas un tās neto finanšu parāda summa. Šo metodi izmantoja Raiffeisen Capital.

| (135) | Pēc tam, kad bija aprēķināta tirgus kapitalizācija, neto parāds, kas ir otrs elements UV formulā, tika aprēķināts kā summa no visiem uzņēmējsabiedrības finanšu parādiem (visi procentus nesošie uzņēmējsabiedrības parādi, t. i., bankas aizdevumi un nokavētās/pārstrukturētās saistības) (39). |
| --- | --- |

(135)

Pēc tam, kad bija aprēķināta tirgus kapitalizācija, neto parāds, kas ir otrs elements UV formulā, tika aprēķināts kā summa no visiem uzņēmējsabiedrības finanšu parādiem (visi procentus nesošie uzņēmējsabiedrības parādi, t. i., bankas aizdevumi un nokavētās/pārstrukturētās saistības) (39).

| (136) | Kā nākamo ir iespējams aprēķināt UV mediānu, vidējo un vidējo svērto rādītāju un UV uz vienu akciju 44 mēnešu laikposmam. Ziņojumā tas izdarīts diviem scenārijiem — gadījumam, kad parādam piemēroti procenti saskaņā ar līgumu, un gadījumam, kad tas nav darīts. |
| --- | --- |

(136)

Kā nākamo ir iespējams aprēķināt UV mediānu, vidējo un vidējo svērto rādītāju un UV uz vienu akciju 44 mēnešu laikposmam. Ziņojumā tas izdarīts diviem scenārijiem — gadījumam, kad parādam piemēroti procenti saskaņā ar līgumu, un gadījumam, kad tas nav darīts.

| (137) | Šajā jautājumā Komisija uzskata, ka procenti, kas piemēroti saskaņā ar līgumu, nav jāņem vērā, aprēķinot uzņēmuma vērtību (UV), šādu iemeslu dēļ: ceteris paribus, ja parāds palielinās, pašu kapitāls samazinās. Šīs divas ietekmes darbojas pretējos virzienos un principā nerada pārmaiņas UV. Ja tirgus zinātu par procentiem, akciju cena attiecīgi tiktu pazemināta. Tomēr šajā gadījumā procentu summa tika ex post pievienota, un tirgus to negaidīja. Tāpēc ir svarīga aktuāla informācija, kas ir tirgus rīcībā vērtēšanas brīdī. |
| --- | --- |

(137)

Šajā jautājumā Komisija uzskata, ka procenti, kas piemēroti saskaņā ar līgumu, nav jāņem vērā, aprēķinot uzņēmuma vērtību (UV), šādu iemeslu dēļ: ceteris paribus, ja parāds palielinās, pašu kapitāls samazinās. Šīs divas ietekmes darbojas pretējos virzienos un principā nerada pārmaiņas UV. Ja tirgus zinātu par procentiem, akciju cena attiecīgi tiktu pazemināta. Tomēr šajā gadījumā procentu summa tika ex post pievienota, un tirgus to negaidīja. Tāpēc ir svarīga aktuāla informācija, kas ir tirgus rīcībā vērtēšanas brīdī.

| (138) | Ņemot vērā šos apsvērumus, apskatāmajam laikposmam ir aprēķinātas šādas rādītāja „UV uz vienu akciju” vērtības.

  3.   tabula



  Oltchim rādītāja „UV uz vienu akciju” vērtības aprēķins apskatāmajā laikposmā












  Laikposms | Akciju skaits | Vidējā akciju cena | Tirgus kapitalizācija (akciju cena x akciju skaits) | Neto parāds
  tūkstošos RON | Uzņēmuma vērtība (tirgus kapitalizācija plus neto parāds)
  tūkstošos RON | Uzņēmuma vērtība uz vienu akciju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008. gada janvāris | 343 023 858 | 1,10 | 378 | [1 200]–[1 400] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2008. gada februāris | 343 023 858 | 0,91 | 314 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2008. gada marts | 343 023 858 | 0,81 | 279 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2008. gada aprīlis | 343 023 858 | 0,87 | 300 | [1 200]–[1 400] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2008. gada maijs | 343 023 858 | 1,04 | 358 | [1 300]–[1 500] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2008. gada jūnijs | 343 023 858 | 0,96 | 330 | [1 300]–[1 500] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2008. gada jūlijs | 343 023 858 | 0,72 | 247 | [1 300]–[1 500] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2008. gada augusts | 343 023 858 | 0,63 | 216 | [1 300]–[1 500] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2008. gada septembris | 343 023 858 | 0,47 | 160 | [1 300]–[1 500] | [1 500]–[1 600] | [4]–[6] |
| 2008. gada oktobris | 343 023 858 | 0,37 | 127 | [1 300]–[1 500] | [1 500]–[1 600] | [4]–[6] |
| 2008. gada novembris | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 200]–[1 400] | [1 400]–[1 500] | [4]–[6] |
| 2008. gada decembris | 343 023 858 | 0,16 | 54 | [1 400]–[1 600] | [1 400]–[1 500] | [4]–[6] |
| 2009. gada janvāris | 343 023 858 | 0,15 | 51 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2009. gada februāris | 343 023 858 | 0,13 | 45 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2009. gada marts | 343 023 858 | 0,15 | 53 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2009. gada aprīlis | 343 023 858 | 0,25 | 84 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2009. gada maijs | 343 023 858 | 0,27 | 93 | [1 400]–[1 600] | [1 600]–[1 700] | [4]–[6] |
| 2009. gada jūnijs | 343 023 858 | 0,30 | 104 | [1 400]–[1 600] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2009. gada jūlijs | 343 023 858 | 0,33 | 113 | [1 400]–[1 600] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2009. gada augusts | 343 023 858 | 0,32 | 109 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2009. gada septembris | 343 023 858 | 0,28 | 96 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2009. gada oktobris | 343 023 858 | 0,27 | 91 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2009. gada novembris | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2009. gada decembris | 343 023 858 | 0,26 | 89 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2010. gada janvāris | 343 023 858 | 0,23 | 79 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2010. gada februāris | 343 023 858 | 0,22 | 77 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2010. gada marts | 343 023 858 | 0,27 | 92 | [1 600]–[1 800] | [1 700]–[1 800] | [4]–[6] |
| 2010. gada aprīlis | 343 023 858 | 0,31 | 105 | [1 600]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [4]–[6] |
| 2010. gada maijs | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 600]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [4]–[6] |
| 2010. gada jūnijs | 343 023 858 | 0,21 | 71 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| 2010. gada jūlijs | 343 023 858 | 0,18 | 62 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| 2010. gada augusts | 343 023 858 | 0,19 | 64 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| 2010. gada septembris | 343 023 858 | 0,19 | 66 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| 2010. gada oktobris | 343 023 858 | 0,22 | 76 | [1 700]–[1 900] | [1 900]–[2 000] | [4]–[6] |
| 2010. gada novembris | 343 023 858 | 0,22 | 75 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [4]–[6] |
| 2010. gada decembris | 343 023 858 | 0,20 | 69 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| 2011. gada janvāris | 343 023 858 | 0,21 | 74 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| 2011. gada februāris | 343 023 858 | 0,26 | 88 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| 2011. gada marts | 343 023 858 | 0,30 | 102 | [1 800]–[2 000] | [2 000]–[2 100] | [5]–[7] |
| 2011. gada aprīlis | 343 023 858 | 0,44 | 152 | [2 000]–[2 200] | [2 100]–[2 200] | [5]–[7] |
| 2011. gada maijs | 343 211 383 | 0,77 | 265 | [2 000]–[2 200] | [2 300]–[2 400] | [5]–[7] |
| 2011. gada jūnijs | 343 211 383 | 1,61 | 551 | [2 000]–[2 200] | [2 600]–[2 700] | [6]–[8] |
| 2011. gada jūlijs | 343 211 383 | 2,05 | 702 | [2 000]–[2 200] | [2 800]–[2 900] | [6]–[8] |
| 2011. gada augusts | 343 211 383 | 1,32 | 452 | [2 000]–[2 200] | [2 600]–[2 700] | [6]–[8] |

(138)

Ņemot vērā šos apsvērumus, apskatāmajam laikposmam ir aprēķinātas šādas rādītāja „UV uz vienu akciju” vērtības.

3.   tabula

Oltchim rādītāja „UV uz vienu akciju” vērtības aprēķins apskatāmajā laikposmā

Laikposms

Akciju skaits

Vidējā akciju cena

Tirgus kapitalizācija (akciju cena x akciju skaits)

Neto parāds

tūkstošos RON

Uzņēmuma vērtība (tirgus kapitalizācija plus neto parāds)

tūkstošos RON

Uzņēmuma vērtība uz vienu akciju

2008. gada janvāris

343 023 858

1,10

378

[1 200]–[1 400]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2008. gada februāris

343 023 858

0,91

314

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2008. gada marts

343 023 858

0,81

279

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2008. gada aprīlis

343 023 858

0,87

300

[1 200]–[1 400]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2008. gada maijs

343 023 858

1,04

358

[1 300]–[1 500]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2008. gada jūnijs

343 023 858

0,96

330

[1 300]–[1 500]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2008. gada jūlijs

343 023 858

0,72

247

[1 300]–[1 500]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2008. gada augusts

343 023 858

0,63

216

[1 300]–[1 500]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2008. gada septembris

343 023 858

0,47

160

[1 300]–[1 500]

[1 500]–[1 600]

[4]–[6]

2008. gada oktobris

343 023 858

0,37

127

[1 300]–[1 500]

[1 500]–[1 600]

[4]–[6]

2008. gada novembris

343 023 858

0,21

71

[1 200]–[1 400]

[1 400]–[1 500]

[4]–[6]

2008. gada decembris

343 023 858

0,16

54

[1 400]–[1 600]

[1 400]–[1 500]

[4]–[6]

2009. gada janvāris

343 023 858

0,15

51

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2009. gada februāris

343 023 858

0,13

45

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2009. gada marts

343 023 858

0,15

53

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2009. gada aprīlis

343 023 858

0,25

84

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2009. gada maijs

343 023 858

0,27

93

[1 400]–[1 600]

[1 600]–[1 700]

[4]–[6]

2009. gada jūnijs

343 023 858

0,30

104

[1 400]–[1 600]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2009. gada jūlijs

343 023 858

0,33

113

[1 400]–[1 600]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2009. gada augusts

343 023 858

0,32

109

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2009. gada septembris

343 023 858

0,28

96

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2009. gada oktobris

343 023 858

0,27

91

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2009. gada novembris

343 023 858

0,23

79

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2009. gada decembris

343 023 858

0,26

89

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2010. gada janvāris

343 023 858

0,23

79

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2010. gada februāris

343 023 858

0,22

77

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2010. gada marts

343 023 858

0,27

92

[1 600]–[1 800]

[1 700]–[1 800]

[4]–[6]

2010. gada aprīlis

343 023 858

0,31

105

[1 600]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[4]–[6]

2010. gada maijs

343 023 858

0,22

76

[1 600]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[4]–[6]

2010. gada jūnijs

343 023 858

0,21

71

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

2010. gada jūlijs

343 023 858

0,18

62

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

2010. gada augusts

343 023 858

0,19

64

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

2010. gada septembris

343 023 858

0,19

66

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

2010. gada oktobris

343 023 858

0,22

76

[1 700]–[1 900]

[1 900]–[2 000]

[4]–[6]

2010. gada novembris

343 023 858

0,22

75

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[4]–[6]

2010. gada decembris

343 023 858

0,20

69

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

2011. gada janvāris

343 023 858

0,21

74

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

2011. gada februāris

343 023 858

0,26

88

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

2011. gada marts

343 023 858

0,30

102

[1 800]–[2 000]

[2 000]–[2 100]

[5]–[7]

2011. gada aprīlis

343 023 858

0,44

152

[2 000]–[2 200]

[2 100]–[2 200]

[5]–[7]

2011. gada maijs

343 211 383

0,77

265

[2 000]–[2 200]

[2 300]–[2 400]

[5]–[7]

2011. gada jūnijs

343 211 383

1,61

551

[2 000]–[2 200]

[2 600]–[2 700]

[6]–[8]

2011. gada jūlijs

343 211 383

2,05

702

[2 000]–[2 200]

[2 800]–[2 900]

[6]–[8]

2011. gada augusts

343 211 383

1,32

452

[2 000]–[2 200]

[2 600]–[2 700]

[6]–[8]

| (139) | Pamatojoties uz šo tabulu, tika aprēķināta mediāna, vidējā un vidējā svērtā vērtība rādītājam „UV uz vienu akciju”.

  4.   tabula



  Oltchim rādītāja „UV uz vienu akciju” mediāna, vidējā un vidējā svērtā vērtība | Akciju cena | Uzņēmuma vērtība uz vienu akciju |
| --- | --- | --- | --- |
| Mediāna | [0,10]–[0,30] | [4]–[6] |
| Vidējā vērtība | [0,30]–[0,50] | [4]–[6] |
| Vidējā svērtā vērtība | [0,40]–[0,60] | [4]–[6] |

(139)

Pamatojoties uz šo tabulu, tika aprēķināta mediāna, vidējā un vidējā svērtā vērtība rādītājam „UV uz vienu akciju”.

4.   tabula

Oltchim rādītāja „UV uz vienu akciju” mediāna, vidējā un vidējā svērtā vērtība

Akciju cena

Uzņēmuma vērtība uz vienu akciju

Mediāna

[0,10]–[0,30]

[4]–[6]

Vidējā vērtība

[0,30]–[0,50]

[4]–[6]

Vidējā svērtā vērtība

[0,40]–[0,60]

[4]–[6]

| (140) | UV (mediāna, vidējā vērtība, vidējā svērtā vērtība), kas aprēķināta, kā skaidrots iepriekš, iespējams izmantot, lai noteiktu pēc parāda pārvēršanas valstij piederošās akciju daļas vērtību, no šīs UV atskaitot uzņēmējsabiedrības parādu, kas paliek neatmaksāts pēc parāda pārvēršanas; tas saglabāsies kā uzņēmējsabiedrības saistības, kuras jāapkalpo. |
| --- | --- |

(140)

UV (mediāna, vidējā vērtība, vidējā svērtā vērtība), kas aprēķināta, kā skaidrots iepriekš, iespējams izmantot, lai noteiktu pēc parāda pārvēršanas valstij piederošās akciju daļas vērtību, no šīs UV atskaitot uzņēmējsabiedrības parādu, kas paliek neatmaksāts pēc parāda pārvēršanas; tas saglabāsies kā uzņēmējsabiedrības saistības, kuras jāapkalpo.

| (141) | Rezultāts ir kopējā pašu kapitāla tirgus vērtība, kā parādīts 5. tabulā.

  5.   tabula


  Pašu kapitāla tirgus vērtības aprēķins, izmantojot UV metodi









  Kopējā pašu kapitāla vērtības aprēķins pēc parāda pārvēršanas | Scenāriji |
| --- | --- | --- |
| | UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas mediānu | UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas vidējo vērtību | UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas vidējo svērto vērtību |
| UV uz vienu akciju (RON) | [4]–[6] | [4]–[6] | [4]–[6] |
| Akciju skaits pirms parāda pārvēršanas | 343 211 383 | 343 211 383 | 343 211 383 |
| Uzņēmuma vērtība (miljonos RON) | [1 700]–[1 800] | [1 800]–[1 900] | [2 000]–[2 100] |
| Neto parāds pēc parāda pārvēršanas (miljonos RON) | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] | [1 600]–[1 700] |
| Pašu kapitāla tirgus vērtība (miljonos RON) | [100]–[200] | [200]–[300] | [400]–[500] |
| Pašu kapitāla tirgus vērtība (miljonos EUR) | [20]–[30] | [50]–[60] | [90]–[100] |

(141)

Rezultāts ir kopējā pašu kapitāla tirgus vērtība, kā parādīts 5. tabulā.

5.   tabula

Pašu kapitāla tirgus vērtības aprēķins, izmantojot UV metodi

Kopējā pašu kapitāla vērtības aprēķins pēc parāda pārvēršanas

Scenāriji

UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas mediānu

UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas vidējo vērtību

UV, izmantojot 44 mēnešu akciju cenas vidējo svērto vērtību

UV uz vienu akciju (RON)

[4]–[6]

[4]–[6]

[4]–[6]

Akciju skaits pirms parāda pārvēršanas

343 211 383

343 211 383

343 211 383

Uzņēmuma vērtība (miljonos RON)

[1 700]–[1 800]

[1 800]–[1 900]

[2 000]–[2 100]

Neto parāds pēc parāda pārvēršanas (miljonos RON)

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

[1 600]–[1 700]

Pašu kapitāla tirgus vērtība (miljonos RON)

[100]–[200]

[200]–[300]

[400]–[500]

Pašu kapitāla tirgus vērtība (miljonos EUR)

[20]–[30]

[50]–[60]

[90]–[100]

| (142) | Attiecībā uz neto finanšu parādu, kas izmantots iepriekšminētajā aprēķinā, abi aprēķina posmi, t. i., i) UV formulas aprēķins un ii) turpmākā atskaitīšana, lai iegūtu pašu kapitāla tirgus vērtību, principā būtu jābalsta uz uzņēmējsabiedrības parāda tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(142)

Attiecībā uz neto finanšu parādu, kas izmantots iepriekšminētajā aprēķinā, abi aprēķina posmi, t. i., i) UV formulas aprēķins un ii) turpmākā atskaitīšana, lai iegūtu pašu kapitāla tirgus vērtību, principā būtu jābalsta uz uzņēmējsabiedrības parāda tirgus vērtību.

| (143) | Tomēr Komisija vispirms norāda, ka, ņemot vērā to, ka Oltchim parāds nav tirgojams un ka nepastāv vietējais tirgus parādu tirgošanai, ir ļoti grūti noteikt šā parāda tirgus vērtību. Tā vietā parāda tirgus vērtību teorētiski ir iespējams noteikt, nosakot uzņēmējsabiedrības reitingu pirms un pēc parāda pārvēršanas. Šo reitingu iespējams izmantot, lai aprēķinātu saistību nepildīšanas varbūtību, ko savukārt iespējams izmantot, lai aprēķinātu parāda tirgus vērtību. Komisija uzskata, ka tad, ja šādi reitingi nav pieejami, šāds aprēķins nav iespējams un ka kļūdas, kas radušās, izmantojot slikti aprēķinātu tirgus vērtību, būtu nozīmīgas. |
| --- | --- |

(143)

Tomēr Komisija vispirms norāda, ka, ņemot vērā to, ka Oltchim parāds nav tirgojams un ka nepastāv vietējais tirgus parādu tirgošanai, ir ļoti grūti noteikt šā parāda tirgus vērtību. Tā vietā parāda tirgus vērtību teorētiski ir iespējams noteikt, nosakot uzņēmējsabiedrības reitingu pirms un pēc parāda pārvēršanas. Šo reitingu iespējams izmantot, lai aprēķinātu saistību nepildīšanas varbūtību, ko savukārt iespējams izmantot, lai aprēķinātu parāda tirgus vērtību. Komisija uzskata, ka tad, ja šādi reitingi nav pieejami, šāds aprēķins nav iespējams un ka kļūdas, kas radušās, izmantojot slikti aprēķinātu tirgus vērtību, būtu nozīmīgas.

| (144) | Otrkārt, ja tiktu pieņemts, ka neto parāds tika tirgots ar to pašu diskontu attiecībā uz tā bilances vērtību pirms un pēc parāda pārvēršanas, tad aprēķina rezultāti nemainās, neatkarīgi no diskonta apjoma. Jebkuras pārmaiņas neto finanšu parāda vērtībā radītu proporcionālas pārmaiņas ar pretēju zīmi tirgus kapitalizācijas vērtībā. Ietekme, kāda rodas, pieskaitot parāda bilances vērtību vai tā tirgus vērtību, ir neitrāla, jo parāda vērtību vispirms pieskaita, lai iegūtu UV, un tad atņem, lai iegūtu akciju jauno pašu kapitāla vērtību. |
| --- | --- |

(144)

Otrkārt, ja tiktu pieņemts, ka neto parāds tika tirgots ar to pašu diskontu attiecībā uz tā bilances vērtību pirms un pēc parāda pārvēršanas, tad aprēķina rezultāti nemainās, neatkarīgi no diskonta apjoma. Jebkuras pārmaiņas neto finanšu parāda vērtībā radītu proporcionālas pārmaiņas ar pretēju zīmi tirgus kapitalizācijas vērtībā. Ietekme, kāda rodas, pieskaitot parāda bilances vērtību vai tā tirgus vērtību, ir neitrāla, jo parāda vērtību vispirms pieskaita, lai iegūtu UV, un tad atņem, lai iegūtu akciju jauno pašu kapitāla vērtību.

| (145) | Treškārt, pieņemot, ka pēc pārvēršanas atlikušais parāds tiek tirgots ar diskontu, kas ir citāds nekā pirms parāda pārvēršanas, lai veiktu jēgpilnu aprēķinu, ir nepieciešams ņemt vērā to, ka pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā atlikušā parāda tirgus vērtība, iespējams, joprojām būs zemāka nekā tā bilances vērtība, bet jebkurā gadījumā tā būs augstāka nekā parāda tirgus vērtība pirms parāda pārvēršanas. Tā kā nav pieejama bāze, lai noteiktu šādus diskontus, nav iespējams noteikt to, kāda ietekme būs pārmaiņām šajos diskontos, jo vienlaikus būtu nepieciešams mainīt pārāk daudz parametru. |
| --- | --- |

(145)

Treškārt, pieņemot, ka pēc pārvēršanas atlikušais parāds tiek tirgots ar diskontu, kas ir citāds nekā pirms parāda pārvēršanas, lai veiktu jēgpilnu aprēķinu, ir nepieciešams ņemt vērā to, ka pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā atlikušā parāda tirgus vērtība, iespējams, joprojām būs zemāka nekā tā bilances vērtība, bet jebkurā gadījumā tā būs augstāka nekā parāda tirgus vērtība pirms parāda pārvēršanas. Tā kā nav pieejama bāze, lai noteiktu šādus diskontus, nav iespējams noteikt to, kāda ietekme būs pārmaiņām šajos diskontos, jo vienlaikus būtu nepieciešams mainīt pārāk daudz parametru.

| (146) | No otras puses, Komisija norāda, ka Oltchim finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā SFPS un to revīziju ir veicis neatkarīgs revidents KPMG. Šajos finanšu pārskatos finanšu saistības ir parādītas to patiesajā vērtībā saskaņā ar 39. SGS. 39. SGS definē patieso vērtību kā summu, pret kuru varētu apmainīt aktīvu vai nokārtot saistības starp informētām, ieinteresētām personām parastos konkurences apstākļos. Pamatojoties uz to, KPMG apliecināja, ka uzņēmējsabiedrības ilgtermiņa parāda patiesā vērtība būtiski neatšķīrās no tā bilances vērtības. |
| --- | --- |

(146)

No otras puses, Komisija norāda, ka Oltchim finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā SFPS un to revīziju ir veicis neatkarīgs revidents KPMG. Šajos finanšu pārskatos finanšu saistības ir parādītas to patiesajā vērtībā saskaņā ar 39. SGS. 39. SGS definē patieso vērtību kā summu, pret kuru varētu apmainīt aktīvu vai nokārtot saistības starp informētām, ieinteresētām personām parastos konkurences apstākļos. Pamatojoties uz to, KPMG apliecināja, ka uzņēmējsabiedrības ilgtermiņa parāda patiesā vērtība būtiski neatšķīrās no tā bilances vērtības.

| (147) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka ir patiešām atbilstīgi izmantot parāda bilances vērtību, lai aprēķinātu pašu kapitāla tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(147)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka ir patiešām atbilstīgi izmantot parāda bilances vērtību, lai aprēķinātu pašu kapitāla tirgus vērtību.

| (148) | Tomēr, lai pārbaudītu aprēķina pareizību, Komisija papildus veica jutīguma analīzi, t. i., tā noteica procentos izteiktu starpību starp neto parāda bilances vērtību un tirgus vērtību pirms parāda pārvēršanas, kas izlīdzinātu valstij piederošās akciju daļas pašreizējo vērtību pēc parāda pārvēršanas un likvidācijas vērtību, pieņemot, ka parāda tirgus vērtība atbildīs tā bilances vērtībai pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā. Šo procentos izteikto vērtību var uzskatīt par zināma veida kļūdas robežu parāda tirgus vērtības aprēķinam. |
| --- | --- |

(148)

Tomēr, lai pārbaudītu aprēķina pareizību, Komisija papildus veica jutīguma analīzi, t. i., tā noteica procentos izteiktu starpību starp neto parāda bilances vērtību un tirgus vērtību pirms parāda pārvēršanas, kas izlīdzinātu valstij piederošās akciju daļas pašreizējo vērtību pēc parāda pārvēršanas un likvidācijas vērtību, pieņemot, ka parāda tirgus vērtība atbildīs tā bilances vērtībai pēc parāda pārvēršanas akciju kapitālā. Šo procentos izteikto vērtību var uzskatīt par zināma veida kļūdas robežu parāda tirgus vērtības aprēķinam.

| (149) | Komisija uzskata, ka no visiem scenārijiem (UV, kas balstīta uz mediānu, vidējo un vidējo svērto vērtību) vidējā svērtā vērtība ir visprecīzākais scenārijs, jo tajā gadījumā vērtības tiek svērtas ar tirgoto akciju apjomiem. Šā scenārija gadījumā iepriekšminētā kļūdas robeža ir 15 %. Komisija secina, ka šāda apmēra kļūdas robeža ir pietiekami liela, lai ļautu uzskatīt, ka UV aprēķins ir balstīts uz uzticamiem datiem. |
| --- | --- |

(149)

Komisija uzskata, ka no visiem scenārijiem (UV, kas balstīta uz mediānu, vidējo un vidējo svērto vērtību) vidējā svērtā vērtība ir visprecīzākais scenārijs, jo tajā gadījumā vērtības tiek svērtas ar tirgoto akciju apjomiem. Šā scenārija gadījumā iepriekšminētā kļūdas robeža ir 15 %. Komisija secina, ka šāda apmēra kļūdas robeža ir pietiekami liela, lai ļautu uzskatīt, ka UV aprēķins ir balstīts uz uzticamiem datiem.

| (150) | Tāpēc pēc tam, kad ir aprēķināta pašu kapitāla tirgus vērtība, var aprēķināt valstij beigās piederošās akciju daļas vērtību, izmantojot šo kopējā pašu kapitāla tirgus vērtību un pamatojoties uz valsts akciju turējumu, kurš pēc parāda pārvēršanas būs šāds (40):

  6.   tabula


  Rumānijas valstij piederošā Oltchim akciju daļa pirms un pēc plānotās parāda pārvēršanas | Akciju daļa pirms parāda pārvēršanas | Akciju daļa pēc parāda pārvēršanas

  AVAS parāds un par to uzkrātie procenti ir pārvērstais parāds |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAS | 0 % | [80]–[100] % |
| Ekonomikas ministrija | 54,81 % | [0]–[5] % |
| Valsts kopā | 54,81 % | [80]–[100] % |

(150)

Tāpēc pēc tam, kad ir aprēķināta pašu kapitāla tirgus vērtība, var aprēķināt valstij beigās piederošās akciju daļas vērtību, izmantojot šo kopējā pašu kapitāla tirgus vērtību un pamatojoties uz valsts akciju turējumu, kurš pēc parāda pārvēršanas būs šāds (40):

6.   tabula

Rumānijas valstij piederošā Oltchim akciju daļa pirms un pēc plānotās parāda pārvēršanas

Akciju daļa pirms parāda pārvēršanas

Akciju daļa pēc parāda pārvēršanas

AVAS parāds un par to uzkrātie procenti ir pārvērstais parāds

AVAS

0 %

[80]–[100] %

Ekonomikas ministrija

54,81 %

[0]–[5] %

Valsts kopā

54,81 %

[80]–[100] %

| (151) | Tādēļ pēc AVAS parāda pamatsummas un saskaņā ar līgumu piemēroto procentu pārvēršanas Oltchim pašu kapitāla tirgus vērtība būs robežās no EUR [20]–[30] līdz [90]–[100] miljoniem, un tā rezultātā kopējās valstij piederošās akciju daļas ([80]–[100] %) pašreizējā vērtība (41) būs robežās no EUR [15]–[30] līdz [75]–[90] miljoniem. 7. tabulā sniegts apkopojums par UV aprēķinu visu scenāriju gadījumā un salīdzinājums ar visām vērtībām, kas piemērojamas likvidācijas gadījumā.

  7.   tabula


  Parāda pārvēršanas un tūlītējas privatizācijas scenārija un likvidācijas scenārija salīdzinājums, pamatojoties uz UV metodi











  Gaidāmie valsts ieņēmumi
  miljonos EUR | Parāda pārvēršana un tūlītēja privatizācija | Likvidācijas rezultātā iegūto ieņēmumu neto pašreizējā vērtība | Salīdzinājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Uz 44 mēnešu mediānas akciju cenas balstīta UV | Uz 44 mēnešu vidējās cenas balstīta UV | Uz 44 mēnešu vidējās svērtās akciju cenas balstīta UV | | |
| Pašu kapitāla tirgus vērtība | [20]–[30] | [45]–[60] | [90]–[100] | | |
| Apvienotās valstij piederošās akciju daļas vērtība | [15]–[40] | [45]–[60] | [80]–[100] | | |
| Apvienotās valstij piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (98,44 %) | [15]–[40] | [30]–[50] | [75]–[90] | [10]–[40] | Likvidācija < Parāda pārvēršana un privatizācija |
| AVAS piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (96,54 %) | [15]–[40] | [30]–[50] | [70]–[80] | [10]–[40] | Likvidācija < Parāda pārvēršana un privatizācija |
| Ekonomikas ministrijai piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (1,9 %) | [0]–[1] | [0]–[1] | [1]–[2] | [0]–[1] | Likvidācija < Parāda pārvēršana un privatizācija |

(151)

Tādēļ pēc AVAS parāda pamatsummas un saskaņā ar līgumu piemēroto procentu pārvēršanas Oltchim pašu kapitāla tirgus vērtība būs robežās no EUR [20]–[30] līdz [90]–[100] miljoniem, un tā rezultātā kopējās valstij piederošās akciju daļas ([80]–[100] %) pašreizējā vērtība (41) būs robežās no EUR [15]–[30] līdz [75]–[90] miljoniem. 7. tabulā sniegts apkopojums par UV aprēķinu visu scenāriju gadījumā un salīdzinājums ar visām vērtībām, kas piemērojamas likvidācijas gadījumā.

7.   tabula

Parāda pārvēršanas un tūlītējas privatizācijas scenārija un likvidācijas scenārija salīdzinājums, pamatojoties uz UV metodi

Gaidāmie valsts ieņēmumi

miljonos EUR

Parāda pārvēršana un tūlītēja privatizācija

Likvidācijas rezultātā iegūto ieņēmumu neto pašreizējā vērtība

Salīdzinājums

Uz 44 mēnešu mediānas akciju cenas balstīta UV

Uz 44 mēnešu vidējās cenas balstīta UV

Uz 44 mēnešu vidējās svērtās akciju cenas balstīta UV

Pašu kapitāla tirgus vērtība

[20]–[30]

[45]–[60]

[90]–[100]

Apvienotās valstij piederošās akciju daļas vērtība

[15]–[40]

[45]–[60]

[80]–[100]

Apvienotās valstij piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (98,44 %)

[15]–[40]

[30]–[50]

[75]–[90]

[10]–[40]

Likvidācija < Parāda pārvēršana un privatizācija

AVAS piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (96,54 %)

[15]–[40]

[30]–[50]

[70]–[80]

[10]–[40]

Likvidācija < Parāda pārvēršana un privatizācija

Ekonomikas ministrijai piederošās akciju daļas neto pašreizējā vērtība (1,9 %)

[0]–[1]

[0]–[1]

[1]–[2]

[0]–[1]

Likvidācija < Parāda pārvēršana un privatizācija

| (152) | Visos novērtētajos UV scenārijos gan valsts kreditors AVAS, gan valsts akcionārs Ekonomikas ministrija labākus rezultātus iegūst no parāda pārvēršanas un tūlītējas privatizācijas, nevis no uzņēmējsabiedrības likvidācijas. Parāda pārvēršana samazinās pašreizējā valsts akcionāra Ekonomikas ministrijas akciju daļu, un tā rezultātā kreditora AVAS akciju daļa būs [80]–[100] %. Tomēr Ekonomikas ministrijai nav iemesla iebilst pret parāda pārvēršanu, jo likvidācijas gadījumā tā neko neiegūtu par sev piederošo uzņēmējsabiedrības akciju daļu. Valsts kreditors AVAS vairāk iegūtu pat scenārijā ar zemāko aprēķināto UV nekā tad, ja pieņemtu lēmumu likvidēt uzņēmējsabiedrību (EUR [10]–[30] miljoni salīdzinājumā ar EUR [10]–[30] miljoniem). |
| --- | --- |

(152)

Visos novērtētajos UV scenārijos gan valsts kreditors AVAS, gan valsts akcionārs Ekonomikas ministrija labākus rezultātus iegūst no parāda pārvēršanas un tūlītējas privatizācijas, nevis no uzņēmējsabiedrības likvidācijas. Parāda pārvēršana samazinās pašreizējā valsts akcionāra Ekonomikas ministrijas akciju daļu, un tā rezultātā kreditora AVAS akciju daļa būs [80]–[100] %. Tomēr Ekonomikas ministrijai nav iemesla iebilst pret parāda pārvēršanu, jo likvidācijas gadījumā tā neko neiegūtu par sev piederošo uzņēmējsabiedrības akciju daļu. Valsts kreditors AVAS vairāk iegūtu pat scenārijā ar zemāko aprēķināto UV nekā tad, ja pieņemtu lēmumu likvidēt uzņēmējsabiedrību (EUR [10]–[30] miljoni salīdzinājumā ar EUR [10]–[30] miljoniem).

| (153) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, var secināt, ka gadījumā, ja uzņēmējsabiedrība tiek pilnībā privatizēta īsā termiņā pēc parāda pārvēršanas, paziņotais pasākums (parāda pārvēršana un tai sekojoša pilnīga privatizācija) nesniedz priekšrocības Oltchim, jo šis pasākums ļauj valsts kreditoram AVAS atgūt vairāk nekā gadījumā, ja tā nolemtu uzņēmējsabiedrību likvidēt. Tāpēc Komisija ņem vērā Rumānijas iestāžu apņemšanos (sk. 17. un 73. apsvērumu) pilnībā privatizēt uzņēmējsabiedrību līdz 2012. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, var secināt, ka gadījumā, ja uzņēmējsabiedrība tiek pilnībā privatizēta īsā termiņā pēc parāda pārvēršanas, paziņotais pasākums (parāda pārvēršana un tai sekojoša pilnīga privatizācija) nesniedz priekšrocības Oltchim, jo šis pasākums ļauj valsts kreditoram AVAS atgūt vairāk nekā gadījumā, ja tā nolemtu uzņēmējsabiedrību likvidēt. Tāpēc Komisija ņem vērā Rumānijas iestāžu apņemšanos (sk. 17. un 73. apsvērumu) pilnībā privatizēt uzņēmējsabiedrību līdz 2012. gada 31. maijam.

| (154) | Komisija uzskata, ka uz tirgus kapitalizācijas un UV metodēm balstīto kvantitatīvo novērtējumu atbalsta šādi divi argumenti, kurus neatkarīgie eksperti nebija apzinājuši. |
| --- | --- |

(154)

Komisija uzskata, ka uz tirgus kapitalizācijas un UV metodēm balstīto kvantitatīvo novērtējumu atbalsta šādi divi argumenti, kurus neatkarīgie eksperti nebija apzinājuši.

| (155) | Pirmkārt, novērtējuma pamatā ir akciju tirgus cena. Tomēr, tā kā valstij piederošā Oltchim akciju daļa tiks pārdota kā viena vienība, pircējs varēs kontrolēt uzņēmējsabiedrību. Tāpēc pircējs vēlēsies maksāt piemaksu par kontroles iegūšanu pār akciju daļu, kā tas parasti notiek līdzīgos darījumos. |
| --- | --- |

(155)

Pirmkārt, novērtējuma pamatā ir akciju tirgus cena. Tomēr, tā kā valstij piederošā Oltchim akciju daļa tiks pārdota kā viena vienība, pircējs varēs kontrolēt uzņēmējsabiedrību. Tāpēc pircējs vēlēsies maksāt piemaksu par kontroles iegūšanu pār akciju daļu, kā tas parasti notiek līdzīgos darījumos.

| (156) | Otrkārt, Komisija norāda, ka 2007. gadā PCC vēlējās maksāt EUR 7,5 miljonus par faktisko Oltchim akciju daļu 12 % apmērā un 2011. gadā — EUR 2,6 miljonus par Oltchim akciju papildu daļu 3,6 % apmērā. No vienas puses, tas parāda, ka viens privātais ieguldītājs uzskatīja, ka Oltchim vērtība 2011. gadā palielinājās salīdzinājumā ar 2007. gadu (jo tas bija gatavs maksāt augstāku cenu par vienu akciju) un ka, pamatojoties uz 2011. gada darījumu, 100 % akciju tiktu novērtētas par summu EUR 73 miljoni, kas būtiski pārsniedz likvidācijas vērtību. |
| --- | --- |

(156)

Otrkārt, Komisija norāda, ka 2007. gadā PCC vēlējās maksāt EUR 7,5 miljonus par faktisko Oltchim akciju daļu 12 % apmērā un 2011. gadā — EUR 2,6 miljonus par Oltchim akciju papildu daļu 3,6 % apmērā. No vienas puses, tas parāda, ka viens privātais ieguldītājs uzskatīja, ka Oltchim vērtība 2011. gadā palielinājās salīdzinājumā ar 2007. gadu (jo tas bija gatavs maksāt augstāku cenu par vienu akciju) un ka, pamatojoties uz 2011. gada darījumu, 100 % akciju tiktu novērtētas par summu EUR 73 miljoni, kas būtiski pārsniedz likvidācijas vērtību.

IX.4.   Secinājums par priekšrocību kritēriju

| (157) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, t. i., uz to, ka i) uzņēmējsabiedrība neguva nekādas nepamatotas priekšrocības no tā, kādā veidā valsts iestādes veica valsts parāda atgūšanu, kas ir šā paziņotā pasākuma priekšmets, un ka ii) parāda pārvēršana kā tāda nesniedza uzņēmējsabiedrībai nekādas nepamatotas priekšrocības, Komisija secina, ka pašreizējais paziņotais pasākums (kurš radies iepriekšējā 1. un 3. pasākuma apvienojuma rezultātā) neatbilst priekšrocību kritērijam). Ņemot vērā šo konstatējumu, citi kumulatīvie kritēriji, kas atrodami valsts atbalsta jēdziena definīcijā, kas izriet no LESD 107. panta 1. punkta, nav jāanalizē, lai novērtētu attiecīgo paziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

(157)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, t. i., uz to, ka i) uzņēmējsabiedrība neguva nekādas nepamatotas priekšrocības no tā, kādā veidā valsts iestādes veica valsts parāda atgūšanu, kas ir šā paziņotā pasākuma priekšmets, un ka ii) parāda pārvēršana kā tāda nesniedza uzņēmējsabiedrībai nekādas nepamatotas priekšrocības, Komisija secina, ka pašreizējais paziņotais pasākums (kurš radies iepriekšējā 1. un 3. pasākuma apvienojuma rezultātā) neatbilst priekšrocību kritērijam). Ņemot vērā šo konstatējumu, citi kumulatīvie kritēriji, kas atrodami valsts atbalsta jēdziena definīcijā, kas izriet no LESD 107. panta 1. punkta, nav jāanalizē, lai novērtētu attiecīgo paziņoto pasākumu.

X.   SECINĀJUMS

| (158) | Oficiālā izmeklēšanas procedūra, kas tika uzsākta saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu attiecībā uz 2. pasākumu (valsts garantija), ir jāpārtrauc kā strīdīga pēc tam, kad tika atsaukts paziņojums par šo pasākumu. |
| --- | --- |

(158)

Oficiālā izmeklēšanas procedūra, kas tika uzsākta saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu attiecībā uz 2. pasākumu (valsts garantija), ir jāpārtrauc kā strīdīga pēc tam, kad tika atsaukts paziņojums par šo pasākumu.

| (159) | Pašreizējais paziņotais pasākums (iepriekšējā 1. un 3. pasākuma apvienojums) neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(159)

Pašreizējais paziņotais pasākums (iepriekšējā 1. un 3. pasākuma apvienojums) neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (160) | Šā secinājuma pamatā ir stingrs Rumānijas nodoms pilnībā pārdot valstij piederošo Oltchim akciju daļu, kā teikts premjerministra Emil Boc2011. gada 21. oktobra vēstulē un atkārtoti apstiprināts premjerministra Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē, |
| --- | --- |

(160)

Šā secinājuma pamatā ir stingrs Rumānijas nodoms pilnībā pārdot valstij piederošo Oltchim akciju daļu, kā teikts premjerministra Emil Boc2011. gada 21. oktobra vēstulē un atkārtoti apstiprināts premjerministra Ungureanu2012. gada 16. februāra vēstulē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu Komisija ir nolēmusi slēgt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto valsts garantiju (2. pasākums) Oltchim labā, ņemot vērā to, ka Rumānija ir atsaukusi savu paziņojumu un turpmāk neīstenos šo pasākumu.

2. pants

1. pasākums, par kuru Rumānija paziņoja 2009. gada 17. jūlijā un kuru tā grozīja 2011. gada 22. jūnijā, 2011. gada 9. septembrī, 2011. gada 21. oktobrī un 2012. gada 16. februārī, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

3. pasākums, ko Rumānija īstenoja 2007. gadā, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2012. gada 7. martā

Komisijas vārdā

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Sākot ar 2009. gada 1. decembri, Eiropas Kopienas (EK) dibināšanas līguma 87. un 88. pants attiecīgi ir LESD 107. un 108. pants. Abu pantu noteikumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgos gadījumos jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD ir ieviestas arī dažas pārmaiņas terminoloģijā, piemēram, termins „Kopiena” ir aizstāts ar terminu „Savienība” un termins „kopējais tirgus” — ar terminu „iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā tiks lietota LESD terminoloģija.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 15. decembra lēmums C(2009) 6867 galīgā versija, OV C 321, 29.12.2009., 21.-35. lpp.

2

(3)  ECB noteiktais valūtas maiņas kurss 2009. gada 17. jūlijā bija EUR 1 = RON 4,2. Šajā lēmumā visas RON esošās vērtības ir pārvērstas EUR, izmantojot minēto valūtas maiņas kursu, izņemot gadījumus, kad dati bija pieejami/ tika sniegti tikai EUR, un tad izmantota tikai vērtība EUR.

3

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Rumānijas privatizācijas aģentūra. Sk. 10. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Oltchim dati.

6

Oltchim

(7)  Uzņēmējsabiedrības īss apraksts pieejams Bukarestes fondu biržā. Sk. http://investing.businessweek.com/research/stocks/snapshot/snapshot.asp?ticker=OLT:RO.

7

(8)  Informācija pieejama Oltchim interneta vietnē www.oltchim.ro.

8

Oltchim

(9)  Ņemot vērā to, ka tobrīd apgrozībā esošā Rumānijas valūta — ROL — bija pakļauta hiperinflācijai.

9

(10)  Tobrīd parāds tika nodots Rumānijas aģentūrai AVAB (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare — Banku aktīvu atgūšanas iestāde), kura 2004. gada maijā tika apvienota ar privatizācijas aģentūru APAPS (Privatizācijas un valsts īpašumtiesību pārvaldes iestāde) un pārsaukta par AVAS (Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului — Valsts aktīvu atgūšanas iestāde). Vienkāršības labad šajā lēmumā AVAS un AVAB tiks apzīmētas ar AVAS.

10

AVAB

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Bancare

APAPS

AVAS

Autoritatea pentru Valorificarea Activelor Statului

AVAS

AVAB

AVAS

(11)  Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 45/2006.

11

(12)  Kā paskaidrots 32. apsvērumā, summa USD 95 miljonu apmērā, ko radīja parāda pārvēršanas atcelšana, tika uzrādīta Oltchim pārskatos tikai 2007. gada laikā.

12

Oltchim

(13)  RON aizstāja ROL 2005. gada 1. jūlijā; 1 RON ir vienāds ar 10 000 ROL.

13

(14)  Londonas starpbanku tirgus likme.

14

(15)  2011. gada maijā PCC fondu biržā vēl iegādājās akciju daļu 3,6 % apmērā, samaksājot EUR 2,6 miljonus. 2011. gada jūnijā PCC SE noslēdza savienību ar Apvienotās Karalistes ieguldījumu fondu Carlson Ventures Ltd, kurš fondu biržā arī bija iegādājies Oltchim akcijas. PCC un Carlson Ventures pašlaik kopā pieder 32 % Oltchim akciju.

15

PCC

PCC SE

Carlson Ventures Ltd

Oltchim

PCC

Carlson Ventures

Oltchim

(16)  Konfidenciāla informācija.

16

(17)  Dati 2011. gada 31. jūnija starpperioda finanšu pārskatos bija norādīti EUR.

17

(18)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

18

(19)  Saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 780/2006, ar ko ievieš Padomes Direktīvu 2003/87/EK, tautsaimniecības dalībniekiem CO2 sertifikāti par iepriekšējo gadu jāiesniedz līdz 30. aprīlim. Par sertifikātu neiesniegšanu laikā tiek piemērota soda nauda.

19

2

(20)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

20

(21)  Padomes lēmums 2011/288/ES (OV L 132, 19.5.2011., 5. lpp).

21

(22)  Sk. http://www.imf.org/external/pubs/cat/longres.aspx?sk=24767.0.

22

(23)  Pieejams http://www.imf.org/external/np/loi/2011/rou/060911.pdf.

23

(24)  OV L 157, 21.6.2005., 268. lpp.

24

(25)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

25

(26)  OV L 157, 21.6.2005., 268. lpp.

26

(27)  Sk., piemēram, Komisijas 2007. gada 24. aprīļa lēmumu lietā E 12/2005 Neierobežota garantija Poczta Polska, OV C 284, 27.11.2007., 2. lpp., Komisijas 2007. gada 18. jūlija lēmumu lietā C 27/2004 Agrobanka, OV L 67, 11.3.2008., 3. lpp., Komisijas 2004. gada 28. janvāra lēmumu lietā CZ 14/2003 Česka Spoŕitelna, a.s., OV C 195, 31.7.2004., 2. lpp., un Komisijas 2004. gada 3. marta lēmumu lietā CZ 58/2003 Evrobanka, a.s.,
  OV C 115, 30.4.2004., 40. lpp.

27

Poczta Polska

Agrobanka

Česka Spoŕitelna, a.s

Evrobanka, a.s.,

(28)  Sk. lietu C-342/96 Spānija/Komisija (Tubacex), Recueil 1999, I-2459. lpp., 46. punkts, lietu T-152/99 HAMSA/Komisija, Recueil 2002, II-3049. lpp., 167. punkts

28

(Tubacex)

Recueil

HAMSA/

Recueil

(29)  Jo īpaši bija darbības plāns, ko Oltchim vadība sagatavoja laikposmam no 2006. gada līdz 2010. gadam, un 2007. gada maija neatkarīgs konsultatīvs atzinums, ko sagatavoja Raiffeisen, un 2007. gada maija tehniskais konsultatīvais ziņojums, ko sagatavoja Techno Orbichem.

29

Oltchim

Raiffeisen

Techno Orbichem

(30)  Piemēram, Komisijai 2011. gada 14. aprīlī Rumānijas iestāžu iesniegtais darbības plāns, par kuru Komisijai tika paziņots 2009. gada 17. jūlijā, un 2011. gada 13. aprīļa pētījums, ko sagatavoja Roland Berger.

30

Roland Berger

(31)  Saskaņā ar aprēķinu īpašās brīvprātīgās likvidācijas procedūras ilgums ir aptuveni 18 mēneši.

31

(32)  Atgūšanas likme [10]–[20] % ir zemāka nekā iepriekš aprēķinātais līmenis [15]–[25] %, jo vērā tika ņemti arī AVAS piemērotie papildu procenti, kas ir nenodrošināts parāds.

32

AVAS

(33)  Vidējās svērtās kapitāla cenas vērtība — diskontēta līdz 2011. gada 30. jūnija vērtībai, piemērojot diskonta likmi 10,7 % apmērā —, kuru noteica konsultāciju uzņēmums Roland Berger savā 2011. gada 13. aprīļa pētījumā un kuru Rumānijas iestādes 2011. gada 14. aprīlī iesniedza Komisijai.

33

Roland Berger

(34)  Sk. 32. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  Lai gan sākotnējā paziņojumā Rumānija sniedza darbības plānu, tajā esošās finanšu prognozes bija balstītas uz apjomīgiem ieguldījumiem, kas sasniedza EUR 424 miljonus, un tāpēc esošajā situācijā, kad valsts ir atteikusies no turpmākiem ieguldījumu plāniem, uz šādām prognozēm nevar paļauties.

35

(36)  Tajā laikposmā tirgoto akciju daļa mēnesī svārstījās no 0,01 % līdz 13,45 % no kopējām akcijām.

36

(37)  Laikposmā no 2011. gada februāra līdz 2012. gada februārim 52 nedēļu augstākā cena sasniedza pat RON 2,21 par akciju.

37

(38)  Vidējais svērtais rādītājs tika aprēķināts, pamatojoties uz tirgoto akciju apjomu.

38

(39)  Mazākuma procenti un priekšrocību akcijas ir vienādas ar nulli, un nauda un naudas ekvivalenti, kam ir nenozīmīga vērtība, netika ņemti vērā, aprēķinot neto parādu.

39

(40)  Analīzes vajadzībām ziņojumā nebija ņemta vērā iespējamā privāto akcionāru piedalīšanās kapitāla palielināšanā, jo tās ietekme uz Rumānijas valstij piederošās akciju daļas vērtību tiek uzskatīta par neitrālu.

40

(41)  Diskontēts, izmantojot diskonta likmi 10,7, iegūstot 2011. gada 30. jūnija vērtību, līdzīgi kā ar likvidācijas vērtību.

41

---

| 1.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 148/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 148/52

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 23. janvāris)

par valsts atbalstu SA.24123 (2012/C) (ex 2011/NN), ko īstenojusi Nīderlande Iespējama zemes pārdošana zem tirgus cenas, ko veikusi Leidschendam-Voorburg pašvaldība

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 87)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/247/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Stichting Behoud Damplein Leidschendam (turpmāk "Stichting"), 2006. gadā izveidots fonds ar mērķi aizsargāt Damplein apkārtnē, Leidschendam-Voorburg pašvaldībā (Nīderlandē) dzīvojošo cilvēku intereses, 2007. gada 10. septembra vēstulē iesniedza Komisijai sūdzību par valsts atbalstu, kas, iespējams, piešķirts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu, kura īstenošanu ierosināja Leidschendam-Voorburg pašvaldība sadarbībā ar vairākām privātpersonām. |
| --- | --- |

(1)

Stichting Behoud Damplein Leidschendam (turpmāk "Stichting"), 2006. gadā izveidots fonds ar mērķi aizsargāt Damplein apkārtnē, Leidschendam-Voorburg pašvaldībā (Nīderlandē) dzīvojošo cilvēku intereses, 2007. gada 10. septembra vēstulē iesniedza Komisijai sūdzību par valsts atbalstu, kas, iespējams, piešķirts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu, kura īstenošanu ierosināja Leidschendam-Voorburg pašvaldība sadarbībā ar vairākām privātpersonām.

| (2) | Komisija 2007. gada 12. oktobra vēstulē pārsūtīja sūdzību izskatīšanai Nīderlandes iestādēm un aicināja tās atbildēt uz vairākiem jautājumiem. Nīderlandes iestādes iesniedza atbildi 2007. gada 7. decembra vēstulē. Komisija 2008. gada 25. aprīļa, 2008. gada 12. septembra, 2009. gada 14. augusta, 2010. gada 12. februāra un 2011. gada 2. augusta vēstulē Nīderlandes iestādēm nosūtīja papildu informācijas pieprasījumus. Nīderlandes iestādes atbildēja uz šiem pieprasījumiem attiecīgi 2008. gada 30. maija, 2008. gada 7. novembra, 2009. gada 30. oktobra, 2010. gada 12. aprīļa, 2011. gada 29. septembra un 2011. gada 3. oktobra vēstulē. Komisijas dienestu un Nīderlandes iestāžu pārstāvji 2010. gada 12. martā tikās sanāksmē, un pēc tam Komisija saņēma papildu informāciju, kas tika sniegta 2010. gada 30. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 12. oktobra vēstulē pārsūtīja sūdzību izskatīšanai Nīderlandes iestādēm un aicināja tās atbildēt uz vairākiem jautājumiem. Nīderlandes iestādes iesniedza atbildi 2007. gada 7. decembra vēstulē. Komisija 2008. gada 25. aprīļa, 2008. gada 12. septembra, 2009. gada 14. augusta, 2010. gada 12. februāra un 2011. gada 2. augusta vēstulē Nīderlandes iestādēm nosūtīja papildu informācijas pieprasījumus. Nīderlandes iestādes atbildēja uz šiem pieprasījumiem attiecīgi 2008. gada 30. maija, 2008. gada 7. novembra, 2009. gada 30. oktobra, 2010. gada 12. aprīļa, 2011. gada 29. septembra un 2011. gada 3. oktobra vēstulē. Komisijas dienestu un Nīderlandes iestāžu pārstāvji 2010. gada 12. martā tikās sanāksmē, un pēc tam Komisija saņēma papildu informāciju, kas tika sniegta 2010. gada 30. augusta vēstulē.

| (3) | Komisija 2012. gada 26. janvāra vēstulē informēja Nīderlandi, ka tā ir pieņēmusi lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk "LESD") 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (2) attiecībā uz konkrētu pasākumu, kas veikts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu. Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu (turpmāk "lēmums sākt procedūru") publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Ar šo lēmumu Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par tās veikto pasākuma sākotnējo novērtējumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2012. gada 26. janvāra vēstulē informēja Nīderlandi, ka tā ir pieņēmusi lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk "LESD") 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (2) attiecībā uz konkrētu pasākumu, kas veikts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu. Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu (turpmāk "lēmums sākt procedūru") publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Ar šo lēmumu Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par tās veikto pasākuma sākotnējo novērtējumu.

| (4) | Pēc diviem termiņa pagarinājumiem piezīmju iesniegšanai un pēc sanāksmes ar Komisijas dienestu pārstāvjiem saņēmēju klātbūtnē 2012. gada 12. martā Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Pēc diviem termiņa pagarinājumiem piezīmju iesniegšanai un pēc sanāksmes ar Komisijas dienestu pārstāvjiem saņēmēju klātbūtnē 2012. gada 12. martā Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru.

| (5) | Stichting2012. gada 16. aprīļa vēstulē iesniedza Komisijai piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Šo piezīmju nekonfidenciālo versiju nosūtīja Nīderlandes iestādēm 2012. gada 16. maija vēstulē. Nīderlandes iestādes 2012. gada 14. jūnija vēstulē iesniedza savus komentārus par Stichting piezīmēm. |
| --- | --- |

(5)

Stichting2012. gada 16. aprīļa vēstulē iesniedza Komisijai piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Šo piezīmju nekonfidenciālo versiju nosūtīja Nīderlandes iestādēm 2012. gada 16. maija vēstulē. Nīderlandes iestādes 2012. gada 14. jūnija vēstulē iesniedza savus komentārus par Stichting piezīmēm.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Saņēmēji un iesaistītās puses

| (6) | Pasākumu saņēmējs ir partnerība Schouten-de Jong Bouwfonds (turpmāk "SJB"). Šo partnerību izveidoja Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (turpmāk "Schouten de Jong") un Bouwfonds Ontwikkeling BV (turpmāk "Bouwfonds") ar apstrīdēto nekustamā īpašuma projekta īstenošanu saistītos nolūkos, un tā saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem nav juridiskā persona. |
| --- | --- |

(6)

Pasākumu saņēmējs ir partnerība Schouten-de Jong Bouwfonds (turpmāk "SJB"). Šo partnerību izveidoja Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (turpmāk "Schouten de Jong") un Bouwfonds Ontwikkeling BV (turpmāk "Bouwfonds") ar apstrīdēto nekustamā īpašuma projekta īstenošanu saistītos nolūkos, un tā saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem nav juridiskā persona.

| (7) | Schouten de Jong un Bouwfonds kā partnerības SJB locekļi arī būtu uzskatāmi par pasākumu saņēmējiem (4). |
| --- | --- |

(7)

Schouten de Jong un Bouwfonds kā partnerības SJB locekļi arī būtu uzskatāmi par pasākumu saņēmējiem (4).

| (8) | Uzņēmums Schouten de Jong ir reģistrēts Voorburg, Nīderlandē, un tas šajā valstī, jo īpaši Leidschendam reģionā, darbojas nekustamā īpašuma projektu īstenošanas jomā. Tā apgrozījums 2011. gadā sasniedza EUR 60 miljonus. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums Schouten de Jong ir reģistrēts Voorburg, Nīderlandē, un tas šajā valstī, jo īpaši Leidschendam reģionā, darbojas nekustamā īpašuma projektu īstenošanas jomā. Tā apgrozījums 2011. gadā sasniedza EUR 60 miljonus.

| (9) | Delftā (Nīderlandē) reģistrētais uzņēmums Bouwfonds un Rabo Vastgoed meitasuzņēmums ir lielākais nekustamā īpašuma attīstītājs Nīderlandē un viens no trim lielākajiem Eiropas nekustamā īpašuma tirgus dalībniekiem. Bouwfonds īpaši aktīvi darbojas Nīderlandē, Vācijā un Francijā. 2011. gadā tā apgrozījums bija EUR 1,6 miljardi. |
| --- | --- |

(9)

Delftā (Nīderlandē) reģistrētais uzņēmums Bouwfonds un Rabo Vastgoed meitasuzņēmums ir lielākais nekustamā īpašuma attīstītājs Nīderlandē un viens no trim lielākajiem Eiropas nekustamā īpašuma tirgus dalībniekiem. Bouwfonds īpaši aktīvi darbojas Nīderlandē, Vācijā un Francijā. 2011. gadā tā apgrozījums bija EUR 1,6 miljardi.

| (10) | Leidschendam-Voorburg pašvaldība (turpmāk "pašvaldība") atrodas Nīderlandē, Dienvidholandes provincē, netālu no Hāgas. |
| --- | --- |

(10)

Leidschendam-Voorburg pašvaldība (turpmāk "pašvaldība") atrodas Nīderlandē, Dienvidholandes provincē, netālu no Hāgas.

| (11) | Pašvaldība un SJB izveidoja publiskā un privātā sektora partnerību (turpmāk "PPP"), lai sāktu apstrīdētā nekustamā īpašuma zemes izmantošanas posma īstenošanu. Paredzēja, ka katrai PPP pusei saistībā ar projekta zemes izmantošanas posmu ir jāuzņemas 50 % no izmaksām un riskiem. PPP lēmumu pieņemšanas pamatā bija vienprātības princips. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Schouten de Jong un Bouwfonds ir solidāri atbildīgi ("hoofdelijk aansprakelijk") par SJB saistību izpildi atbilstīgi PPP nolīgumam (5). |
| --- | --- |

(11)

Pašvaldība un SJB izveidoja publiskā un privātā sektora partnerību (turpmāk "PPP"), lai sāktu apstrīdētā nekustamā īpašuma zemes izmantošanas posma īstenošanu. Paredzēja, ka katrai PPP pusei saistībā ar projekta zemes izmantošanas posmu ir jāuzņemas 50 % no izmaksām un riskiem. PPP lēmumu pieņemšanas pamatā bija vienprātības princips. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Schouten de Jong un Bouwfonds ir solidāri atbildīgi ("hoofdelijk aansprakelijk") par SJB saistību izpildi atbilstīgi PPP nolīgumam (5).

2.2.   Nekustamā īpašuma projekts

| (12) | Pašvaldības dome 2004. gada 6. aprīlī pieņēma konceptuālo zemes izmantošanas ģenerālplānu Damcentrum un konceptuālo ģenerālplānu Damcentrum, paredzot pamatnolīgumu ar mērķi "atdzīvināt"Leidschendam pilsētas centru (turpmāk "Leidschendam centra projekts") (6). Leidschendam centra projekts attiecas uz zemes gabalu aptuveni 20,7 hektāru platībā, un projektā paredzēta aptuveni 280 galvenokārt sociālo mājokļu vienību nojaukšana, sabiedrisko vietu un komunālo pakalpojumu (kanalizācijas sistēmas, ielu seguma, apgaismojuma iekārtu utt.) atjaunošana un aptuveni 600 jaunu mājokļu vienību — gan sociālo mājokļu, gan brīvā sektora mājokļu —, kā arī aptuveni 3 000 kvadrātmetru plašu komerciāla izmantojuma (veikalu) telpu un divstāvīgas auto novietnes izbūve un skolas pārvietošana un pārbūve. Leidschendam centra projektu sadalīja vairākos apakšprojektos, un viens no tiem ir nekustamā īpašuma projekts, kas attiecas uz Damplein (turpmāk "Damplein projekts"). |
| --- | --- |

(12)

Pašvaldības dome 2004. gada 6. aprīlī pieņēma konceptuālo zemes izmantošanas ģenerālplānu Damcentrum un konceptuālo ģenerālplānu Damcentrum, paredzot pamatnolīgumu ar mērķi "atdzīvināt"Leidschendam pilsētas centru (turpmāk "Leidschendam centra projekts") (6). Leidschendam centra projekts attiecas uz zemes gabalu aptuveni 20,7 hektāru platībā, un projektā paredzēta aptuveni 280 galvenokārt sociālo mājokļu vienību nojaukšana, sabiedrisko vietu un komunālo pakalpojumu (kanalizācijas sistēmas, ielu seguma, apgaismojuma iekārtu utt.) atjaunošana un aptuveni 600 jaunu mājokļu vienību — gan sociālo mājokļu, gan brīvā sektora mājokļu —, kā arī aptuveni 3 000 kvadrātmetru plašu komerciāla izmantojuma (veikalu) telpu un divstāvīgas auto novietnes izbūve un skolas pārvietošana un pārbūve. Leidschendam centra projektu sadalīja vairākos apakšprojektos, un viens no tiem ir nekustamā īpašuma projekts, kas attiecas uz Damplein (turpmāk "Damplein projekts").

2.2.1.   Būvniecības posms

| (13) | Pamatojoties uz Leidschendam centra projektu, pašvaldība noslēdza sadarbības nolīgumu ar vairākiem privātiem projektu attīstītājiem, tostarp 2004. gada 9. septembrī arī ar SJB (turpmāk "2004. gada sadarbības nolīgums"). 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēja, ka privātie projektu attīstītāji katras konkrētās tiem piešķirtās Leidschendam centra projekta apakšdaļas ietvaros uz savu risku un uz sava rēķina izbūvēs un pārdos paredzēto nekustamo īpašumu. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz Leidschendam centra projektu, pašvaldība noslēdza sadarbības nolīgumu ar vairākiem privātiem projektu attīstītājiem, tostarp 2004. gada 9. septembrī arī ar SJB (turpmāk "2004. gada sadarbības nolīgums"). 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēja, ka privātie projektu attīstītāji katras konkrētās tiem piešķirtās Leidschendam centra projekta apakšdaļas ietvaros uz savu risku un uz sava rēķina izbūvēs un pārdos paredzēto nekustamo īpašumu.

| (14) | Saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu būvniecības darbi bija jāsāk, tiklīdz zemes gabals ir sagatavots būvniecībai (skatīt turpmāk (22) apsvērumu) un ir saņemtas vajadzīgās būvatļaujas. Tomēr attiecībā uz brīvā sektora mājokļu būvniecību privātajiem attīstītājiem atļāva atlikt būvniecību līdz brīdim, kad 70 % no šiem mājokļiem (kopā ar vai bez sociālajiem mājokļiem) attiecīgajā apakšprojekta īstenošanas teritorijā ir pārdoti (2004. gada sadarbības nolīguma 7.5. punkts, turpmāk "70 % klauzula"). Šī 70 % klauzula bieži tiek iekļauta Nīderlandē noslēgtajos būvniecības nolīgumos, un tās mērķis ir ierobežot risku, kuram ir pakļauti projektu attīstītāji saistībā ar tāda nekustamā īpašuma būvniecību, kas, iespējams, netiks pārdots. Tomēr nolīgumā netika paredzēta iespēja atlikt komerciāla izmantojuma telpu un automašīnu pazemes novietnes būvniecību. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu būvniecības darbi bija jāsāk, tiklīdz zemes gabals ir sagatavots būvniecībai (skatīt turpmāk (22) apsvērumu) un ir saņemtas vajadzīgās būvatļaujas. Tomēr attiecībā uz brīvā sektora mājokļu būvniecību privātajiem attīstītājiem atļāva atlikt būvniecību līdz brīdim, kad 70 % no šiem mājokļiem (kopā ar vai bez sociālajiem mājokļiem) attiecīgajā apakšprojekta īstenošanas teritorijā ir pārdoti (2004. gada sadarbības nolīguma 7.5. punkts, turpmāk "70 % klauzula"). Šī 70 % klauzula bieži tiek iekļauta Nīderlandē noslēgtajos būvniecības nolīgumos, un tās mērķis ir ierobežot risku, kuram ir pakļauti projektu attīstītāji saistībā ar tāda nekustamā īpašuma būvniecību, kas, iespējams, netiks pārdots. Tomēr nolīgumā netika paredzēta iespēja atlikt komerciāla izmantojuma telpu un automašīnu pazemes novietnes būvniecību.

| (15) | Gan saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu, gan 2004. gada 22. novembrī noslēgto papildu projekta nolīgumu (turpmāk "SJB projekta nolīgums") SJB apņēmās izbūvēt kopumā 242 mājokļus, un 74 no tiem sākotnēji bija plānots izbūvēt Damplein
   (7). Paredzēja, ka SJB Damplein izbūvēs arī komerciāla izmantojuma telpas aptuveni 2 400 kvadrātmetru platībā, kā arī automašīnu pazemes novietni, kurā papildus privātajai daļai (75 automašīnu novietošanas vietas) paredzēja arī publisko daļu (225 automašīnu novietošanas vietas). Komerciālā izmantojuma telpas un mājokļus plānoja izbūvēt virs pazemes auto novietnes. |
| --- | --- |

(15)

Gan saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu, gan 2004. gada 22. novembrī noslēgto papildu projekta nolīgumu (turpmāk "SJB projekta nolīgums") SJB apņēmās izbūvēt kopumā 242 mājokļus, un 74 no tiem sākotnēji bija plānots izbūvēt Damplein
   (7). Paredzēja, ka SJB Damplein izbūvēs arī komerciāla izmantojuma telpas aptuveni 2 400 kvadrātmetru platībā, kā arī automašīnu pazemes novietni, kurā papildus privātajai daļai (75 automašīnu novietošanas vietas) paredzēja arī publisko daļu (225 automašīnu novietošanas vietas). Komerciālā izmantojuma telpas un mājokļus plānoja izbūvēt virs pazemes auto novietnes.

| (16) | Kā iesniegtajā informācijā skaidri uzsvēra arī Nīderlandes iestādes, pašvaldība nebija iesaistīta projekta būvniecības posmā un neuzņēmās nekādus riskus saistībā ar mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu pārdošanu. Šīs pārdošanas rezultātā gūto peļņu, ja tāda rastos, iegūtu privātie attīstītāji. Projekta būvniecības posms būtu jānošķir no projekta tā sauktā zemes izmantošanas posma, kurā ar PPP un SJB starpniecību bija iesaistīta arī pašvaldība, uzņemoties 50 % risku (skatīt turpmāk 2.2.2 apsvērumu). |
| --- | --- |

(16)

Kā iesniegtajā informācijā skaidri uzsvēra arī Nīderlandes iestādes, pašvaldība nebija iesaistīta projekta būvniecības posmā un neuzņēmās nekādus riskus saistībā ar mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu pārdošanu. Šīs pārdošanas rezultātā gūto peļņu, ja tāda rastos, iegūtu privātie attīstītāji. Projekta būvniecības posms būtu jānošķir no projekta tā sauktā zemes izmantošanas posma, kurā ar PPP un SJB starpniecību bija iesaistīta arī pašvaldība, uzņemoties 50 % risku (skatīt turpmāk 2.2.2 apsvērumu).

2.2.2.   Zemes izmantošanas posms

| (17) | Pirms būvniecības darbu sākšanas katrā nekustamā īpašuma projekta daļā bija jāiegādājas zemes gabals, jāpārkārto publiskā infrastruktūra un jāsagatavo zemes gabals būvniecībai. Tā kā bija paredzams, ka šis projekta "zemes izmantošanas posms" būs saistīts ar lielām izmaksām (konkrētajā laikā veiktās aplēses liecināja, ka tās sasniegs aptuveni EUR 30 miljonus) un ievērojamiem riskiem, pašvaldība pieņēma lēmumu šo darbu veikšanai sadarbībā ar SJB izveidot PPP (8). Šajā nolūkā pašvaldība un SJB2004. gada 22. novembrī parakstīja zemes izmantošanas / PPP nolīgumu (turpmāk "GREX"). |
| --- | --- |

(17)

Pirms būvniecības darbu sākšanas katrā nekustamā īpašuma projekta daļā bija jāiegādājas zemes gabals, jāpārkārto publiskā infrastruktūra un jāsagatavo zemes gabals būvniecībai. Tā kā bija paredzams, ka šis projekta "zemes izmantošanas posms" būs saistīts ar lielām izmaksām (konkrētajā laikā veiktās aplēses liecināja, ka tās sasniegs aptuveni EUR 30 miljonus) un ievērojamiem riskiem, pašvaldība pieņēma lēmumu šo darbu veikšanai sadarbībā ar SJB izveidot PPP (8). Šajā nolūkā pašvaldība un SJB2004. gada 22. novembrī parakstīja zemes izmantošanas / PPP nolīgumu (turpmāk "GREX").

| (18) | Par līdzdalību projekta zemes izmantošanas posmā SJB iegūtu daļu no PPP ienākumiem un būvniecības tiesības attiecībā uz zemes gabaliem, kas iepriekš bija piešķirti pašvaldībai (9). Saskaņā ar GREX gan pašvaldība, gan SJB veiktu tiešu finansiālu ieguldījumu PPP zemes izmantošanas darbu veikšanai (10). GREX arī paredz, ka gan pašvaldība, gan SJB uzņemtos 50 % no izdevumiem un riska saistībā ar zemes izmantošanas posmu (GREX 4.1. punkts) un ka galīgos ar zemes izmantošanu saistītos ieņēmumus/izdevumus sadalītus atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētajiem noteikumiem (14.3. punkts). Šie noteikumi paredzēja, ka zemes izmantošanas posma noslēgumā negatīvs vai pozitīvs rezultāts līdz pat EUR 1 miljona apmērā tiktu vienādi sadalīts starp pašvaldību un SJB, savukārt tā pozitīvā rezultāta daļa, kas pārsniedz EUR 1 miljona robežu, tiktu sadalīta starp pašvaldību, SJB un citām privātpersonām, kas piedalās nekustamā īpašuma projekta būvniecības posmā (2004. gada sadarbības nolīguma 10.9. punkts). |
| --- | --- |

(18)

Par līdzdalību projekta zemes izmantošanas posmā SJB iegūtu daļu no PPP ienākumiem un būvniecības tiesības attiecībā uz zemes gabaliem, kas iepriekš bija piešķirti pašvaldībai (9). Saskaņā ar GREX gan pašvaldība, gan SJB veiktu tiešu finansiālu ieguldījumu PPP zemes izmantošanas darbu veikšanai (10). GREX arī paredz, ka gan pašvaldība, gan SJB uzņemtos 50 % no izdevumiem un riska saistībā ar zemes izmantošanas posmu (GREX 4.1. punkts) un ka galīgos ar zemes izmantošanu saistītos ieņēmumus/izdevumus sadalītus atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētajiem noteikumiem (14.3. punkts). Šie noteikumi paredzēja, ka zemes izmantošanas posma noslēgumā negatīvs vai pozitīvs rezultāts līdz pat EUR 1 miljona apmērā tiktu vienādi sadalīts starp pašvaldību un SJB, savukārt tā pozitīvā rezultāta daļa, kas pārsniedz EUR 1 miljona robežu, tiktu sadalīta starp pašvaldību, SJB un citām privātpersonām, kas piedalās nekustamā īpašuma projekta būvniecības posmā (2004. gada sadarbības nolīguma 10.9. punkts).

| (19) | Papildus zemes sagatavošanai būvniecības darbiem zemes izmantošanas posmā ietilpa arī būvniecība, automašīnu pazemes novietnes publiskās daļas īslaicīga izmantošana un tālākpārdošana, kā arī skolas būvniecība (GREX 4. punkts). Šajā nolūkā PPP ar SJB vienojās, ka SJB izbūvētu publisko automašīnu pazemes novietni, kuru uzskatīja par būtībā saistītu ar privāto automašīnu novietnes daļu (GREX 9. punkts) un par kuru SJB no PPP saņemtu ne vairāk kā aptuveni EUR 4,6 miljonus (2003. gada 1. janvāra vērtība) (SJB projekta nolīguma 6. punkts). Automašīnu novietnes privātās daļas būvniecību finansētu SJB. PPP plānoja pārdot visu automašīnu novietni trešai pusei, un bija paredzēts, ka no šīs pārdošanas gūtie ienākumi ieplūstu PPP, kas tos sadalītu starp pašvaldību un SJB. |
| --- | --- |

(19)

Papildus zemes sagatavošanai būvniecības darbiem zemes izmantošanas posmā ietilpa arī būvniecība, automašīnu pazemes novietnes publiskās daļas īslaicīga izmantošana un tālākpārdošana, kā arī skolas būvniecība (GREX 4. punkts). Šajā nolūkā PPP ar SJB vienojās, ka SJB izbūvētu publisko automašīnu pazemes novietni, kuru uzskatīja par būtībā saistītu ar privāto automašīnu novietnes daļu (GREX 9. punkts) un par kuru SJB no PPP saņemtu ne vairāk kā aptuveni EUR 4,6 miljonus (2003. gada 1. janvāra vērtība) (SJB projekta nolīguma 6. punkts). Automašīnu novietnes privātās daļas būvniecību finansētu SJB. PPP plānoja pārdot visu automašīnu novietni trešai pusei, un bija paredzēts, ka no šīs pārdošanas gūtie ienākumi ieplūstu PPP, kas tos sadalītu starp pašvaldību un SJB.

| (20) | Visbeidzot PPP arī segtu 50 % no izmaksām par skolas būvniecību citā Leidschendam centra projekta plāna teritorijā. Atlikušos 50 % tieši finansētu pašvaldība (GREX 8. punkts). |
| --- | --- |

(20)

Visbeidzot PPP arī segtu 50 % no izmaksām par skolas būvniecību citā Leidschendam centra projekta plāna teritorijā. Atlikušos 50 % tieši finansētu pašvaldība (GREX 8. punkts).

| (21) | Kā izriet no iepriekš minētajiem apsvērumiem (no (17) līdz (20)), izmaksas par projekta zemes izmantošanas posmu būtībā veidoja zemes iegādes izmaksas gadījumos, kad tā jau nepiederēja pašvaldībai, izmaksas par zemes sagatavošanu būvniecībai, izmaksas par automašīnu publisko pazemes novietnes daļu, kā arī 50 % no izmaksām par skolas būvniecību. |
| --- | --- |

(21)

Kā izriet no iepriekš minētajiem apsvērumiem (no (17) līdz (20)), izmaksas par projekta zemes izmantošanas posmu būtībā veidoja zemes iegādes izmaksas gadījumos, kad tā jau nepiederēja pašvaldībai, izmaksas par zemes sagatavošanu būvniecībai, izmaksas par automašīnu publisko pazemes novietnes daļu, kā arī 50 % no izmaksām par skolas būvniecību.

| (22) | PPP radītu ienākumus zemes izmantošanas posmā galvenokārt no zemes pārdošanas privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, pēc tam, kad tā būtu sagatavota būvniecībai. Katram projekta attīstītājam bija jāiegādājas zemes gabals, kas tam bija piešķirts mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu būvniecībai. Zemes cenas bija noteiktas 2004. gada sadarbības nolīguma 10. punktā un 3.a pielikumā. 2004. gada sadarbības nolīgumā bija skaidri norādīts, ka šīs cenas bija minimālās cenas, kuras varēja palielināt, ja izbūvētā platība pārsniegtu plānoto. Šīs cenas noteica, pamatojoties uz 2003. gada 11. martā veiktu neatkarīgu ekspertu novērtējumu, kurā bija norādīts, ka cenas atbilst tirgus apstākļiem. Zemes iegādes cena bija jāsamaksā brīdī, kad attiecīgais attīstītājs saņem vajadzīgās būvatļaujas, un vēlākais maksājuma veikšanas laiks bija zemes juridiskās nodošanas brīdis (2004. gada sadarbības nolīguma 10.5. punkts). |
| --- | --- |

(22)

PPP radītu ienākumus zemes izmantošanas posmā galvenokārt no zemes pārdošanas privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, pēc tam, kad tā būtu sagatavota būvniecībai. Katram projekta attīstītājam bija jāiegādājas zemes gabals, kas tam bija piešķirts mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu būvniecībai. Zemes cenas bija noteiktas 2004. gada sadarbības nolīguma 10. punktā un 3.a pielikumā. 2004. gada sadarbības nolīgumā bija skaidri norādīts, ka šīs cenas bija minimālās cenas, kuras varēja palielināt, ja izbūvētā platība pārsniegtu plānoto. Šīs cenas noteica, pamatojoties uz 2003. gada 11. martā veiktu neatkarīgu ekspertu novērtējumu, kurā bija norādīts, ka cenas atbilst tirgus apstākļiem. Zemes iegādes cena bija jāsamaksā brīdī, kad attiecīgais attīstītājs saņem vajadzīgās būvatļaujas, un vēlākais maksājuma veikšanas laiks bija zemes juridiskās nodošanas brīdis (2004. gada sadarbības nolīguma 10.5. punkts).

| (23) | Minimālā cena, ko noteica zemei, kuru PPP pārdeva SJB kopējā Leidschendam centra projekta īstenošanai, bija EUR 18,5 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Minimālā cena, ko noteica zemei Damplein, kuru PPP pārdeva SJB, bija EUR 7,2 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Minimālā cena, ko noteica zemei, kuru PPP pārdeva SJB kopējā Leidschendam centra projekta īstenošanai, bija EUR 18,5 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Minimālā cena, ko noteica zemei Damplein, kuru PPP pārdeva SJB, bija EUR 7,2 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %.

| (24) | PPP bija jāgūst papildu ienākumi, no katra privātā projekta attīstītāja iekasējot maksājumu par zemes izmantošanu un kvalitāti atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīguma 10.3. punktam (11). Maksājumus aprēķināja, pamatojoties uz māju skaitu, ko plānoja uzbūvēt privātais projekta attīstītājs, un tos varēja paaugstināt vai pazemināt atbilstoši faktiski uzbūvēto mājokļu skaitam. Šie maksājumi bija jāveic ne vēlāk kā 2004. gada 1. jūlijā, un tie bija jāsedz ar vienu iemaksu par visiem mājokļiem, ko attiecīgais privātais attīstītājs ir uzbūvējis Leidschendam centra projekta ietvaros. |
| --- | --- |

(24)

PPP bija jāgūst papildu ienākumi, no katra privātā projekta attīstītāja iekasējot maksājumu par zemes izmantošanu un kvalitāti atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīguma 10.3. punktam (11). Maksājumus aprēķināja, pamatojoties uz māju skaitu, ko plānoja uzbūvēt privātais projekta attīstītājs, un tos varēja paaugstināt vai pazemināt atbilstoši faktiski uzbūvēto mājokļu skaitam. Šie maksājumi bija jāveic ne vēlāk kā 2004. gada 1. jūlijā, un tie bija jāsedz ar vienu iemaksu par visiem mājokļiem, ko attiecīgais privātais attīstītājs ir uzbūvējis Leidschendam centra projekta ietvaros.

| (25) | Attiecībā uz visiem mājokļiem, ko SJB plānoja uzbūvēt Leidschendam centra teritorijā, kopējo zemes izmantošanas maksājumu noteica aptuveni EUR 1,1 miljona apmērā un kvalitātes maksājumu — aptuveni EUR 0,9 miljona apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Galīgais zemes izmantošanas maksājuma un kvalitātes maksājuma apmērs ir atkarīgs no faktiski uzbūvēto mājokļu skaita. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz visiem mājokļiem, ko SJB plānoja uzbūvēt Leidschendam centra teritorijā, kopējo zemes izmantošanas maksājumu noteica aptuveni EUR 1,1 miljona apmērā un kvalitātes maksājumu — aptuveni EUR 0,9 miljona apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Galīgais zemes izmantošanas maksājuma un kvalitātes maksājuma apmērs ir atkarīgs no faktiski uzbūvēto mājokļu skaita.

2.3.   Atpakaļejoša cenas pazemināšana un atceltie maksājumi

| (26) | Saskaņā ar 2004. gada martā sagatavoto grafiku būvniecības darbus Damplein sākotnēji bija plānots sākt 2005. gada novembrī. Tomēr vairāku valsts tiesvedības procesu dēļ aizkavējās to būvatļauju izsniegšana, kas SJB bija vajadzīgas būvniecības darbu sākšanai, un uzņēmums atļaujas saņēma tikai 2008. gada novembrī. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2004. gada martā sagatavoto grafiku būvniecības darbus Damplein sākotnēji bija plānots sākt 2005. gada novembrī. Tomēr vairāku valsts tiesvedības procesu dēļ aizkavējās to būvatļauju izsniegšana, kas SJB bija vajadzīgas būvniecības darbu sākšanai, un uzņēmums atļaujas saņēma tikai 2008. gada novembrī.

| (27) | SJB 2007. gada februārī sāka organizēt mājokļu iepriekšēju pārdošanu, bet saskārās ar grūtībām un galu galā spēja pārdot tikai 20 no 67 plānotajiem mājokļiem. Vajadzīgo būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ šos iepriekšējas pārdošanas nolīgumus 2008. gada septembrī anulēja, tāpēc 2008. gada novembrī, kad SJB beidzot saņēma atļaujas būvniecības darbu sākšanai, neviens no mājokļiem, kas SJB bija jāuzbūvē Damplein, nebija pārdots. Pa to laiku bija sākusies finanšu krīze, kas īpaši skāra Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu. |
| --- | --- |

(27)

SJB 2007. gada februārī sāka organizēt mājokļu iepriekšēju pārdošanu, bet saskārās ar grūtībām un galu galā spēja pārdot tikai 20 no 67 plānotajiem mājokļiem. Vajadzīgo būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ šos iepriekšējas pārdošanas nolīgumus 2008. gada septembrī anulēja, tāpēc 2008. gada novembrī, kad SJB beidzot saņēma atļaujas būvniecības darbu sākšanai, neviens no mājokļiem, kas SJB bija jāuzbūvē Damplein, nebija pārdots. Pa to laiku bija sākusies finanšu krīze, kas īpaši skāra Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu.

| (28) | Šajā saistībā SJB informēja pašvaldību, ka nesāks būvniecības darbus, lai gan 2004. gada sadarbības nolīgumā mājokļu būvniecību bija atļauts atlikt tikai tad, ja bija pārdoti mazāk nekā 70 % no šiem mājokļiem. Kā paskaidrots iepriekš (14) apsvērumā, 70 % klauzula neattiecās uz komerciāla izmantojuma telpu vai pazemes automašīnu novietnes būvniecību. |
| --- | --- |

(28)

Šajā saistībā SJB informēja pašvaldību, ka nesāks būvniecības darbus, lai gan 2004. gada sadarbības nolīgumā mājokļu būvniecību bija atļauts atlikt tikai tad, ja bija pārdoti mazāk nekā 70 % no šiem mājokļiem. Kā paskaidrots iepriekš (14) apsvērumā, 70 % klauzula neattiecās uz komerciāla izmantojuma telpu vai pazemes automašīnu novietnes būvniecību.

| (29) | SJB 2008. gada rudenī iesniedza PPP priekšlikumu, ierosinot par zemi Damplein samaksāt EUR 4 miljonus, nevis EUR 7,2 miljonus (vērtība 2003. gada 1. janvārī), kā paredzēja sākotnējā vienošanās, un SJB norādīja, ka, vienojoties par šo cenu, tā būvniecības darbus sāktu 2009. gada aprīlī neatkarīgi no tā, vai mājokļi būtu pārdoti. Apmaiņā pret šo cenas pazeminājumu SJB pauda gatavību atteikties no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu. Turklāt SJB ierosināja sazināties ar ieguldītāju, kas garantētu to mājokļu iegādi, kuri vēl nebūtu pārdoti. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šīs situācijas rezultātā cena bija zemāka, nekā bija plānots saņemt, mājokļus bez starpniekiem pārdodot privātpersonām. |
| --- | --- |

(29)

SJB 2008. gada rudenī iesniedza PPP priekšlikumu, ierosinot par zemi Damplein samaksāt EUR 4 miljonus, nevis EUR 7,2 miljonus (vērtība 2003. gada 1. janvārī), kā paredzēja sākotnējā vienošanās, un SJB norādīja, ka, vienojoties par šo cenu, tā būvniecības darbus sāktu 2009. gada aprīlī neatkarīgi no tā, vai mājokļi būtu pārdoti. Apmaiņā pret šo cenas pazeminājumu SJB pauda gatavību atteikties no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu. Turklāt SJB ierosināja sazināties ar ieguldītāju, kas garantētu to mājokļu iegādi, kuri vēl nebūtu pārdoti. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šīs situācijas rezultātā cena bija zemāka, nekā bija plānots saņemt, mājokļus bez starpniekiem pārdodot privātpersonām.

| (30) | PPP un SJB2008. gada 18. decembrī būtībā pieņēma lēmumu par cenas pazemināšanu, bet pirms vēršanās pie pašvaldības domes, lai saņemtu šo pārmaiņu apstiprinājumu, pašvaldība sazinājās ar neatkarīgu ekspertu, lai noteiktu, vai SJB aprēķinātā cena atbilda tirgus apstākļiem. Eksperts 2009. gada 11. februāra ziņojumā secināja, ka, pamatojoties uz atlikumvērtības metodi, EUR 4 miljonus (vērtība 2010. gada 1. janvārī) varētu uzskatīt par tirgus apstākļiem atbilstošu cenu par zemi Damplein 2010. gadā, ņemot vērā faktu, ka SJB uzņēmās saistības pārdot vēl nenopirktos mājokļus ieguldītājam un piekrita pazemināt tās sākotnēji paredzētā peļņas un riska robežu no 5 % līdz 2 %. Ziņojumā neņēma vērā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājuma pazemināšanu. |
| --- | --- |

(30)

PPP un SJB2008. gada 18. decembrī būtībā pieņēma lēmumu par cenas pazemināšanu, bet pirms vēršanās pie pašvaldības domes, lai saņemtu šo pārmaiņu apstiprinājumu, pašvaldība sazinājās ar neatkarīgu ekspertu, lai noteiktu, vai SJB aprēķinātā cena atbilda tirgus apstākļiem. Eksperts 2009. gada 11. februāra ziņojumā secināja, ka, pamatojoties uz atlikumvērtības metodi, EUR 4 miljonus (vērtība 2010. gada 1. janvārī) varētu uzskatīt par tirgus apstākļiem atbilstošu cenu par zemi Damplein 2010. gadā, ņemot vērā faktu, ka SJB uzņēmās saistības pārdot vēl nenopirktos mājokļus ieguldītājam un piekrita pazemināt tās sākotnēji paredzētā peļņas un riska robežu no 5 % līdz 2 %. Ziņojumā neņēma vērā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājuma pazemināšanu.

| (31) | Pamatojoties uz šo ziņojumu un tāpēc, ka saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju pašvaldība bažījās par turpmākiem kavējumiem un uzskatīja, ka vispārējās interesēs ir pēc iespējas drīzāk sākt būvniecības posmu, pašvaldības dome 2009. gada 10. marta sanāksmē nolēma, ka PPP piekrīt pazemināt sākotnēji 2004. gadā ar SJB saskaņoto cenu par zemi Damplein. Priekšlikumā, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja domes locekļiem, bija minēta samazinātā zemes cena un pazeminātie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi. Priekšlikumā arī norādīts, ka šā cenas samazinājuma dēļ zemes izmantošanas posms, kas budžetā bija plānots kā pasākums, kurš nenesīs zaudējumus, kļūs par projektu, kas radīs zaudējumus. Priekšlikumā arī bija iekļauta pašvaldībai adresēta prasība paredzēt līdzekļus, lai segtu 50 % no zaudējumiem. Priekšlikumā arī norādīts, ka finanšu krīzes dēļ SJB nespēja iegūt vajadzīgo finansējumu Damplein attīstīšanai. |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz šo ziņojumu un tāpēc, ka saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju pašvaldība bažījās par turpmākiem kavējumiem un uzskatīja, ka vispārējās interesēs ir pēc iespējas drīzāk sākt būvniecības posmu, pašvaldības dome 2009. gada 10. marta sanāksmē nolēma, ka PPP piekrīt pazemināt sākotnēji 2004. gadā ar SJB saskaņoto cenu par zemi Damplein. Priekšlikumā, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja domes locekļiem, bija minēta samazinātā zemes cena un pazeminātie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi. Priekšlikumā arī norādīts, ka šā cenas samazinājuma dēļ zemes izmantošanas posms, kas budžetā bija plānots kā pasākums, kurš nenesīs zaudējumus, kļūs par projektu, kas radīs zaudējumus. Priekšlikumā arī bija iekļauta pašvaldībai adresēta prasība paredzēt līdzekļus, lai segtu 50 % no zaudējumiem. Priekšlikumā arī norādīts, ka finanšu krīzes dēļ SJB nespēja iegūt vajadzīgo finansējumu Damplein attīstīšanai.

| (32) | Cenas samazinājums tika oficiāli atrunāts 2010. gada 1. martā noslēgtajā pašvaldības, PPP un SJB nolīgumā (turpmāk "papildu nolīgums"). Ar šo nolīgumu tika grozīts 2004. gada sadarbības nolīgums, SJB projekta nolīgums un 2004. gada 22. novembra pašvaldības projekta nolīgums. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta pirmajā daļā ir paredzēts, ka atšķirībā no vienošanās 2004. gada sadarbības nolīgumā SJB noteiktā pirkuma cena par zemi Damplein būs EUR 4 miljoni. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka iepriekš noteiktie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi nav jāveic. Šajā otrajā daļā nav sniegta konkrēta atsauce uz zemi Damplein
   (12). |
| --- | --- |

(32)

Cenas samazinājums tika oficiāli atrunāts 2010. gada 1. martā noslēgtajā pašvaldības, PPP un SJB nolīgumā (turpmāk "papildu nolīgums"). Ar šo nolīgumu tika grozīts 2004. gada sadarbības nolīgums, SJB projekta nolīgums un 2004. gada 22. novembra pašvaldības projekta nolīgums. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta pirmajā daļā ir paredzēts, ka atšķirībā no vienošanās 2004. gada sadarbības nolīgumā SJB noteiktā pirkuma cena par zemi Damplein būs EUR 4 miljoni. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka iepriekš noteiktie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi nav jāveic. Šajā otrajā daļā nav sniegta konkrēta atsauce uz zemi Damplein
   (12).

| (33) | Papildu nolīgumā arī norādīts, ka SJB2009. gada 7. jūlijā sāka būvniecības darbus Damplein un ka tai šie darbi bija jāveic bez pārtraukumiem. Darbi bija jāpabeidz līdz 2011. gada decembrim. Termiņa kavējuma gadījumā SJB būtu jāatlīdzina daļa no summas, par kuru tika pazemināta sākotnējā zemes cena. Zemes nodošana bija paredzēta ne vēlāk kā 2010. gada marta vidū, un maksājums bija jāveic ne vēlāk kā zemes nodošanas dienā. |
| --- | --- |

(33)

Papildu nolīgumā arī norādīts, ka SJB2009. gada 7. jūlijā sāka būvniecības darbus Damplein un ka tai šie darbi bija jāveic bez pārtraukumiem. Darbi bija jāpabeidz līdz 2011. gada decembrim. Termiņa kavējuma gadījumā SJB būtu jāatlīdzina daļa no summas, par kuru tika pazemināta sākotnējā zemes cena. Zemes nodošana bija paredzēta ne vēlāk kā 2010. gada marta vidū, un maksājums bija jāveic ne vēlāk kā zemes nodošanas dienā.

| (34) | Turklāt 2009. gada 13. jūlijā PPP un SJB noslēdza jaunu nolīgumu par pazemes automašīnu novietni (13). Saskaņā ar šo nolīgumu SJB sāk publiskās auto novietnes būvniecības darbus 2009. gada otrajā ceturksnī un tos pabeidz noteiktā termiņā. PPP par publiskās auto novietnes izbūvi SJB maksā EUR 5,4 miljonus (vērtība 2009. gada 1. aprīlī) (14); šī summa paliek nemainīga līdz darbu pabeigšanai, un tai nepiemēro indeksāciju. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt 2009. gada 13. jūlijā PPP un SJB noslēdza jaunu nolīgumu par pazemes automašīnu novietni (13). Saskaņā ar šo nolīgumu SJB sāk publiskās auto novietnes būvniecības darbus 2009. gada otrajā ceturksnī un tos pabeidz noteiktā termiņā. PPP par publiskās auto novietnes izbūvi SJB maksā EUR 5,4 miljonus (vērtība 2009. gada 1. aprīlī) (14); šī summa paliek nemainīga līdz darbu pabeigšanai, un tai nepiemēro indeksāciju.

| (35) | SJB un Wooninvest Projecten BV, uzņēmums, kas ir saistīts ar vienu no projektu attīstītājiem, kuri parakstīja 2004. gada sadarbības nolīgumu, noslēdza pirkuma / būvniecības darbu nolīgumu ("koop/aannemingsovereenkomst") par 43 mājokļu iegādi, kurus Wooninvest plāno izīrēt privātpersonām. Iesaistītās puses vienojās, ka, ja SJB līdz 2010. gada 29. janvārim atsevišķiem no šiem mājokļiem atrod privātu pircēju, šie mājokļi netiks pārdoti Wooninvest. Nolīgumā arī paredzēts laikposms no 2010. gada 29. janvāra līdz mājokļu nodošanai uzņēmumam Wooninvest, kurā SJB var atpirkt šos Wooninvest pārdotos mājokļus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija spēkā, kad mājokļus iegādājās Wooninvest, kā arī kompensējot Wooninvest radušās izmaksas un laikposmā no Wooninvest maksājuma veikšanas brīža SJB līdz brīdim, kad SJB atgūst mājokļus no Wooninvest, maksājot 6 % lielu procentu likmi gadā (24. punkts). |
| --- | --- |

(35)

SJB un Wooninvest Projecten BV, uzņēmums, kas ir saistīts ar vienu no projektu attīstītājiem, kuri parakstīja 2004. gada sadarbības nolīgumu, noslēdza pirkuma / būvniecības darbu nolīgumu ("koop/aannemingsovereenkomst") par 43 mājokļu iegādi, kurus Wooninvest plāno izīrēt privātpersonām. Iesaistītās puses vienojās, ka, ja SJB līdz 2010. gada 29. janvārim atsevišķiem no šiem mājokļiem atrod privātu pircēju, šie mājokļi netiks pārdoti Wooninvest. Nolīgumā arī paredzēts laikposms no 2010. gada 29. janvāra līdz mājokļu nodošanai uzņēmumam Wooninvest, kurā SJB var atpirkt šos Wooninvest pārdotos mājokļus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija spēkā, kad mājokļus iegādājās Wooninvest, kā arī kompensējot Wooninvest radušās izmaksas un laikposmā no Wooninvest maksājuma veikšanas brīža SJB līdz brīdim, kad SJB atgūst mājokļus no Wooninvest, maksājot 6 % lielu procentu likmi gadā (24. punkts).

3.   LĒMUMS SĀKT PROCEDŪRU

| (36) | Pieņemot lēmumu sākt procedūru, Komisija sāka LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru attiecībā uz zemes cenas pazemināšanu ar atpakaļejošu spēku un zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšanu, ko PPP veica SJB interesēs (turpmāk "apstrīdētie pasākumi"), pamatojoties uz apstākli, ka šie pasākumi varētu ietvert valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un Komisijas šaubām par šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(36)

Pieņemot lēmumu sākt procedūru, Komisija sāka LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru attiecībā uz zemes cenas pazemināšanu ar atpakaļejošu spēku un zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšanu, ko PPP veica SJB interesēs (turpmāk "apstrīdētie pasākumi"), pamatojoties uz apstākli, ka šie pasākumi varētu ietvert valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un Komisijas šaubām par šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.

| (37) | Komisija īpaši apšaubīja iespēju, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētisks privātais pircējs būtu piekritis identiskam cenas samazinājumam un maksājumu atcelšanai, kā paredz tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (turpmāk "TEIP"). PPP un pašvaldība, ar atpakaļejošu spēku pazeminot SJB pārdotās zemes cenu, izlēma uzņemties risku, ko rada situācijas pasliktināšanās mājokļu tirgū. Šāda rīcība ir pretrunā Nīderlandes iestāžu apgalvojumam, ka privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, bija jāuzņemas viss ar projekta būvniecības posmu saistītais risks. Tā kā PPP kā zemes pārdevēja šajā projekta posmā nebija finansiāli iesaistīta, nebija iemesla uzskatīt, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētiskais privātais pārdevējs piekristu zemes gabala cenas samazinājumamar atpakaļejošu spēku, jo iecerētais pircējs saskaras ar grūtībām pārdot mājokļus, kurus ir plānots uzbūvēt konkrētajā zemes gabalā. Turklāt šķiet, ka arī izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšana neatbilst TEIP, jo ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs ar atpakaļejošu spēku atceltu saskaņotu iemaksu tā izdevumu segšanai, nesaņemot nekādu kompensāciju. |
| --- | --- |

(37)

Komisija īpaši apšaubīja iespēju, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētisks privātais pircējs būtu piekritis identiskam cenas samazinājumam un maksājumu atcelšanai, kā paredz tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (turpmāk "TEIP"). PPP un pašvaldība, ar atpakaļejošu spēku pazeminot SJB pārdotās zemes cenu, izlēma uzņemties risku, ko rada situācijas pasliktināšanās mājokļu tirgū. Šāda rīcība ir pretrunā Nīderlandes iestāžu apgalvojumam, ka privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, bija jāuzņemas viss ar projekta būvniecības posmu saistītais risks. Tā kā PPP kā zemes pārdevēja šajā projekta posmā nebija finansiāli iesaistīta, nebija iemesla uzskatīt, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētiskais privātais pārdevējs piekristu zemes gabala cenas samazinājumamar atpakaļejošu spēku, jo iecerētais pircējs saskaras ar grūtībām pārdot mājokļus, kurus ir plānots uzbūvēt konkrētajā zemes gabalā. Turklāt šķiet, ka arī izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšana neatbilst TEIP, jo ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs ar atpakaļejošu spēku atceltu saskaņotu iemaksu tā izdevumu segšanai, nesaņemot nekādu kompensāciju.

| (38) | Visbeidzot Komisija pauda šaubas par to, vai apstrīdētie pasākumi varētu ietilpt kādā no LESD 107. pantā paredzēto izņēmumu darbības jomām. |
| --- | --- |

(38)

Visbeidzot Komisija pauda šaubas par to, vai apstrīdētie pasākumi varētu ietilpt kādā no LESD 107. pantā paredzēto izņēmumu darbības jomām.

4.   NĪDERLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES

| (39) | Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par Komisijas lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(39)

Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par Komisijas lēmumu sākt procedūru.

4.1.   Piezīmes saistībā ar faktiem

| (40) | Nīderlandes iestādes norādīja, ka pretēji papildu nolīguma 2.1.2. punkta formulējumam pašvaldība neatcēla visu 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu summu, bet tikai tos maksājumus, kas SJB bija jāveic par mājokļiem, kuru izbūve bija plānota Damplein. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šo maksājumu kopējā summa bija EUR 551 544 (vērtība 2003. gada 1. janvārī, un šo maksājumu kopējā vērtība 2010. gada 1. janvārī būtu EUR 719 400). Lai pamatotu savu nostāju, Nīderlandes iestādes atsaucās uz cenas samazinājuma priekšlikumu, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja savai domei, un 2004. gada sadarbības nolīgumam pievienoto būvniecības programmu, kurā saistībā ar Damplein ir paredzēts zemes izmantošanas un kvalitātes maksājums EUR 551 554 apmērā. |
| --- | --- |

(40)

Nīderlandes iestādes norādīja, ka pretēji papildu nolīguma 2.1.2. punkta formulējumam pašvaldība neatcēla visu 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu summu, bet tikai tos maksājumus, kas SJB bija jāveic par mājokļiem, kuru izbūve bija plānota Damplein. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šo maksājumu kopējā summa bija EUR 551 544 (vērtība 2003. gada 1. janvārī, un šo maksājumu kopējā vērtība 2010. gada 1. janvārī būtu EUR 719 400). Lai pamatotu savu nostāju, Nīderlandes iestādes atsaucās uz cenas samazinājuma priekšlikumu, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja savai domei, un 2004. gada sadarbības nolīgumam pievienoto būvniecības programmu, kurā saistībā ar Damplein ir paredzēts zemes izmantošanas un kvalitātes maksājums EUR 551 554 apmērā.

| (41) | Turklāt Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka PPP jau 2006. un 2008. gadā apsprieda cenas samazinājumus saistībā ar SJB. Acīmredzot PPP 2006. gadā pieņēma lēmumu pazemināt zemes pārdošanas cenu attiecībā uz komerciāla izmantojuma telpām, ņemot vērā faktu, ka komerciālās izmantojuma telpas platība, ko bija iespējams izbūvēt, bija mazāka, nekā sākotnēji bija paredzēts, savukārt 2008. gadā PPP acīmredzot nolēma piešķirt SJB kompensāciju par būvatļaujas piešķiršanas kavējumu. Šie cenas samazinājumi tiktu veikti tad, ja SJB līdz 2008. gada 1. oktobrim saņemtu derīgu būvatļauju. Tā kā būvatļauja līdz šim datumam netika izsniegta, puses nolēma atkārtoti apspriest cenas samazināšanu. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Damplein zemes cenas samazinājums, kā arī atceltie maksājumi būtu jāaprēķina atbilstoši informācijai, kas izklāstīta 1. tabulā.

  1.   tabula


  Nīderlandes iestāžu ierosinātais cenas samazinājuma un atcelto maksājumu aprēķins







  Samazinājums saistībā ar Damplein | Vērtība 1.1.2010. |
| --- | --- | --- |
| Zemes vērtība | 8 622 480 |
| Zemes izmantošanas maksājums un kvalitātes maksājums | 719 400 |
| Zemes vērtības un maksājumu kopējā summa | 9 341 880 |
| 2006. un 2008. gadā apstiprinātais samazinājums | –1 734 245 |
| Samazinātā vērtība | 7 607 635 |
| 2010. gada marta papildu nolīgums par vērtību | –4 000 000 |
| Kopējais samazinājums | 3 607 635 |

(41)

Turklāt Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka PPP jau 2006. un 2008. gadā apsprieda cenas samazinājumus saistībā ar SJB. Acīmredzot PPP 2006. gadā pieņēma lēmumu pazemināt zemes pārdošanas cenu attiecībā uz komerciāla izmantojuma telpām, ņemot vērā faktu, ka komerciālās izmantojuma telpas platība, ko bija iespējams izbūvēt, bija mazāka, nekā sākotnēji bija paredzēts, savukārt 2008. gadā PPP acīmredzot nolēma piešķirt SJB kompensāciju par būvatļaujas piešķiršanas kavējumu. Šie cenas samazinājumi tiktu veikti tad, ja SJB līdz 2008. gada 1. oktobrim saņemtu derīgu būvatļauju. Tā kā būvatļauja līdz šim datumam netika izsniegta, puses nolēma atkārtoti apspriest cenas samazināšanu. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Damplein zemes cenas samazinājums, kā arī atceltie maksājumi būtu jāaprēķina atbilstoši informācijai, kas izklāstīta 1. tabulā.

1.   tabula

Nīderlandes iestāžu ierosinātais cenas samazinājuma un atcelto maksājumu aprēķins

Samazinājums saistībā ar Damplein

Vērtība 1.1.2010.

Zemes vērtība

8 622 480

Zemes izmantošanas maksājums un kvalitātes maksājums

719 400

Zemes vērtības un maksājumu kopējā summa

9 341 880

2006. un 2008. gadā apstiprinātais samazinājums

–1 734 245

Samazinātā vērtība

7 607 635

2010. gada marta papildu nolīgums par vērtību

–4 000 000

Kopējais samazinājums

3 607 635

4.2.   Piezīmes saistībā ar valsts atbalsta pastāvēšanu

| (42) | Nīderlandes iestādes nepiekrīt, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Būtībā Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi nesniedza SBJ priekšrocības, kuras šī partnerība nebūtu ieguvusi normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(42)

Nīderlandes iestādes nepiekrīt, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Būtībā Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi nesniedza SBJ priekšrocības, kuras šī partnerība nebūtu ieguvusi normālos tirgus apstākļos.

| (43) | Nīderlandes iestādes, gluži pretēji, uzskata, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar TEIP, jo Damplein projekta neīstenošana ietekmētu visu Leidschendam centra projektu un radītu pašvaldībai tiešu un netiešu kaitējumu. |
| --- | --- |

(43)

Nīderlandes iestādes, gluži pretēji, uzskata, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar TEIP, jo Damplein projekta neīstenošana ietekmētu visu Leidschendam centra projektu un radītu pašvaldībai tiešu un netiešu kaitējumu.

| (44) | Vispirms, lai aprēķinātu tiešo kaitējumu, pašvaldība pieņēma, ka, lai SJB krīzes laikā pārdotu 70 % mājokļu un sāktu būvniecības darbus, nenoslēdzot papildu vienošanos, uzņēmumam būtu bijuši vajadzīgi vismaz divi gadi. Pašvaldība aprēķināja, ka kaitējums, ko PPP radītu vēl divus gadus ilgs kavējums, ir EUR 2,85 miljoni, no kuriem 50 % būtu jāsedz pašvaldībai. Turklāt tā aprēķināja, ka neapbūvētās teritorijas uzturēšana pašvaldībai radītu tiešos izdevumus EUR 50 000 apmērā (skatīt 2. tabulu).

  2.   tabula


  Nīderlandes iestāžu aprēķinātie tiešie zaudējumi








  Tiešie zaudējumi 2 gadu laikā | PPP | pašvaldība
  (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Procentu maksājumi par kredītu (5 % 2 gadu laikā (kredīta summa 1.01.2009. - EUR 17 miljoni)) | 1 800 000 | 900 000 |
| Pagaidu žogu, ceļazīmju un uzturēšanas nodrošināšana | 60 000 | 30 000 |
| Nodrošinājuma izmaksu pieaugums (indeksācija par 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Papildu plānošanas izmaksas, t. i., ar projekta īstenošanas biroju saistītās izmaksas, piemēram, finanšu pārvaldības, apdrošināšanas u. c. izmaksas | 600 000 | 300 000 |
| Neapbūvētās teritorijas uzturēšana | | 50 000 |
| Kopā | 2 845 000 | 1 472 500 |

(44)

Vispirms, lai aprēķinātu tiešo kaitējumu, pašvaldība pieņēma, ka, lai SJB krīzes laikā pārdotu 70 % mājokļu un sāktu būvniecības darbus, nenoslēdzot papildu vienošanos, uzņēmumam būtu bijuši vajadzīgi vismaz divi gadi. Pašvaldība aprēķināja, ka kaitējums, ko PPP radītu vēl divus gadus ilgs kavējums, ir EUR 2,85 miljoni, no kuriem 50 % būtu jāsedz pašvaldībai. Turklāt tā aprēķināja, ka neapbūvētās teritorijas uzturēšana pašvaldībai radītu tiešos izdevumus EUR 50 000 apmērā (skatīt 2. tabulu).

2.   tabula

Nīderlandes iestāžu aprēķinātie tiešie zaudējumi

Tiešie zaudējumi 2 gadu laikā

PPP

pašvaldība

(50 %)

Procentu maksājumi par kredītu (5 % 2 gadu laikā (kredīta summa 1.01.2009. - EUR 17 miljoni))

1 800 000

900 000

Pagaidu žogu, ceļazīmju un uzturēšanas nodrošināšana

60 000

30 000

Nodrošinājuma izmaksu pieaugums (indeksācija par 2,5 %)

385 000

192 500

Papildu plānošanas izmaksas, t. i., ar projekta īstenošanas biroju saistītās izmaksas, piemēram, finanšu pārvaldības, apdrošināšanas u. c. izmaksas

600 000

300 000

Neapbūvētās teritorijas uzturēšana

50 000

Kopā

2 845 000

1 472 500

| (45) | Turklāt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šāds kavējums pašvaldībai būtu radījis netiešu kaitējumu, proti, turpmāku publiskās telpas degradēšanos, vietējo iedzīvotāju un nākotnes nekustamā īpašuma pircēju uzticības zudumu konkrētā rajona perspektīvai, veikalu pārcelšanas izmaksas, uzņēmēju prasības par radīto zaudējumu kompensēšanu, uzturēšanas izmaksas un pārmaiņas ar citiem apakšprojektiem saistītajos plānos. Šāds kavējums arī varētu nozīmēt iepirkšanās iespēju apsīkumu teritorijā, kuru plānots attīstīt, bet šādu iespēju nodrošināšana veicina visa apvidus apdzīvojamību. Jau pirms projekta īstenošanas sākuma aptuveni 23 % no veikalu telpām netika izmantoti, un 2010. gadā 27 % veikalu bija slēgti. Neveicot vajadzīgos "atdzīvināšanas" pasākumus, teritorija turpinātu degradēties. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šāds kavējums pašvaldībai būtu radījis netiešu kaitējumu, proti, turpmāku publiskās telpas degradēšanos, vietējo iedzīvotāju un nākotnes nekustamā īpašuma pircēju uzticības zudumu konkrētā rajona perspektīvai, veikalu pārcelšanas izmaksas, uzņēmēju prasības par radīto zaudējumu kompensēšanu, uzturēšanas izmaksas un pārmaiņas ar citiem apakšprojektiem saistītajos plānos. Šāds kavējums arī varētu nozīmēt iepirkšanās iespēju apsīkumu teritorijā, kuru plānots attīstīt, bet šādu iespēju nodrošināšana veicina visa apvidus apdzīvojamību. Jau pirms projekta īstenošanas sākuma aptuveni 23 % no veikalu telpām netika izmantoti, un 2010. gadā 27 % veikalu bija slēgti. Neveicot vajadzīgos "atdzīvināšanas" pasākumus, teritorija turpinātu degradēties.

| (46) | Tāpēc Nīderlandes iestādes uzskata, ka pašvaldība rīkojās tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, proti, ņemot vērā finanšu prognozes un savās interesēs cenšoties ierobežot tiešo un netiešo kaitējumu, ko radītu turpmāka projekta īstenošanas atlikšana. Vienlaikus tā ieguva garantiju, ka būvniecības darbi Damplein tiks veikti. |
| --- | --- |

(46)

Tāpēc Nīderlandes iestādes uzskata, ka pašvaldība rīkojās tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, proti, ņemot vērā finanšu prognozes un savās interesēs cenšoties ierobežot tiešo un netiešo kaitējumu, ko radītu turpmāka projekta īstenošanas atlikšana. Vienlaikus tā ieguva garantiju, ka būvniecības darbi Damplein tiks veikti.

| (47) | Turklāt Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldība ir rīkojusies tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, nodrošinot apstrīdēto pasākumu veikšanu apmaiņā pret SJB saistībām atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Fakts, ka SJB vairs nevarēja izmantot 70 % klauzulu, ietekmēja 2003. gadā veiktā sākotnējā zemes novērtējumā pieņemtās hipotēzes un cenu, par ko puses vienojās 2004. gada sadarbības nolīgumā. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju zemes pārdošanas cenas samazinājums un maksājumu atcelšana bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina partnerībai SJB, lai tā atteiktos no savām tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein. |
| --- | --- |

(47)

Turklāt Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldība ir rīkojusies tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, nodrošinot apstrīdēto pasākumu veikšanu apmaiņā pret SJB saistībām atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Fakts, ka SJB vairs nevarēja izmantot 70 % klauzulu, ietekmēja 2003. gadā veiktā sākotnējā zemes novērtējumā pieņemtās hipotēzes un cenu, par ko puses vienojās 2004. gada sadarbības nolīgumā. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju zemes pārdošanas cenas samazinājums un maksājumu atcelšana bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina partnerībai SJB, lai tā atteiktos no savām tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein.

4.3.   Piezīmes saistībā ar valsts atbalsta saderību

| (48) | Nīderlandes iestādes apgalvo, ka, ja Komisija secinātu, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts, tas atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(48)

Nīderlandes iestādes apgalvo, ka, ja Komisija secinātu, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts, tas atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam būtu saderīgs ar iekšējo tirgu.

4.3.1.   Vispārējās intereses

| (49) | Nīderlandes iestādes apgalvo, ka pašvaldība saistībā ar šā projekta īstenošanu ņēma vērā vispārējās intereses. Tā kā liela Damplein zemes daļa nav izmantota un teritorija degradējas, pašvaldība uzskatīja, ka būvniecības darbu sākšana Damplein ir būtiska ne tikai šīs teritorijas attīstībai, bet visam Leidschendam pilsētas centram. Proti, pazemes automašīnu novietnes izbūves atlikšana varētu apdraudēt citu apakšprojektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(49)

Nīderlandes iestādes apgalvo, ka pašvaldība saistībā ar šā projekta īstenošanu ņēma vērā vispārējās intereses. Tā kā liela Damplein zemes daļa nav izmantota un teritorija degradējas, pašvaldība uzskatīja, ka būvniecības darbu sākšana Damplein ir būtiska ne tikai šīs teritorijas attīstībai, bet visam Leidschendam pilsētas centram. Proti, pazemes automašīnu novietnes izbūves atlikšana varētu apdraudēt citu apakšprojektu īstenošanu.

4.3.2.   Kopējo interešu mērķis

| (50) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšana" sniedz ieguldījumu ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķa īstenošanā atbilstīgi LESD 3. un 174. pantam. Pilsētas centra "atdzīvināšanas" ietvaros tiek efektīvi izmantota ierobežotā platība jaunu mājokļu, komerciāla izmantojuma telpu, kā arī pazemes automašīnu novietnes izbūvei Leidschendam, savukārt publiskās infrastruktūras uzlabošana veicina visa pilsētas centra kohēziju. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšana" sniedz ieguldījumu ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķa īstenošanā atbilstīgi LESD 3. un 174. pantam. Pilsētas centra "atdzīvināšanas" ietvaros tiek efektīvi izmantota ierobežotā platība jaunu mājokļu, komerciāla izmantojuma telpu, kā arī pazemes automašīnu novietnes izbūvei Leidschendam, savukārt publiskās infrastruktūras uzlabošana veicina visa pilsētas centra kohēziju.

4.3.3.   Papildu nolīguma atbilstība

| (51) | Nīderlandes iestādes apgalvo, ka 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētās 70 % klauzulas dēļ nebija iespējams panākt, lai SJB sāktu būvniecības darbus Damplein. Kad SJB saņēma derīgu būvatļauju, Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu jau bija skārusi kredītu krīze, vēl vairāk samazinot iespēju, ka SJB izdosies ātri pārdot 70 % no brīvā sektora mājokļiem. Tā kā pašvaldība uzskatīja, ka ir ārkārtīgi svarīgi Damplein sākt būvniecības darbus, tika atkārtoti apspriests 2004. gada sadarbības nolīgums. Tāpēc papildu nolīgums bija atbilstošs un vajadzīgs, lai pašvaldība varētu īstenot savu mērķi — "atdzīvināt"Damplein. |
| --- | --- |

(51)

Nīderlandes iestādes apgalvo, ka 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētās 70 % klauzulas dēļ nebija iespējams panākt, lai SJB sāktu būvniecības darbus Damplein. Kad SJB saņēma derīgu būvatļauju, Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu jau bija skārusi kredītu krīze, vēl vairāk samazinot iespēju, ka SJB izdosies ātri pārdot 70 % no brīvā sektora mājokļiem. Tā kā pašvaldība uzskatīja, ka ir ārkārtīgi svarīgi Damplein sākt būvniecības darbus, tika atkārtoti apspriests 2004. gada sadarbības nolīgums. Tāpēc papildu nolīgums bija atbilstošs un vajadzīgs, lai pašvaldība varētu īstenot savu mērķi — "atdzīvināt"Damplein.

4.3.4.   Samērīgums

| (52) | Lai pašvaldība panāktu tūlītēju būvniecības darbu sākumu, SJB bija jāatsakās no tiesībām izmantot 70 % klauzulu un jāsāk būvniecības darbi, pastāvot riskam, ka mājokļi netiks pārdoti. Tāpēc SJB pārrēķināja iepriekš saskaņoto cenu. Vēlāk šo aprēķinu apstiprināja neatkarīgs eksperts, kurš paziņoja, ka saskaņotā cena atbilst tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(52)

Lai pašvaldība panāktu tūlītēju būvniecības darbu sākumu, SJB bija jāatsakās no tiesībām izmantot 70 % klauzulu un jāsāk būvniecības darbi, pastāvot riskam, ka mājokļi netiks pārdoti. Tāpēc SJB pārrēķināja iepriekš saskaņoto cenu. Vēlāk šo aprēķinu apstiprināja neatkarīgs eksperts, kurš paziņoja, ka saskaņotā cena atbilst tirgus apstākļiem.

| (53) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju fakts, ka neatkarīgs eksperts ir paziņojis, ka cena atbilst tirgus apstākļiem, apliecina, ka cenas samazinājums ir samērīgs. Tas arī nozīmē, ka SJB nav saņēmusi pārmērīgi lielu kompensāciju. Cenas samazinājums bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina, lai SJB piekristu atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju fakts, ka neatkarīgs eksperts ir paziņojis, ka cena atbilst tirgus apstākļiem, apliecina, ka cenas samazinājums ir samērīgs. Tas arī nozīmē, ka SJB nav saņēmusi pārmērīgi lielu kompensāciju. Cenas samazinājums bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina, lai SJB piekristu atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein.

| (54) | Turklāt, tā kā SJB ir daļa no PPP, tā uzņemas 50 % risku un zemes izmantošanas izmaksu, tādējādi piedaloties saskaņotajā iegādes cenas samazinājumā. Lai nodrošinātu, ka zemes izmantošana nenes zaudējumus, tika pieņemts lēmums, ka SJB būtu PPP jāiegulda EUR 2,6 miljoni (konceptuālā zemes izmantošanas ģenerālplāna Damcentrum 5.2.1. punkts), un, tā kā PPP uzņēmās 50 % no skolas izmaksām, 25 % no šīm izmaksām sedz SJB (EUR 0,7 miljoni). |
| --- | --- |

(54)

Turklāt, tā kā SJB ir daļa no PPP, tā uzņemas 50 % risku un zemes izmantošanas izmaksu, tādējādi piedaloties saskaņotajā iegādes cenas samazinājumā. Lai nodrošinātu, ka zemes izmantošana nenes zaudējumus, tika pieņemts lēmums, ka SJB būtu PPP jāiegulda EUR 2,6 miljoni (konceptuālā zemes izmantošanas ģenerālplāna Damcentrum 5.2.1. punkts), un, tā kā PPP uzņēmās 50 % no skolas izmaksām, 25 % no šīm izmaksām sedz SJB (EUR 0,7 miljoni).

4.3.5.   Konkurences kropļojumi

| (55) | Visbeidzot Nīderlandes iestādes apgalvo, ka atpakaļejošs cenas samazinājums attiecas uz 67 mājokļiem un 14 komerciāla izmantojuma telpām, kas tiks pārdotas par tirgus apstākļiem atbilstošām cenām, kuras ir novērtējis neatkarīgs eksperts. Tādējādi konkurences kropļojums būtu ļoti ierobežots, un tas nebūtu būtiskāks par pozitīvajiem projekta īstenošanas rezultātiem. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot Nīderlandes iestādes apgalvo, ka atpakaļejošs cenas samazinājums attiecas uz 67 mājokļiem un 14 komerciāla izmantojuma telpām, kas tiks pārdotas par tirgus apstākļiem atbilstošām cenām, kuras ir novērtējis neatkarīgs eksperts. Tādējādi konkurences kropļojums būtu ļoti ierobežots, un tas nebūtu būtiskāks par pozitīvajiem projekta īstenošanas rezultātiem.

5.   TREŠO PUŠU PIEZĪMES

| (56) | Tikai Stichting iesniedza piezīmes, reaģējot uz lēmumu sākt procedūru. Stichting atzinīgi vērtē lēmumu sākt procedūru, bet uzskata, ka šajā lēmumā izklāstītie apstrīdētie pasākumi ir daļa no daudz plašākas atbalsta operācijas, un atsaucas uz savu sūdzību un iesniegto papildu informāciju. Stichting īpaši atsaucas uz iespējamo pašvaldības veikto bezmaksas zemes nodošanu PPP pārziņā. |
| --- | --- |

(56)

Tikai Stichting iesniedza piezīmes, reaģējot uz lēmumu sākt procedūru. Stichting atzinīgi vērtē lēmumu sākt procedūru, bet uzskata, ka šajā lēmumā izklāstītie apstrīdētie pasākumi ir daļa no daudz plašākas atbalsta operācijas, un atsaucas uz savu sūdzību un iesniegto papildu informāciju. Stichting īpaši atsaucas uz iespējamo pašvaldības veikto bezmaksas zemes nodošanu PPP pārziņā.

| (57) | Stichting uzskata, ka projekta īstenošanas kavējuma cēlonis nebija tā ierosinātais valsts tiesvedības process un ka finanšu krīze nekavēja mājokļu pārdošanu Damplein. Saskaņā ar Stichting pausto informāciju jau kopš projekta sākuma 2004. gadā nav bijis tirgus pieprasījuma pēc tāda mājokļa veida, kādu bija ierosināts izbūvēt Damplein. |
| --- | --- |

(57)

Stichting uzskata, ka projekta īstenošanas kavējuma cēlonis nebija tā ierosinātais valsts tiesvedības process un ka finanšu krīze nekavēja mājokļu pārdošanu Damplein. Saskaņā ar Stichting pausto informāciju jau kopš projekta sākuma 2004. gadā nav bijis tirgus pieprasījuma pēc tāda mājokļa veida, kādu bija ierosināts izbūvēt Damplein.

| (58) | Saskaņā ar Stichting sniegto informāciju ne 2003. gadā, ne 2009. gadā zemi nenovērtēja neatkarīgs eksperts. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Stichting sniegto informāciju ne 2003. gadā, ne 2009. gadā zemi nenovērtēja neatkarīgs eksperts.

6.   NĪDERLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR TREŠĀS PUSES PIEZĪMĒM

| (59) | Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldības veiktā projekta sagatavošana ir bijusi pārredzama un ka šis process ir aprakstīts 2004. gada 6. aprīlī pieņemtajā "Konceptuālajā ģenerālplānā Damcentrum". Tādējādi konfidencialitātes nolūkos netika publicēti tikai finansiāli sensitīvi nolīgumi vai to daļas. |
| --- | --- |

(59)

Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldības veiktā projekta sagatavošana ir bijusi pārredzama un ka šis process ir aprakstīts 2004. gada 6. aprīlī pieņemtajā "Konceptuālajā ģenerālplānā Damcentrum". Tādējādi konfidencialitātes nolūkos netika publicēti tikai finansiāli sensitīvi nolīgumi vai to daļas.

| (60) | Attiecībā uz pašvaldības veiktu bezmaksas zemes nodošanu PPP pārziņā pašvaldība paskaidroja, ka tā neattiecas uz lēmumu sākt procedūru, un atsaucās uz informāciju, kuru tā Komisijai iesniedz 2009. gadā un kurā tā paskaidroja, ka zemes nodošana nebija bezmaksas, jo PPP pretī sniedza pakalpojumus. Iepriekš iesniegtajā informācijā pašvaldība uzsvēra, ka PPP veikto darbu izmaksas normālā situācijā būtu jāsedz pašvaldībai. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz pašvaldības veiktu bezmaksas zemes nodošanu PPP pārziņā pašvaldība paskaidroja, ka tā neattiecas uz lēmumu sākt procedūru, un atsaucās uz informāciju, kuru tā Komisijai iesniedz 2009. gadā un kurā tā paskaidroja, ka zemes nodošana nebija bezmaksas, jo PPP pretī sniedza pakalpojumus. Iepriekš iesniegtajā informācijā pašvaldība uzsvēra, ka PPP veikto darbu izmaksas normālā situācijā būtu jāsedz pašvaldībai.

| (61) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju gan dažādās Stichting ierosinātās juridiskās procedūras, kas projektam piesaistīja daudz negatīvas uzmanības plašsaziņas līdzekļos, gan kredītu krīze negatīvi ietekmēja mājokļu pārdošanu Damplein. Tomēr, kad 2007. gadā sākās pirmā īpašumu tirdzniecība, tika pārdota gandrīz trešdaļa mājokļu. Šos pārdošanas nolīgumus vēlāk atcēla būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ. Tāpēc var secināt, ka projekta īstenošanas sākumā pēc šiem mājokļiem bija pieprasījums. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju gan dažādās Stichting ierosinātās juridiskās procedūras, kas projektam piesaistīja daudz negatīvas uzmanības plašsaziņas līdzekļos, gan kredītu krīze negatīvi ietekmēja mājokļu pārdošanu Damplein. Tomēr, kad 2007. gadā sākās pirmā īpašumu tirdzniecība, tika pārdota gandrīz trešdaļa mājokļu. Šos pārdošanas nolīgumus vēlāk atcēla būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ. Tāpēc var secināt, ka projekta īstenošanas sākumā pēc šiem mājokļiem bija pieprasījums.

| (62) | Turklāt Nīderlandes iestādes papildus norāda, ka neatkarīgos ekspertus izraudzījās pašvaldība, kurai nebija nekādas ieinteresētības iegūt zemu zemes novērtējumu. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt Nīderlandes iestādes papildus norāda, ka neatkarīgos ekspertus izraudzījās pašvaldība, kurai nebija nekādas ieinteresētības iegūt zemu zemes novērtējumu.

7.   APSTRĪDĒTO PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

7.1.   Valsts atbalsta esība atbilstīgi LESD 107. panta 1. punktam

| (63) | LESD 107. panta 1. punktā ir paredzēts, ka "ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm". |
| --- | --- |

(63)

LESD 107. panta 1. punktā ir paredzēts, ka "ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm".

| (64) | Pirmkārt, nav apstrīdēts, ka SJB, kā arī Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļi, kvalificējas kā uzņēmumi šo noteikumu izpratnē, jo tie īsteno saimniecisko darbību, piedāvājot tirgū preces un pakalpojumus, kā norādīts lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(64)

Pirmkārt, nav apstrīdēts, ka SJB, kā arī Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļi, kvalificējas kā uzņēmumi šo noteikumu izpratnē, jo tie īsteno saimniecisko darbību, piedāvājot tirgū preces un pakalpojumus, kā norādīts lēmumā sākt procedūru.

| (65) | Otrkārt, apstrīdētos pasākumus nodrošināja PPP, un tas nozīmē, ka pašvaldība, kurai pieder 50 % no PPP, sniedza attiecīgu atļauju. Tā kā PPP lēmumu pieņemšanas procesa pamatā ir vienprātības princips un šos pasākumus nebija iespējams apstiprināt bez skaidras pašvaldības domes piekrišanas, lēmumu veikt apstrīdētos pasākumus nevar attiecināt uz valsti. Turklāt, ja pašvaldība nebūtu piekritusi veikt apstrīdētos pasākumus, finanšu risks, kuram to pakļāva PPP, būtu bijis proporcionāli mazāks. Tāpēc cenas pazeminājums un atceltie maksājumi, kam PPP piekrita, ietver valsts līdzekļu zaudējumu. |
| --- | --- |

(65)

Otrkārt, apstrīdētos pasākumus nodrošināja PPP, un tas nozīmē, ka pašvaldība, kurai pieder 50 % no PPP, sniedza attiecīgu atļauju. Tā kā PPP lēmumu pieņemšanas procesa pamatā ir vienprātības princips un šos pasākumus nebija iespējams apstiprināt bez skaidras pašvaldības domes piekrišanas, lēmumu veikt apstrīdētos pasākumus nevar attiecināt uz valsti. Turklāt, ja pašvaldība nebūtu piekritusi veikt apstrīdētos pasākumus, finanšu risks, kuram to pakļāva PPP, būtu bijis proporcionāli mazāks. Tāpēc cenas pazeminājums un atceltie maksājumi, kam PPP piekrita, ietver valsts līdzekļu zaudējumu.

| (66) | Treškārt, tā kā pasākumi sniedz labumu tikai SJB un galu galā — Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļiem, tie pēc būtības ir uzskatāmi par selektīviem. |
| --- | --- |

(66)

Treškārt, tā kā pasākumi sniedz labumu tikai SJB un galu galā — Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļiem, tie pēc būtības ir uzskatāmi par selektīviem.

| (67) | Tomēr Nīderlandes iestādes ir apstrīdējušas apgalvojumu, ka pašvaldība, piekrītot samazināt sākotnēji apstiprināto cenu, par kuru SJB iegādājās zemi, un paredzot maksājumu atcelšanu, nodrošināja SJB ekonomiskas priekšrocības, kuras normālos tirgus apstākļos šī partnerība nebūtu ieguvusi. Tās arī nepiekrīt apgalvojumam, ka apstrīdētie pasākumi rada konkurences kropļojumus un ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

(67)

Tomēr Nīderlandes iestādes ir apstrīdējušas apgalvojumu, ka pašvaldība, piekrītot samazināt sākotnēji apstiprināto cenu, par kuru SJB iegādājās zemi, un paredzot maksājumu atcelšanu, nodrošināja SJB ekonomiskas priekšrocības, kuras normālos tirgus apstākļos šī partnerība nebūtu ieguvusi. Tās arī nepiekrīt apgalvojumam, ka apstrīdētie pasākumi rada konkurences kropļojumus un ietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību.

| (68) | Pamatojoties uz iemesliem, kas ir izklāstīti turpmākajos apsvērumos (no (69) apsvēruma līdz (89) apsvērumam), Komisija šajos jautājumos nepiekrīt Nīderlandes iestādēm. |
| --- | --- |

(68)

Pamatojoties uz iemesliem, kas ir izklāstīti turpmākajos apsvērumos (no (69) apsvēruma līdz (89) apsvērumam), Komisija šajos jautājumos nepiekrīt Nīderlandes iestādēm.

7.1.1.   Priekšrocību esība

| (69) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru (15) darījums, kura ietvaros valsts iestādes pārdod zemi vai ēkas saimnieciskajā darbībā iesaistītam uzņēmumam vai personai, var ietvert valsts atbalstu, jo īpaši tad, ja darījums netiek veikts par tirgus cenu, tas ir, ja zeme vai ēkas netiek pārdotas par cenu, kuru, domājams, būtu noteicis privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru (15) darījums, kura ietvaros valsts iestādes pārdod zemi vai ēkas saimnieciskajā darbībā iesaistītam uzņēmumam vai personai, var ietvert valsts atbalstu, jo īpaši tad, ja darījums netiek veikts par tirgus cenu, tas ir, ja zeme vai ēkas netiek pārdotas par cenu, kuru, domājams, būtu noteicis privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos.

| (70) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka zemes pārdošanas darījumi principā būtu jānovērtē saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (16) (turpmāk "paziņojums par zemes pārdošanu"), kurā sniegts dalībvalstīm paredzētu pamatnostādņu kopums, lai nodrošinātu, ka zemes un ēku pārdošana publiskām iestādēm neietver valsts atbalsta elementus. Paziņojumā par zemes pārdošanu ir paredzētas divas metodes, lai no šādiem darījumiem izslēgtu valsts atbalsta klātbūtni — pirmkārt, zemes un ēku pārdošana, ievērojot pietiekami plaši publicētu, atklātu un beznosacījumu izsoles procedūru, ko pielīdzina izsolei, pieņemot vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu, un, otrkārt, neatkarīga eksperta sagatavots ex ante novērtējuma ziņojums. Šo metožu mērķis ir nodrošināt, lai cena, par kuru publiska iestāde pārdod zemi, atbilstoši un iespēju robežās atspoguļotu konkrētās zemes tirgus vērtību, tādējādi nodrošinot atbilstību TEIP, lai izslēgtu iespēju, ka tirdzniecība ietver ekonomisko priekšrocību zemes pircējam. Tomēr nav izslēdzams, ka šādos gadījumos iespējams piemērot arī citas novērtējuma metodes, ciktāl tiek nodrošināts, ka cena, ko, pamatojoties uz šīm metodēm, pircējs ir faktiski samaksājis, iespēju robežās atspoguļo šīs zemes tirgus vērtību (17). |
| --- | --- |

(70)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka zemes pārdošanas darījumi principā būtu jānovērtē saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (16) (turpmāk "paziņojums par zemes pārdošanu"), kurā sniegts dalībvalstīm paredzētu pamatnostādņu kopums, lai nodrošinātu, ka zemes un ēku pārdošana publiskām iestādēm neietver valsts atbalsta elementus. Paziņojumā par zemes pārdošanu ir paredzētas divas metodes, lai no šādiem darījumiem izslēgtu valsts atbalsta klātbūtni — pirmkārt, zemes un ēku pārdošana, ievērojot pietiekami plaši publicētu, atklātu un beznosacījumu izsoles procedūru, ko pielīdzina izsolei, pieņemot vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu, un, otrkārt, neatkarīga eksperta sagatavots ex ante novērtējuma ziņojums. Šo metožu mērķis ir nodrošināt, lai cena, par kuru publiska iestāde pārdod zemi, atbilstoši un iespēju robežās atspoguļotu konkrētās zemes tirgus vērtību, tādējādi nodrošinot atbilstību TEIP, lai izslēgtu iespēju, ka tirdzniecība ietver ekonomisko priekšrocību zemes pircējam. Tomēr nav izslēdzams, ka šādos gadījumos iespējams piemērot arī citas novērtējuma metodes, ciktāl tiek nodrošināts, ka cena, ko, pamatojoties uz šīm metodēm, pircējs ir faktiski samaksājis, iespēju robežās atspoguļo šīs zemes tirgus vērtību (17).

| (71) | Aplūkojamajā lietā izsoles procedūra netika organizēta. Lai gan 2003. gada martā tika veikts eksperta novērtējums, lai noteiktu pārdošanas cenas, kas tika paredzētas 2004. gada sadarbības nolīgumā, ar SJB saskaņotā zemes pārdošanas cena vēlāk tika pazemināta un saskaņotie maksājumi pēc papildu nolīguma noslēgšanas 2010. gadā tika atcelti. |
| --- | --- |

(71)

Aplūkojamajā lietā izsoles procedūra netika organizēta. Lai gan 2003. gada martā tika veikts eksperta novērtējums, lai noteiktu pārdošanas cenas, kas tika paredzētas 2004. gada sadarbības nolīgumā, ar SJB saskaņotā zemes pārdošanas cena vēlāk tika pazemināta un saskaņotie maksājumi pēc papildu nolīguma noslēgšanas 2010. gadā tika atcelti.

| (72) | Attiecībā uz iepriekš (30) apsvērumā minēto 2009. gada februāra ekspertu novērtējumu Komisija uzskata, ka atlikumvērtības metode, ko izmantoja ex post novērtējumā, nav piemērota SJB pārdotās zemes tirgus vērtības aprēķināšanai, jo paredzamo no mājokļu pārdošanas gūto ienākumu samazinājumu pilnīgi absorbētu zemes cena. Lai aprēķinātu zemes vērtību, atlikumvērtības metodi piemēro, sākot ar mājokļu pārdošanas cenām. No šīs cenas atņem būvniecības izmaksas, peļņu un rezerves riska segšanai. Atlikusī summa ir zemes atlikumvērtība. Ir skaidrs, ka, pasliktinoties mājokļu tirgus apstākļiem, kā bija vērojams šajā gadījumā, atlikumvērtības metodes ietvaros sarūkošā nekustamā īpašuma vērtība tiek pilnīgi attiecināta uz zemes vērtību. Teorētiski tā rezultātā zemes vērtība varētu būt pat negatīva. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz iepriekš (30) apsvērumā minēto 2009. gada februāra ekspertu novērtējumu Komisija uzskata, ka atlikumvērtības metode, ko izmantoja ex post novērtējumā, nav piemērota SJB pārdotās zemes tirgus vērtības aprēķināšanai, jo paredzamo no mājokļu pārdošanas gūto ienākumu samazinājumu pilnīgi absorbētu zemes cena. Lai aprēķinātu zemes vērtību, atlikumvērtības metodi piemēro, sākot ar mājokļu pārdošanas cenām. No šīs cenas atņem būvniecības izmaksas, peļņu un rezerves riska segšanai. Atlikusī summa ir zemes atlikumvērtība. Ir skaidrs, ka, pasliktinoties mājokļu tirgus apstākļiem, kā bija vērojams šajā gadījumā, atlikumvērtības metodes ietvaros sarūkošā nekustamā īpašuma vērtība tiek pilnīgi attiecināta uz zemes vērtību. Teorētiski tā rezultātā zemes vērtība varētu būt pat negatīva.

| (73) | Visbeidzot, Nīderlandes iestādes apgalvo, ka pašvaldība, piekrītot apstrīdēto pasākumu veikšanai, rīkojās saskaņā ar TEIP, tas ir, ka hipotētisks privātais pircējs situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, būtu piekritis identiskam cenas samazinājumam un maksājumu atcelšanai, tādējādi nepieļaujot priekšrocību rašanos apstrīdēto pasākumu rezultātā. Pirmkārt, saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju, pašvaldībai bija būtiskas finansiālas un sociālas intereses saistībā ar iespējami drīzu būvniecības darbu sākšanu Damplein, jo turpmāki kavējumi tai radītu tiešus un netiešus zaudējumus, kas būtu lielāki nekā izmaksas, kuras pašvaldībai rastos, piekrītot apstrīdētajiem pasākumiem. Otrkārt, Nīderlandes iestādes apgalvoja, ka pašvaldība rīkojās kā privātais ieguldītājs, kā kompensāciju par apstrīdēto pasākumu veikšanu pieņemot saistības, ko SJB uzņēmās attiecībā uz atteikšanos no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu. |
| --- | --- |

(73)

Visbeidzot, Nīderlandes iestādes apgalvo, ka pašvaldība, piekrītot apstrīdēto pasākumu veikšanai, rīkojās saskaņā ar TEIP, tas ir, ka hipotētisks privātais pircējs situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, būtu piekritis identiskam cenas samazinājumam un maksājumu atcelšanai, tādējādi nepieļaujot priekšrocību rašanos apstrīdēto pasākumu rezultātā. Pirmkārt, saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju, pašvaldībai bija būtiskas finansiālas un sociālas intereses saistībā ar iespējami drīzu būvniecības darbu sākšanu Damplein, jo turpmāki kavējumi tai radītu tiešus un netiešus zaudējumus, kas būtu lielāki nekā izmaksas, kuras pašvaldībai rastos, piekrītot apstrīdētajiem pasākumiem. Otrkārt, Nīderlandes iestādes apgalvoja, ka pašvaldība rīkojās kā privātais ieguldītājs, kā kompensāciju par apstrīdēto pasākumu veikšanu pieņemot saistības, ko SJB uzņēmās attiecībā uz atteikšanos no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu.

| (74) | Komisija nepiekrīt šiem argumentiem. Komisija vispirms atgādina, ka pašvaldība bija iesaistīta tikai nekustamā īpašuma zemes izmantošanas posmā, savukārt ar būvniecības posmu saistīto risku un izmaksas uzņēmās attiecīgie privātie attīstītāji, tostarp SJB (skatīt iepriekš (13) un (16) apsvērumu). Ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos, būtu izlēmis no SJB pārņemt risku, ko rada situācijas pasliktināšanās mājokļu tirgū un kas iepriekš uz to neattiecās, piekrītot samazināt sākotnēji saskaņoto zemes pārdošanas cenu un atcelt maksājumus, vienlaikus nesaņemot nepārprotamu finansiālu kompensāciju, kas būtu lielāka par zaudējumiem, kuri izriet no minētā lēmuma. Kā turpmāk paskaidrots no (75) līdz (86) apsvērumam, ne fakts, ka pašvaldība turpmāku kavējumu dēļ ciestu kaitējumu, ne fakts, ka SJB izlēma atteikties no tiesībām piemērot 70 % klauzulu, nemaina Komisijas secinājumus saistībā ar TEIP piemērošanu pašvaldības veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(74)

Komisija nepiekrīt šiem argumentiem. Komisija vispirms atgādina, ka pašvaldība bija iesaistīta tikai nekustamā īpašuma zemes izmantošanas posmā, savukārt ar būvniecības posmu saistīto risku un izmaksas uzņēmās attiecīgie privātie attīstītāji, tostarp SJB (skatīt iepriekš (13) un (16) apsvērumu). Ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos, būtu izlēmis no SJB pārņemt risku, ko rada situācijas pasliktināšanās mājokļu tirgū un kas iepriekš uz to neattiecās, piekrītot samazināt sākotnēji saskaņoto zemes pārdošanas cenu un atcelt maksājumus, vienlaikus nesaņemot nepārprotamu finansiālu kompensāciju, kas būtu lielāka par zaudējumiem, kuri izriet no minētā lēmuma. Kā turpmāk paskaidrots no (75) līdz (86) apsvērumam, ne fakts, ka pašvaldība turpmāku kavējumu dēļ ciestu kaitējumu, ne fakts, ka SJB izlēma atteikties no tiesībām piemērot 70 % klauzulu, nemaina Komisijas secinājumus saistībā ar TEIP piemērošanu pašvaldības veiktajiem pasākumiem.

| (75) | Attiecībā uz tiešo kaitējumu, ar ko pašvaldība, iespējams, saskartos turpmāku Damplein projekta īstenošanas kavējumu rezultātā, Komisija norāda, ka Nīderlandes iestāžu aplēstās izmaksas, kas sniegtas 2. tabulā, galvenokārt attiecas uz visa Leidschendam centra projekta zemes izmantošanas posmu. Pieņemot, ka SJB būvniecības sākšanai būtu vajadzīgi vēl divi gadi, Nīderlandes iestādes aplēsa, ka no zemes pārdošanas SJB gūto PPP ieņēmumu samazināšanās, kā arī līdzīgu kavējumu dēļ attiecībā uz pārējo Leidschendam centra projektu procentu maksājumi par PPP neapmaksātajām parādsaistībām attiecībā uz Leidschendam centra projekta zemes izmantošanas posmu sasniegtu aptuveni EUR 1,8 miljonu. Divu gadu kavējums attiecībā uz visu Leidschendam centra projektu arī radītu papildu plānošanas un citas izmaksas aptuveni EUR 1 miljona apmērā. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz tiešo kaitējumu, ar ko pašvaldība, iespējams, saskartos turpmāku Damplein projekta īstenošanas kavējumu rezultātā, Komisija norāda, ka Nīderlandes iestāžu aplēstās izmaksas, kas sniegtas 2. tabulā, galvenokārt attiecas uz visa Leidschendam centra projekta zemes izmantošanas posmu. Pieņemot, ka SJB būvniecības sākšanai būtu vajadzīgi vēl divi gadi, Nīderlandes iestādes aplēsa, ka no zemes pārdošanas SJB gūto PPP ieņēmumu samazināšanās, kā arī līdzīgu kavējumu dēļ attiecībā uz pārējo Leidschendam centra projektu procentu maksājumi par PPP neapmaksātajām parādsaistībām attiecībā uz Leidschendam centra projekta zemes izmantošanas posmu sasniegtu aptuveni EUR 1,8 miljonu. Divu gadu kavējums attiecībā uz visu Leidschendam centra projektu arī radītu papildu plānošanas un citas izmaksas aptuveni EUR 1 miljona apmērā.

| (76) | Tomēr, kā atzīst pašas Nīderlandes iestādes, apstrīdētie pasākumi veicināja zaudējumus, kas radās projekta zemes izmantošanas posma rezultātā, jo cena par zemi, ko PPP saņēma no SJB, bija mazāka nekā sākotnēji saskaņotā cena 2004. gada sadarbības nolīgumā, un PPP atcēla konkrētus maksājumus (18). Domājams, ka privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos un cenšas pēc iespējas palielināt no zemes pārdošanas gūstamo peļņu, nebūtu piekritis apstrīdētajiem pasākumiem, kas veicināja ar projekta zemes izmantošanas posmu saistītos zaudējumus, no kuriem 50 % būtu jāsedz pašam privātajam ieguldītājam. Privātais ieguldītājs, kurš finansiāli piedalās tikai projekta zemes izmantošanas posmā, būtu pārliecinājies, ka zemes izmantošanas darbi tiek veikti bez kavējumiem, lai zemi varētu nodot projekta attīstītājiem, un pieprasītu, lai šie attīstītāji samaksātu zemes cenu un maksājumus atbilstīgi brīvi apspriestajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr, kā atzīst pašas Nīderlandes iestādes, apstrīdētie pasākumi veicināja zaudējumus, kas radās projekta zemes izmantošanas posma rezultātā, jo cena par zemi, ko PPP saņēma no SJB, bija mazāka nekā sākotnēji saskaņotā cena 2004. gada sadarbības nolīgumā, un PPP atcēla konkrētus maksājumus (18). Domājams, ka privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos un cenšas pēc iespējas palielināt no zemes pārdošanas gūstamo peļņu, nebūtu piekritis apstrīdētajiem pasākumiem, kas veicināja ar projekta zemes izmantošanas posmu saistītos zaudējumus, no kuriem 50 % būtu jāsedz pašam privātajam ieguldītājam. Privātais ieguldītājs, kurš finansiāli piedalās tikai projekta zemes izmantošanas posmā, būtu pārliecinājies, ka zemes izmantošanas darbi tiek veikti bez kavējumiem, lai zemi varētu nodot projekta attīstītājiem, un pieprasītu, lai šie attīstītāji samaksātu zemes cenu un maksājumus atbilstīgi brīvi apspriestajiem līgumiem.

| (77) | Jebkurā gadījumā pat tad, ja pašvaldības lēmuma pamatojumā par apstrīdētā pasākuma veikšanu būtu iespējams ņemt vērā iespējamās tiešās izmaksas, uz kurām atsaucas Nīderlandes iestādes, ko Komisija apstrīd, šo izmaksu aprēķins tik un tā ir kļūdains. Vispirms jānorāda, ka procentu maksājumi ir aprēķināti saistībā ar kredītu, kas ir piešķirts PPP un attiecas uz visu Leidschendam centra projektu, nevis atsevišķi Damplein projektu, kurš ir tikai viens no astoņiem apakšprojektiem. Līdzīgā kārtā papildu plānošanas maksas ir aprēķinātas attiecībā uz visu Leidschendam centra projektu. Tādējādi nav iespējams pieņemt, ka gadījumā, ja būtu īstenots Damplein projekts, būtu īstenoti arī visi pārējie apakšprojekti un šie procentu maksājumi vispār nebūtu radušies. |
| --- | --- |

(77)

Jebkurā gadījumā pat tad, ja pašvaldības lēmuma pamatojumā par apstrīdētā pasākuma veikšanu būtu iespējams ņemt vērā iespējamās tiešās izmaksas, uz kurām atsaucas Nīderlandes iestādes, ko Komisija apstrīd, šo izmaksu aprēķins tik un tā ir kļūdains. Vispirms jānorāda, ka procentu maksājumi ir aprēķināti saistībā ar kredītu, kas ir piešķirts PPP un attiecas uz visu Leidschendam centra projektu, nevis atsevišķi Damplein projektu, kurš ir tikai viens no astoņiem apakšprojektiem. Līdzīgā kārtā papildu plānošanas maksas ir aprēķinātas attiecībā uz visu Leidschendam centra projektu. Tādējādi nav iespējams pieņemt, ka gadījumā, ja būtu īstenots Damplein projekts, būtu īstenoti arī visi pārējie apakšprojekti un šie procentu maksājumi vispār nebūtu radušies.

| (78) | Otrkārt, 5 % likme nav faktiskā procentu likme, bet iekšējiem aprēķiniem izmantotā likme. Faktiskā procentu likme, kas ir jāmaksā par kredītu, kurš piešķirts saistībā ar visu Leidschendam centra projektu, ir ievērojami zemāka par šo likmi (19), tādējādi procentu maksājumi, kuri pašvaldībai būtu jāveic ar PPP starpniecību, būtu zemāki par maksājumiem, kurus norādīja Nīderlandes iestādes. |
| --- | --- |

(78)

Otrkārt, 5 % likme nav faktiskā procentu likme, bet iekšējiem aprēķiniem izmantotā likme. Faktiskā procentu likme, kas ir jāmaksā par kredītu, kurš piešķirts saistībā ar visu Leidschendam centra projektu, ir ievērojami zemāka par šo likmi (19), tādējādi procentu maksājumi, kuri pašvaldībai būtu jāveic ar PPP starpniecību, būtu zemāki par maksājumiem, kurus norādīja Nīderlandes iestādes.

| (79) | Treškārt, piešķirtais kredīts un tādējādi arī procentu maksājumi būtu bijuši daudz zemāki, ja maksājums būtu veikts laikā un ja būtu samaksāta visa 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētā summa. |
| --- | --- |

(79)

Treškārt, piešķirtais kredīts un tādējādi arī procentu maksājumi būtu bijuši daudz zemāki, ja maksājums būtu veikts laikā un ja būtu samaksāta visa 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētā summa.

| (80) | Ceturtkārt, ir skaidrs, ka pat Nīderlandes iestāžu iesniegtajos aprēķinos apstrīdēto pasākumu veikšanas finansiālās sekas attiecībā uz PPP, kas tika lēstas aptuveni EUR 3,6 miljonu apmērā, pārsniedz iespējamās tiešās izmaksas, kuras rastos, ja SJB turpinātu atlikt nekustamā īpašuma būvniecības sākšanu Damplein, un kuras saskaņā ar Nīderlandes iestāžu aplēsēm sasniedz aptuveni EUR 2,8 miljonus. |
| --- | --- |

(80)

Ceturtkārt, ir skaidrs, ka pat Nīderlandes iestāžu iesniegtajos aprēķinos apstrīdēto pasākumu veikšanas finansiālās sekas attiecībā uz PPP, kas tika lēstas aptuveni EUR 3,6 miljonu apmērā, pārsniedz iespējamās tiešās izmaksas, kuras rastos, ja SJB turpinātu atlikt nekustamā īpašuma būvniecības sākšanu Damplein, un kuras saskaņā ar Nīderlandes iestāžu aplēsēm sasniedz aptuveni EUR 2,8 miljonus.

| (81) | Visbeidzot, attiecībā uz iespējamajām netiešajām izmaksām, kas rastos, ja projekta īstenošanu atliktu vēl par diviem gadiem, Nīderlandes iestādes nav noteikušas šā kaitējuma apmēru, tādējādi Komisija to nevar pārbaudīt. |
| --- | --- |

(81)

Visbeidzot, attiecībā uz iespējamajām netiešajām izmaksām, kas rastos, ja projekta īstenošanu atliktu vēl par diviem gadiem, Nīderlandes iestādes nav noteikušas šā kaitējuma apmēru, tādējādi Komisija to nevar pārbaudīt.

| (82) | Attiecībā uz SJB apņemšanos atteikties no tiesībām piemērot 70 % klauzulu Komisija norāda, ka šī klauzula, ko piemēro arī citiem Leidschendam centra projektā iesaistītiem privātajiem attīstītājiem, Nīderlandē ir visai ierasta. Apstiprinot šo klauzulu, pašvaldība piekrita, ka brīvās nozares mājokļu faktiskās būvniecības sākumu noteiks privāto projektu attīstītāju, tostarp SJB, veiksme mājokļu iepriekšējā pārdošanā. Tas izriet no fakta, ka pašvaldība bija iesaistīta tikai projekta zemes izmantošanas posmā, savukārt būvniecības posma veikšanā riskus un izdevumus uzņēmās privātie attīstītāji. Ja pašvaldība patiešām būtu bijusi ieinteresēta drīzā būvniecības darbu sākšanā, 2004. gadā, apspriežot nolīgumus ar privātajiem attīstītājiem, tā varēja noraidīt 70 % klauzulas iekļaušanu nolīgumā vai paredzēt soda mērus, kas būtu piemērojami gadījumā, ja būvniecības posms nebūtu sākts un/vai pabeigts noteiktā termiņā. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz SJB apņemšanos atteikties no tiesībām piemērot 70 % klauzulu Komisija norāda, ka šī klauzula, ko piemēro arī citiem Leidschendam centra projektā iesaistītiem privātajiem attīstītājiem, Nīderlandē ir visai ierasta. Apstiprinot šo klauzulu, pašvaldība piekrita, ka brīvās nozares mājokļu faktiskās būvniecības sākumu noteiks privāto projektu attīstītāju, tostarp SJB, veiksme mājokļu iepriekšējā pārdošanā. Tas izriet no fakta, ka pašvaldība bija iesaistīta tikai projekta zemes izmantošanas posmā, savukārt būvniecības posma veikšanā riskus un izdevumus uzņēmās privātie attīstītāji. Ja pašvaldība patiešām būtu bijusi ieinteresēta drīzā būvniecības darbu sākšanā, 2004. gadā, apspriežot nolīgumus ar privātajiem attīstītājiem, tā varēja noraidīt 70 % klauzulas iekļaušanu nolīgumā vai paredzēt soda mērus, kas būtu piemērojami gadījumā, ja būvniecības posms nebūtu sākts un/vai pabeigts noteiktā termiņā.

| (83) | Būtu arī jānorāda, ka 70 % klauzula 2004. gada sadarbības nolīgumā attiecās tikai uz brīvā sektora mājokļiem un tās darbības jomā neietilpa komerciālā izmantojuma telpu vai pazemes automašīnu novietnes būvniecība, savukārt SJB atteicās sākt visu šo objektu būvniecību Damplein. Visai ticams, ka šādos apstākļos privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos un ir ieinteresēts visa nekustamā īpašuma projekta īstenošanā, būtu pieprasījis, lai SJB izpilda savas līgumsaistības attiecībā uz komerciālā izmantojuma telpu un pazemes automašīnu novietnes izbūvi. Pat tad, ja SJB apgalvojums, ka darbus nebija iespējams sākt, jo dažādi nekustamā īpašuma projekta komponenti ir tehniski saistīti, būtu pareizs, šis risks būtu jāuzņemas SJB, jo tā bija pilnīgi atbildīga par projekta būvniecības posmu. Tāpēc nav iemesla uzskatīt, ka privātais ieguldītājs, darbojoties normālos konkurences apstākļos, pārņemtu SJB risku. |
| --- | --- |

(83)

Būtu arī jānorāda, ka 70 % klauzula 2004. gada sadarbības nolīgumā attiecās tikai uz brīvā sektora mājokļiem un tās darbības jomā neietilpa komerciālā izmantojuma telpu vai pazemes automašīnu novietnes būvniecība, savukārt SJB atteicās sākt visu šo objektu būvniecību Damplein. Visai ticams, ka šādos apstākļos privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos un ir ieinteresēts visa nekustamā īpašuma projekta īstenošanā, būtu pieprasījis, lai SJB izpilda savas līgumsaistības attiecībā uz komerciālā izmantojuma telpu un pazemes automašīnu novietnes izbūvi. Pat tad, ja SJB apgalvojums, ka darbus nebija iespējams sākt, jo dažādi nekustamā īpašuma projekta komponenti ir tehniski saistīti, būtu pareizs, šis risks būtu jāuzņemas SJB, jo tā bija pilnīgi atbildīga par projekta būvniecības posmu. Tāpēc nav iemesla uzskatīt, ka privātais ieguldītājs, darbojoties normālos konkurences apstākļos, pārņemtu SJB risku.

| (84) | Šajā saistībā būtu arī jāatgādina, ka attiecībā uz pazemes automašīnu novietnes publiskās daļas izbūvi PPP jau 2004. gadā bija pieņēmusi lēmumu piešķirt šo darbu veikšanu SJB par kopējo summu EUR 4,6 miljonu apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī), neorganizējot publiskā iepirkuma konkursu. Tāpēc SJB nebija finansiālu iemeslu atteikties sākt automašīnas novietnes būvniecības darbus, tādējādi privātajam ieguldījumam, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, nebūtu iemesla pieņemt turpmākus kavējumus, paredzot, ka automašīnu novietnes būvniecība ir atkarīga no SJB sekmēm brīvā sektora mājokļu pārdošanā. |
| --- | --- |

(84)

Šajā saistībā būtu arī jāatgādina, ka attiecībā uz pazemes automašīnu novietnes publiskās daļas izbūvi PPP jau 2004. gadā bija pieņēmusi lēmumu piešķirt šo darbu veikšanu SJB par kopējo summu EUR 4,6 miljonu apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī), neorganizējot publiskā iepirkuma konkursu. Tāpēc SJB nebija finansiālu iemeslu atteikties sākt automašīnas novietnes būvniecības darbus, tādējādi privātajam ieguldījumam, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, nebūtu iemesla pieņemt turpmākus kavējumus, paredzot, ka automašīnu novietnes būvniecība ir atkarīga no SJB sekmēm brīvā sektora mājokļu pārdošanā.

| (85) | Tāpēc ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos, būtu piekritis apstrīdētajiem pasākumiem tāpat, kā tiem piekrita pašvaldība, vispirms neizskatot citas komerciāli pievilcīgākas iespējas, piemēram, 2004. gada sadarbības nolīguma atcelšanu, kompensācijas pieprasīšanu par SJB pieļautajiem kavējumiem, un publicējot aicinājumu iesniegt piedāvājumus konkursam. Nīderlandes iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka PPP ir izvērtējusi šādas iespējas. |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs, kas darbojas normālos konkurences apstākļos, būtu piekritis apstrīdētajiem pasākumiem tāpat, kā tiem piekrita pašvaldība, vispirms neizskatot citas komerciāli pievilcīgākas iespējas, piemēram, 2004. gada sadarbības nolīguma atcelšanu, kompensācijas pieprasīšanu par SJB pieļautajiem kavējumiem, un publicējot aicinājumu iesniegt piedāvājumus konkursam. Nīderlandes iestādes nav sniegušas nekādus pierādījumus, kas apliecinātu, ka PPP ir izvērtējusi šādas iespējas.

| (86) | Tādējādi iespējams secināt, ka apstrīdētie pasākumi sniedz SJB priekšrocības un ka tie neatbilst TEIP, jo Nīderlandes iestādes nav pierādījušas, ka hipotētiskais privātais pārdevējs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, piekristu šādiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(86)

Tādējādi iespējams secināt, ka apstrīdētie pasākumi sniedz SJB priekšrocības un ka tie neatbilst TEIP, jo Nīderlandes iestādes nav pierādījušas, ka hipotētiskais privātais pārdevējs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, piekristu šādiem pasākumiem.

7.1.2.   Konkurences kropļojumi un ietekme uz Savienības iekšējo tirdzniecību

| (87) | Tā kā apstrīdēto pasākumu rezultātā SJB ir atbrīvota no izmaksām, kas tai citā gadījumā būtu jāsedz atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīgumam, šie pasākumi nostiprina tās konkurētspējas pozīciju attiecībā pret citiem nekustamā īpašuma attīstītājiem, kuri darbojas tirgū, kas ir atvērts konkurencei un tirdzniecībai Savienības līmenī, un, pateicoties šim faktam, SJB spēj kropļot konkurenci un ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kas īsteno saimniecisko darbību iekšējā tirgū, rada konkurences kropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (20). |
| --- | --- |

(87)

Tā kā apstrīdēto pasākumu rezultātā SJB ir atbrīvota no izmaksām, kas tai citā gadījumā būtu jāsedz atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīgumam, šie pasākumi nostiprina tās konkurētspējas pozīciju attiecībā pret citiem nekustamā īpašuma attīstītājiem, kuri darbojas tirgū, kas ir atvērts konkurencei un tirdzniecībai Savienības līmenī, un, pateicoties šim faktam, SJB spēj kropļot konkurenci un ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kas īsteno saimniecisko darbību iekšējā tirgū, rada konkurences kropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm (20).

| (88) | Attiecībā uz iespējamo projekta ierobežoto mērogu fakts, ka subsīdijas tiek piešķirtas uzņēmumam, kas sniedz vietēja mēroga vai reģionālus pakalpojumus un nenodrošina pakalpojumus ārpus dalībvalsts, kurā tas ir reģistrēts, pats par sevi neizslēdz iespēju, ka šīs subsīdijas varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (21). Komisija šajā saistībā atgādina, ka, tā kā Savienībā gan būvniecības, gan nekustamā īpašuma projektu attīstīšanas jomā notiek pārrobežu tirdzniecība un tā kā nekustamā īpašuma attīstītāji no citām dalībvalstīm un to meitasuzņēmumi būtu varējuši piedalīties Leidschendam centra projekta īstenošanā, savukārt SJB, kas apstrīdēto pasākumu rezultātā ir atbrīvota no finanšu sloga, var darboties jebkurā dalībvalstī ārpus Nīderlandes, būtu jāuzskata, ka apstrīdētie pasākumi var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Visbeidzot, Komisija norāda, ka Bouwfonds, viens no SJB partnerībā ietilpstošajiem uzņēmumiem, patiešām darbojas ārpus Nīderlandes, jo īpaši Francijā un Vācijā. Bouwfonds ir lielākais nekustamā īpašuma attīstītājs Nīderlandē un viens no trim vadošajiem uzņēmumiem Eiropas nekustamā īpašuma jomā. Sniedzot priekšrocības SJB, ar apstrīdētajiem pasākumiem tika nodrošināts labums arī Bouwfonds, tādējādi nostiprinot tā pozīciju Eiropas nekustamā īpašuma tirgū. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz iespējamo projekta ierobežoto mērogu fakts, ka subsīdijas tiek piešķirtas uzņēmumam, kas sniedz vietēja mēroga vai reģionālus pakalpojumus un nenodrošina pakalpojumus ārpus dalībvalsts, kurā tas ir reģistrēts, pats par sevi neizslēdz iespēju, ka šīs subsīdijas varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (21). Komisija šajā saistībā atgādina, ka, tā kā Savienībā gan būvniecības, gan nekustamā īpašuma projektu attīstīšanas jomā notiek pārrobežu tirdzniecība un tā kā nekustamā īpašuma attīstītāji no citām dalībvalstīm un to meitasuzņēmumi būtu varējuši piedalīties Leidschendam centra projekta īstenošanā, savukārt SJB, kas apstrīdēto pasākumu rezultātā ir atbrīvota no finanšu sloga, var darboties jebkurā dalībvalstī ārpus Nīderlandes, būtu jāuzskata, ka apstrīdētie pasākumi var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību. Visbeidzot, Komisija norāda, ka Bouwfonds, viens no SJB partnerībā ietilpstošajiem uzņēmumiem, patiešām darbojas ārpus Nīderlandes, jo īpaši Francijā un Vācijā. Bouwfonds ir lielākais nekustamā īpašuma attīstītājs Nīderlandē un viens no trim vadošajiem uzņēmumiem Eiropas nekustamā īpašuma jomā. Sniedzot priekšrocības SJB, ar apstrīdētajiem pasākumiem tika nodrošināts labums arī Bouwfonds, tādējādi nostiprinot tā pozīciju Eiropas nekustamā īpašuma tirgū.

| (89) | Tā kā apstrīdētie pasākumi atbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta nosacījumiem, Komisija secina, ka tie šo noteikumu izpratnē ietver valsts atbalsta elementus. Turklāt, tā kā šo atbalstu saņēmējiem piešķīra, iepriekš par to nepaziņojot Komisijai un nesaņemot tās atļauju atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam, apstrīdētie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(89)

Tā kā apstrīdētie pasākumi atbilst visiem LESD 107. panta 1. punkta nosacījumiem, Komisija secina, ka tie šo noteikumu izpratnē ietver valsts atbalsta elementus. Turklāt, tā kā šo atbalstu saņēmējiem piešķīra, iepriekš par to nepaziņojot Komisijai un nesaņemot tās atļauju atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam, apstrīdētie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu atbalstu.

7.2.   Saderības novērtējums

| (90) | Tā kā ir secināts, ka apstrīdētie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizskata Nīderlandes iestāžu apgalvojums, ka šie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā ir secināts, ka apstrīdētie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizskata Nīderlandes iestāžu apgalvojums, ka šie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (91) | LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas veicina konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(91)

LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas veicina konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (92) | Tādējādi, aplūkojot, vai atbalsts ir saderīgs atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, Komisija ņem vērā to, vai atbalsts ir vērsts uz konkrēti definēta kopējo interešu mērķa sasniegšanu, kā arī to, vai šā mērķa sasniegšana ir pienācīga un samērīga un vai tas rada pārmērīgus konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(92)

Tādējādi, aplūkojot, vai atbalsts ir saderīgs atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, Komisija ņem vērā to, vai atbalsts ir vērsts uz konkrēti definēta kopējo interešu mērķa sasniegšanu, kā arī to, vai šā mērķa sasniegšana ir pienācīga un samērīga un vai tas rada pārmērīgus konkurences kropļojumus.

7.2.1.   Kopējo interešu mērķis

| (93) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšana" veicina ekonomisko un sociālo kohēziju atbilstīgi LESD 3. un 174. pantam, un, ja nebūtu īstenoti apstrīdētie pasākumi, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein un viss Leidschendam centra projekts būtu apdraudēts. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšana" veicina ekonomisko un sociālo kohēziju atbilstīgi LESD 3. un 174. pantam, un, ja nebūtu īstenoti apstrīdētie pasākumi, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein un viss Leidschendam centra projekts būtu apdraudēts.

| (94) | Tomēr Komisiju šādi argumenti nepārliecina. No vienas puses, Nīderlandes iestādes nav pierādījušas, ka Damplein ir sociāli nelabvēlīgs pilsētas rajons, kuru nelabvēlīgi ietekmē tirgus nepilnības, un ka tirgus dalībnieki patstāvīgi nebūtu uzņēmušies veikt plānoto Damplein pārbūvi. Gluži pretēji — projekta īstenošanas sākumā vairāki privātie attīstītāji, tostarp SJB, acīmredzami vēlējās piedalīties projekta būvniecības posmā, paši uzņemoties komercrisku un sedzot izdevumus, kā paredzēts 2004. gada sadarbības nolīgumā. |
| --- | --- |

(94)

Tomēr Komisiju šādi argumenti nepārliecina. No vienas puses, Nīderlandes iestādes nav pierādījušas, ka Damplein ir sociāli nelabvēlīgs pilsētas rajons, kuru nelabvēlīgi ietekmē tirgus nepilnības, un ka tirgus dalībnieki patstāvīgi nebūtu uzņēmušies veikt plānoto Damplein pārbūvi. Gluži pretēji — projekta īstenošanas sākumā vairāki privātie attīstītāji, tostarp SJB, acīmredzami vēlējās piedalīties projekta būvniecības posmā, paši uzņemoties komercrisku un sedzot izdevumus, kā paredzēts 2004. gada sadarbības nolīgumā.

| (95) | No otras puses, apstiprinot 70 % klauzulas iekļaušanu 2004. gada sadarbības nolīgumā, pašvaldība pakļāva savas intereses saistībā ar norādīto mērķi "atdzīvināt"Leidschendam pilsētas centru SJB komerciālajām interesēm gadījumā, ja partnerība nespētu iepriekš pārdot 70 % no plānotajiem mājokļiem pirms to būvniecības sākšanas. Tāpēc pašvaldība vairs nevar apgalvot, ka apstrīdētie pasākumi, kurus apstiprināja 2010. gadā ar nosacījumu, ka SJB atteiksies no tiesībām piemērot minēto klauzulu, bija paredzēti, lai īstenotu kopējo interešu mērķi. |
| --- | --- |

(95)

No otras puses, apstiprinot 70 % klauzulas iekļaušanu 2004. gada sadarbības nolīgumā, pašvaldība pakļāva savas intereses saistībā ar norādīto mērķi "atdzīvināt"Leidschendam pilsētas centru SJB komerciālajām interesēm gadījumā, ja partnerība nespētu iepriekš pārdot 70 % no plānotajiem mājokļiem pirms to būvniecības sākšanas. Tāpēc pašvaldība vairs nevar apgalvot, ka apstrīdētie pasākumi, kurus apstiprināja 2010. gadā ar nosacījumu, ka SJB atteiksies no tiesībām piemērot minēto klauzulu, bija paredzēti, lai īstenotu kopējo interešu mērķi.

7.2.2.   Atbalsta piemērotība

| (96) | Pat ja būtu iespējams pieņemt, ka apstrīdētie pasākumi bija paredzēti Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšanai", Nīderlandes iestādes nav pierādījušas, ka šie pasākumi bija piemēroti šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(96)

Pat ja būtu iespējams pieņemt, ka apstrīdētie pasākumi bija paredzēti Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšanai", Nīderlandes iestādes nav pierādījušas, ka šie pasākumi bija piemēroti šā mērķa sasniegšanai.

| (97) | Pamatojoties uz iesniegto informāciju, šķiet, arī citi Leidschendam centra projektā iesaistītie privātie attīstītāji aicināja PPP samazināt sākotnēji apstiprināto zemes pārdošanas cenu grūtību dēļ, ar kurām tie saskārās, pasliktinoties situācijai nekustamā īpašuma tirgū, tomēr tā vietā, lai piekristu šādiem samazinājumiem vai maksājumu atcelšanai, pašvaldība apsvēra iespējas veikt grozījumus sākotnējos plānošanas un attīstīšanas noteikumos, lai pielāgotos pieprasījuma pārmaiņām tirgū. |
| --- | --- |

(97)

Pamatojoties uz iesniegto informāciju, šķiet, arī citi Leidschendam centra projektā iesaistītie privātie attīstītāji aicināja PPP samazināt sākotnēji apstiprināto zemes pārdošanas cenu grūtību dēļ, ar kurām tie saskārās, pasliktinoties situācijai nekustamā īpašuma tirgū, tomēr tā vietā, lai piekristu šādiem samazinājumiem vai maksājumu atcelšanai, pašvaldība apsvēra iespējas veikt grozījumus sākotnējos plānošanas un attīstīšanas noteikumos, lai pielāgotos pieprasījuma pārmaiņām tirgū.

| (98) | Tas apliecina, ka, lai īstenotu mērķi saistībā ar Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšanu", ņemot vērā ekonomiskās situācijas pārmaiņas, pašvaldībai bija pieejami citi — piemērotāki — pasākumi, kas mazāk kropļo konkurenci. |
| --- | --- |

(98)

Tas apliecina, ka, lai īstenotu mērķi saistībā ar Leidschendam pilsētas centra "atdzīvināšanu", ņemot vērā ekonomiskās situācijas pārmaiņas, pašvaldībai bija pieejami citi — piemērotāki — pasākumi, kas mazāk kropļo konkurenci.

7.2.3.   Atbalsta samērīgums

| (99) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi ir samērīgi ar mērķi "atdzīvināt"Leidschendam pilsētas centru, jo apmaiņā pret cenas samazinājumu un maksājumu atcelšanu SJB piekrita atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Turklāt Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi ir samērīgi, jo SJB veica finansiālus ieguldījumus zemes izmantošanas posmā. Proti, SJB ieguldīja aptuveni EUR 2,6 miljonus PPP un ar PPP starpniecību apņēmās segt 25 % no izmaksām par skolas būvniecību vēl vienā Leidschendam centra projekta apakšteritorijā. |
| --- | --- |

(99)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi ir samērīgi ar mērķi "atdzīvināt"Leidschendam pilsētas centru, jo apmaiņā pret cenas samazinājumu un maksājumu atcelšanu SJB piekrita atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Turklāt Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi ir samērīgi, jo SJB veica finansiālus ieguldījumus zemes izmantošanas posmā. Proti, SJB ieguldīja aptuveni EUR 2,6 miljonus PPP un ar PPP starpniecību apņēmās segt 25 % no izmaksām par skolas būvniecību vēl vienā Leidschendam centra projekta apakšteritorijā.

| (100) | Komisija neizprot šādu argumentāciju. LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka atbalsta pasākumiem ir jābūt samērīgiem ar iecerētajiem mērķiem, un tajā nav noteikts, ka ir jānodrošina atbilstīgs kompromiss starp piešķirto atbalstu un koncesijām, ko saņēmējs veic, lai šo atbalstu iegūtu. Tādējādi fakts, ka SJB piekrita atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu, pretī saņemot cenas samazinājumu un atbrīvojumu no maksājumiem, apstrīdēto pasākumu samērīguma novērtējuma kontekstā nav būtisks. Tas attiecas arī uz finansiāliem ieguldījumiem, ko SJB var būt veikusi zemes izmantošanas posmā. |
| --- | --- |

(100)

Komisija neizprot šādu argumentāciju. LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka atbalsta pasākumiem ir jābūt samērīgiem ar iecerētajiem mērķiem, un tajā nav noteikts, ka ir jānodrošina atbilstīgs kompromiss starp piešķirto atbalstu un koncesijām, ko saņēmējs veic, lai šo atbalstu iegūtu. Tādējādi fakts, ka SJB piekrita atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu, pretī saņemot cenas samazinājumu un atbrīvojumu no maksājumiem, apstrīdēto pasākumu samērīguma novērtējuma kontekstā nav būtisks. Tas attiecas arī uz finansiāliem ieguldījumiem, ko SJB var būt veikusi zemes izmantošanas posmā.

| (101) | Tādējādi Nīderlandes iestādes nav spējušas pierādīt, ka apstrīdētie pasākumi bija samērīgi ar iecerētajiem kopējo interešu mērķiem. |
| --- | --- |

(101)

Tādējādi Nīderlandes iestādes nav spējušas pierādīt, ka apstrīdētie pasākumi bija samērīgi ar iecerētajiem kopējo interešu mērķiem.

7.2.4.   Pārmērīga konkurences kropļošana

| (102) | Visbeidzot, Nīderlandes iestādes nepiekrīt, ka apstrīdētie pasākumi pārmērīgi kropļo konkurenci, apgalvojot, ka pienācīgi īstenota projekta sniegtie pozitīvie rezultāti ir lielāki nekā negatīvās apstrīdēto pasākumu sekas. |
| --- | --- |

(102)

Visbeidzot, Nīderlandes iestādes nepiekrīt, ka apstrīdētie pasākumi pārmērīgi kropļo konkurenci, apgalvojot, ka pienācīgi īstenota projekta sniegtie pozitīvie rezultāti ir lielāki nekā negatīvās apstrīdēto pasākumu sekas.

| (103) | Tomēr Nīderlandes iestādes nav pamatojušas šo argumentu. Gluži pretēji, — kā norādīts iepriekš (80) apsvērumā, turpmāki apstrīdētā nekustamā īpašuma projekta īstenošanas kavējumi PPP radītu izmaksas EUR 2,8 miljonu apmērā, savukārt saskaņotais cenas pazeminājums būtu EUR 3,6 miljoni. Tādējādi Komisija secina, ka Nīderlandes iestādes nav apliecinājušas, ka apstrīdētā nekustamā īpašuma īstenošanas pozitīvie rezultāti pārsniedz apstrīdēto pasākumu īstenošanas radītās negatīvās sekas. |
| --- | --- |

(103)

Tomēr Nīderlandes iestādes nav pamatojušas šo argumentu. Gluži pretēji, — kā norādīts iepriekš (80) apsvērumā, turpmāki apstrīdētā nekustamā īpašuma projekta īstenošanas kavējumi PPP radītu izmaksas EUR 2,8 miljonu apmērā, savukārt saskaņotais cenas pazeminājums būtu EUR 3,6 miljoni. Tādējādi Komisija secina, ka Nīderlandes iestādes nav apliecinājušas, ka apstrīdētā nekustamā īpašuma īstenošanas pozitīvie rezultāti pārsniedz apstrīdēto pasākumu īstenošanas radītās negatīvās sekas.

7.2.5.   Secinājums

| (104) | Pamatojoties uz apsvērumiem, kas izklāstīti iepriekš (no (93) līdz (103)), Komisija secina, ka atbalsts, ko pašvaldība piešķīra SJB interesēs, īstenojot apstrīdētos pasākumus, nav saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(104)

Pamatojoties uz apsvērumiem, kas izklāstīti iepriekš (no (93) līdz (103)), Komisija secina, ka atbalsts, ko pašvaldība piešķīra SJB interesēs, īstenojot apstrīdētos pasākumus, nav saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

8.   ATBALSTA APMĒRA NOTEIKŠANA UN ATGŪŠANA

| (105) | Kā paskaidrots iepriekšējā sadaļā, apstrīdētie pasākumi ietver valsts atbalsta elementus LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tos nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu. Turklāt, tā kā šo atbalstu saņēmējiem piešķīra, iepriekš par to nepaziņojot Komisijai un nesaņemot tās atļauju atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam, apstrīdētie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(105)

Kā paskaidrots iepriekšējā sadaļā, apstrīdētie pasākumi ietver valsts atbalsta elementus LESD 107. panta 1. punkta nozīmē un tos nevar uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu. Turklāt, tā kā šo atbalstu saņēmējiem piešķīra, iepriekš par to nepaziņojot Komisijai un nesaņemot tās atļauju atbilstīgi LESD 108. panta 3. punktam, apstrīdētie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu atbalstu.

| (106) | Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (22), 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, "kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja". |
| --- | --- |

(106)

Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (22), 14. panta 1. punktā ir noteikts, ka tad, "kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja".

| (107) | Lai gan Savienības tiesību aktos nav noteikts, ka Komisijai, sniedzot rīkojumu par tāda atbalsta atgūšanu, kas ir atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, būtu jānosaka precīzs atgūstamā atbalsta apmērs (23), tā var norādīt informāciju, kas lēmuma adresātam ļautu bez pārmērīgām grūtībām aprēķināt šo apmēru pašam. |
| --- | --- |

(107)

Lai gan Savienības tiesību aktos nav noteikts, ka Komisijai, sniedzot rīkojumu par tāda atbalsta atgūšanu, kas ir atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, būtu jānosaka precīzs atgūstamā atbalsta apmērs (23), tā var norādīt informāciju, kas lēmuma adresātam ļautu bez pārmērīgām grūtībām aprēķināt šo apmēru pašam.

8.1.   Atbalsta apmēra noteikšana

| (108) | Apstrīdēto pasākumu rezultātā partnerība SJB par zemi Damplein samaksāja cenu, kas bija zemāka par sākotnēji 2004. gada sadarbības nolīgumā saskaņoto cenu, un tai vairs nebija jāmaksā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi, kuriem tā iepriekš arī bija piekritusi. Tādējādi, lai noteiktu SJB saņemtā atbalsta apmēru, ir jānosaka summa, par kuru tika samazināta cena, kā arī atcelto maksājumu vērtība. |
| --- | --- |

(108)

Apstrīdēto pasākumu rezultātā partnerība SJB par zemi Damplein samaksāja cenu, kas bija zemāka par sākotnēji 2004. gada sadarbības nolīgumā saskaņoto cenu, un tai vairs nebija jāmaksā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi, kuriem tā iepriekš arī bija piekritusi. Tādējādi, lai noteiktu SJB saņemtā atbalsta apmēru, ir jānosaka summa, par kuru tika samazināta cena, kā arī atcelto maksājumu vērtība.

8.1.1.   Cenas samazinājuma apmēra noteikšana

| (109) | Kā paskaidrots iepriekš (23) apsvērumā, 2004. gada sadarbības nolīgumā tika noteikts, ka cena par zemi Damplein, ko PPP pārdeva SJB, ir EUR 7,2 miljoni un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Šo cenu noteica neatkarīgs novērtētājs. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šā zemes gabala vērtība 2010. gada 1. janvārī bija EUR 8,6 miljoni (24). Cenu, kas SJB bija jāsamaksā par šo zemi, PPP, noslēdzot papildu nolīgumu, vēlāk pazemināja līdz EUR 4 miljoniem. |
| --- | --- |

(109)

Kā paskaidrots iepriekš (23) apsvērumā, 2004. gada sadarbības nolīgumā tika noteikts, ka cena par zemi Damplein, ko PPP pārdeva SJB, ir EUR 7,2 miljoni un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Šo cenu noteica neatkarīgs novērtētājs. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šā zemes gabala vērtība 2010. gada 1. janvārī bija EUR 8,6 miljoni (24). Cenu, kas SJB bija jāsamaksā par šo zemi, PPP, noslēdzot papildu nolīgumu, vēlāk pazemināja līdz EUR 4 miljoniem.

| (110) | Tādējādi priekšrocība, ko SJB ieguva, pateicoties cenas samazinājumam par zemi Damplein, atbilst aptuveni EUR 4,6 miljoniem. |
| --- | --- |

(110)

Tādējādi priekšrocība, ko SJB ieguva, pateicoties cenas samazinājumam par zemi Damplein, atbilst aptuveni EUR 4,6 miljoniem.

| (111) | Nīderlandes iestāžu apgalvojums, ka pārdošanas cenas samazinājums bija mazāks nekā EUR 4,6 miljoni, jo PPP 2006. un 2008. gadā jau bija samazinājusi sākotnēji apstiprināto pārdošanas cenu EUR 7,2 miljonu apmērā (skatīt 1. tabulu), nav pieņemams, jo nav sniegti pierādījumi tam, ka šie samazinājumi tika oficiāli apstiprināti nolīguma veidā vai ka no tiem izrietēja sākotnējās pārdošanas cenas maiņa 2004. gada sadarbības nolīgumā. |
| --- | --- |

(111)

Nīderlandes iestāžu apgalvojums, ka pārdošanas cenas samazinājums bija mazāks nekā EUR 4,6 miljoni, jo PPP 2006. un 2008. gadā jau bija samazinājusi sākotnēji apstiprināto pārdošanas cenu EUR 7,2 miljonu apmērā (skatīt 1. tabulu), nav pieņemams, jo nav sniegti pierādījumi tam, ka šie samazinājumi tika oficiāli apstiprināti nolīguma veidā vai ka no tiem izrietēja sākotnējās pārdošanas cenas maiņa 2004. gada sadarbības nolīgumā.

| (112) | Turklāt Komisija norāda, ka iespējamais 2006. gadā veiktais cenas samazinājums būtu pretrunā 2004. gada sadarbības nolīgumam, kurā ir skaidri noteiktas minimālās zemes cenas un paredzēts papildu maksājums gadījumā, ja iespējams izbūvēt lielāku platību. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt Komisija norāda, ka iespējamais 2006. gadā veiktais cenas samazinājums būtu pretrunā 2004. gada sadarbības nolīgumam, kurā ir skaidri noteiktas minimālās zemes cenas un paredzēts papildu maksājums gadījumā, ja iespējams izbūvēt lielāku platību.

| (113) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka gan iespējamais cenas samazinājums 2006. gadā, kas tika skaidrots ar faktu, ka bija iespējams izbūvēt mazāku komerciālā izmantojuma platību, nekā sākotnēji tika paredzēts, gan iespējamais cenas samazinājums 2008. gadā, kas acīmredzot bija saistīts ar SJB paredzētas būvatļaujas izsniegšanas kavējumu, tika veikts ar nosacījumu, ka SJB līdz 2008. gada 1. oktobrim saņems būvatļauju. Šis nosacījums acīmredzot netika izpildīts, jo saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju SJB saņēma būvatļauju tikai 2008. gada novembrī. |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka gan iespējamais cenas samazinājums 2006. gadā, kas tika skaidrots ar faktu, ka bija iespējams izbūvēt mazāku komerciālā izmantojuma platību, nekā sākotnēji tika paredzēts, gan iespējamais cenas samazinājums 2008. gadā, kas acīmredzot bija saistīts ar SJB paredzētas būvatļaujas izsniegšanas kavējumu, tika veikts ar nosacījumu, ka SJB līdz 2008. gada 1. oktobrim saņems būvatļauju. Šis nosacījums acīmredzot netika izpildīts, jo saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju SJB saņēma būvatļauju tikai 2008. gada novembrī.

| (114) | Tāpēc Komisija secina, ka atbalsta apmērs, ko PPP piešķīra SJB, samazinot sākotnēji 2004. gada sadarbības nolīgumā apstiprināto pārdošanas cenu, sasniedz aptuveni EUR 4,6 miljonus (skatīt 3. tabulu). |
| --- | --- |

(114)

Tāpēc Komisija secina, ka atbalsta apmērs, ko PPP piešķīra SJB, samazinot sākotnēji 2004. gada sadarbības nolīgumā apstiprināto pārdošanas cenu, sasniedz aptuveni EUR 4,6 miljonus (skatīt 3. tabulu).

8.1.2.   Maksājumu atcelšana

| (115) | Kā skaidrots iepriekš (25) apsvērumā, maksājumi, kas SJB bija jāveic saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu, kopā sasniedza aptuveni EUR 2 miljonu robežu (vērtība 2003. gada 1. janvārī) un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Tomēr šie maksājumi tika noteikti, pamatojoties uz mājokļu skaitu, ko bija plānots uzbūvēt (25), un 2004. gada sadarbības nolīgums paredz, ka gadījumā, ja tiktu uzbūvēts mazāk mājokļu, šie maksājumi tiktu attiecīgi pielāgoti. |
| --- | --- |

(115)

Kā skaidrots iepriekš (25) apsvērumā, maksājumi, kas SJB bija jāveic saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu, kopā sasniedza aptuveni EUR 2 miljonu robežu (vērtība 2003. gada 1. janvārī) un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Tomēr šie maksājumi tika noteikti, pamatojoties uz mājokļu skaitu, ko bija plānots uzbūvēt (25), un 2004. gada sadarbības nolīgums paredz, ka gadījumā, ja tiktu uzbūvēts mazāk mājokļu, šie maksājumi tiktu attiecīgi pielāgoti.

| (116) | Saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu SJB apņēmās Damplein uzbūvēt 74 mājokļus. Tomēr atbilstīgi galīgajam nolīgumam faktiski tika uzbūvēti tikai 67 mājokļi. Tāpēc maksājumi bija attiecīgi jāsamazina, tādējādi to summai sarūkot līdz EUR 1,9 miljoniem (vērtība 2003. gada 1. janvārī) (26). Šo maksājumu vērtība 2010. gada 1. janvārī bija aptuveni EUR 2,3 miljoni. |
| --- | --- |

(116)

Saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu SJB apņēmās Damplein uzbūvēt 74 mājokļus. Tomēr atbilstīgi galīgajam nolīgumam faktiski tika uzbūvēti tikai 67 mājokļi. Tāpēc maksājumi bija attiecīgi jāsamazina, tādējādi to summai sarūkot līdz EUR 1,9 miljoniem (vērtība 2003. gada 1. janvārī) (26). Šo maksājumu vērtība 2010. gada 1. janvārī bija aptuveni EUR 2,3 miljoni.

| (117) | Pēc papildu nolīguma pieņemšanas 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētie maksājumi SJB vairs nebija jāveic. Tādējādi atbalsta summa, ko SJB saņēma, pateicoties faktam, ka PPP atcēla šos maksājumus, sasniedz aptuveni EUR 2,3 miljonus (skatīt 3. tabulu). |
| --- | --- |

(117)

Pēc papildu nolīguma pieņemšanas 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētie maksājumi SJB vairs nebija jāveic. Tādējādi atbalsta summa, ko SJB saņēma, pateicoties faktam, ka PPP atcēla šos maksājumus, sasniedz aptuveni EUR 2,3 miljonus (skatīt 3. tabulu).

| (118) | Nīderlandes iestādes apgalvo, ka neatkarīgi no papildu nolīguma teksta formulējuma PPP bija atcēlusi tikai ar Damplein projektu saistītos maksājumus, kuru kopējā summa bija aptuveni EUR 0,6 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Lai pamatotu savu nostāju, Nīderlandes iestādes atsaucas uz 2004. gada sadarbības nolīgumam pievienoto būvniecības programmu, kurā attiecībā uz Damplein paredzēts zemes izmantošanas maksājums un kvalitātes maksājums aptuveni EUR 0,6 miljonu apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī) un norādīts, ka kopējais zemes izmantošanas un kvalitātes maksājums, kas SJB jāsamaksā par visu Leidschendam centra projektu, ir aptuveni EUR 2 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Tika sniegta atsauce uz 2009. gada 18. februāra priekšlikumu, ko pašvaldība nosūtīja savai domei, norādot, ka maksājumu pazemināšana attiecīgajā brīdī negatīvi ietekmētu zemes izmantošanas projekta rezultātus aptuveni EUR 0,7 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(118)

Nīderlandes iestādes apgalvo, ka neatkarīgi no papildu nolīguma teksta formulējuma PPP bija atcēlusi tikai ar Damplein projektu saistītos maksājumus, kuru kopējā summa bija aptuveni EUR 0,6 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Lai pamatotu savu nostāju, Nīderlandes iestādes atsaucas uz 2004. gada sadarbības nolīgumam pievienoto būvniecības programmu, kurā attiecībā uz Damplein paredzēts zemes izmantošanas maksājums un kvalitātes maksājums aptuveni EUR 0,6 miljonu apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī) un norādīts, ka kopējais zemes izmantošanas un kvalitātes maksājums, kas SJB jāsamaksā par visu Leidschendam centra projektu, ir aptuveni EUR 2 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Tika sniegta atsauce uz 2009. gada 18. februāra priekšlikumu, ko pašvaldība nosūtīja savai domei, norādot, ka maksājumu pazemināšana attiecīgajā brīdī negatīvi ietekmētu zemes izmantošanas projekta rezultātus aptuveni EUR 0,7 miljonu apmērā.

| (119) | Tomēr Komisija neuzskata, ka, pamatojoties uz būvniecības programmu vai domei nosūtīto priekšlikumu, ir iespējams secināt, ka maksājumu atcelšana attiecās tikai uz Damplein projektu. Jebkurā gadījumā papildu nolīguma formulējumā nav paredzēts, ka maksājumu atcelšana attiecas tikai uz Damplein projektu. Nīderlandes iestādes arī nav spējušas pierādīt, ka SJB faktiski veica visus vajadzīgos maksājumus par visiem Leidschendam centra projekta mājokļiem 2004. gada 1. jūlijā, kā tas bija paredzēts 2004. gada sadarbības nolīguma 10.3. punktā. |
| --- | --- |

(119)

Tomēr Komisija neuzskata, ka, pamatojoties uz būvniecības programmu vai domei nosūtīto priekšlikumu, ir iespējams secināt, ka maksājumu atcelšana attiecās tikai uz Damplein projektu. Jebkurā gadījumā papildu nolīguma formulējumā nav paredzēts, ka maksājumu atcelšana attiecas tikai uz Damplein projektu. Nīderlandes iestādes arī nav spējušas pierādīt, ka SJB faktiski veica visus vajadzīgos maksājumus par visiem Leidschendam centra projekta mājokļiem 2004. gada 1. jūlijā, kā tas bija paredzēts 2004. gada sadarbības nolīguma 10.3. punktā.

8.1.3.   Kopējais valsts atbalsta apmērs

| (120) | Pamatojoties uz 3. tabulā redzamo aprēķinu, SJB piešķirtais valsts atbalsts sasniedz aptuveni EUR 6,9 miljonus.

  3.   tabula | 2004. gada sadarbības nolīgums | 2010. gada marta papildu nolīgums | Samazinājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vērtība 1.1.2003. | Vērtība 1.1.2010. | Vērtība 1.1.2010. | Vērtība 1.1.2010. |
| Zemes cena | 7 253 793 | 8 622 480 | 4 000 000 | 4 622 480 |
| Zemes izmantošanas maksājums | 1 077 941 | 1 281 333 | 0 | 1 281 333 |
| Kvalitātes maksājums | 856 667 | 1 018 308 | 0 | 1 018 308 |
| Kopā | 9 188 401 | 10 922 121 | 4 000 000 | 6 922 121 |

(120)

Pamatojoties uz 3. tabulā redzamo aprēķinu, SJB piešķirtais valsts atbalsts sasniedz aptuveni EUR 6,9 miljonus.

3.   tabula

2004. gada sadarbības nolīgums

2010. gada marta papildu nolīgums

Samazinājums

Vērtība 1.1.2003.

Vērtība 1.1.2010.

Vērtība 1.1.2010.

Vērtība 1.1.2010.

Zemes cena

7 253 793

8 622 480

4 000 000

4 622 480

Zemes izmantošanas maksājums

1 077 941

1 281 333

0

1 281 333

Kvalitātes maksājums

856 667

1 018 308

0

1 018 308

Kopā

9 188 401

10 922 121

4 000 000

6 922 121

8.2.   Atbalsta atgūšana

| (121) | Ņemot vērā faktu, ka apstrīdētie pasākumi ietver nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kas tirgū pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Tāpēc pieņem rīkojumu par atbalsta atgūšanu no partnerības SJB, kuru veido Schouten de Jong un Bouwfonds, kā arī no šiem diviem uzņēmumiem, kuri ir solidāri atbildīgi par SJB saistību izpildi atbilstīgi PPP nolīgumam (27). |
| --- | --- |

(121)

Ņemot vērā faktu, ka apstrīdētie pasākumi ietver nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, tas ir jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kas tirgū pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Tāpēc pieņem rīkojumu par atbalsta atgūšanu no partnerības SJB, kuru veido Schouten de Jong un Bouwfonds, kā arī no šiem diviem uzņēmumiem, kuri ir solidāri atbildīgi par SJB saistību izpildi atbilstīgi PPP nolīgumam (27).

| (122) | Kā skaidrots iepriekš 3. tabulā, pasākumu nesaderīgā atbalsta elements ir jāaprēķina kā EUR 6 922 121, ko veido atpakaļejošs zemes pārdošanas cenas samazinājums (EUR 4 622 480), kā arī atceltais zemes izmantošanas (EUR 1 281 333) un kvalitātes maksājums (EUR 1 018 308). |
| --- | --- |

(122)

Kā skaidrots iepriekš 3. tabulā, pasākumu nesaderīgā atbalsta elements ir jāaprēķina kā EUR 6 922 121, ko veido atpakaļejošs zemes pārdošanas cenas samazinājums (EUR 4 622 480), kā arī atceltais zemes izmantošanas (EUR 1 281 333) un kvalitātes maksājums (EUR 1 018 308).

| (123) | Atbalsts SJB tika piešķirts 2010. gada 1. martā. Laikposmā no 2010. gada 1. marta līdz faktiskai atbalsta atmaksai tam piemēro procentu likmi, |
| --- | --- |

(123)

Atbalsts SJB tika piešķirts 2010. gada 1. martā. Laikposmā no 2010. gada 1. marta līdz faktiskai atbalsta atmaksai tam piemēro procentu likmi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 6 922 121 apmērā, kuru Nīderlande, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, 2010. gada 1. martā nelikumīgi piešķīra Schouten-de Jong Bouwfonds — partnerībai, kuru veido Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV un Bouwfonds Ontwikkeling BV —, ar atpakaļejošu spēku pazeminot zemes cenu un iepriekš apstiprinātu zemes izmantošanas maksājumu, kā arī Leidschendam-Voorburg pašvaldības apstiprinātu kvalitātes maksājumu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Nīderlande no Schouten-de Jong Bouwfonds un/vai Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV, un/vai Bouwfonds Ontwikkeling BV atgūst 1. pantā minēto nesaderīgo atbalstu.

2.   Atgūstamajām summām, sākot ar datumu, kad tās darīja pieejamas Schouten-de Jong Bouwfonds un/vai Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV, un/vai Bouwfonds Ontwikkeling BV, proti, 2010. gada 1. marta, līdz to faktiskai atgūšanai piemēro procentu likmi.

3.   Procentus aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 794/2004 (28).

3. pants

1.   Lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana tiek veikta nekavējoties un efektīvi.

2.   Nīderlande nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā pēc datuma, kurā šis lēmums tika paziņots.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas datuma Nīderlande iesniedz šādu informāciju:

| a) | kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus), kas ir atgūstama no saņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus), kas ir atgūstama no saņēmējiem;

| b) | sīku aprakstu par jau paveiktajiem pasākumiem un plānotajām darbībām, kas tiks īstenoti, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam; |
| --- | --- |

b)

sīku aprakstu par jau paveiktajiem pasākumiem un plānotajām darbībām, kas tiks īstenoti, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam;

| c) | dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir dots rīkojums atmaksāt saņemto atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas apliecina, ka saņēmējiem ir dots rīkojums atmaksāt saņemto atbalstu.

2.   Nīderlande informē Komisiju par to valsts pasākumu rezultātiem, kas īstenoti, lai izpildītu šo lēmumu, līdz brīdim, kad 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas pieprasījuma Nīderlande nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta un atgūšanas procentu summām, kas jau ir atgūtas no 1. pantā minētajiem saņēmējiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2013. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 86, 23.3.2012., 12. lpp.

1

(2)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvis attiecīgi par LESD 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi būtībā ir identiski. Šajā lēmumā vajadzības gadījumā atsauce uz LESD 107. un 108. pantu būtu jāsaprot kā atsauce attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD tika ieviestas arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, termins "Kopiena" tika aizstāts ar terminu "Savienība" un termins "kopējais tirgus" — ar terminu "iekšējais tirgus". Šā lēmuma tekstā tiks izmantota LESD lietotā terminoloģija.

2

(3)  Skat. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Tāpēc turpmākajā lēmuma tekstā sniegtās atsauces uz SJB būtu jāuzskata par atsaucēm gan uz Schouten de Jong, gan Bouwfonds.

4

SJB

Schouten de Jong

Bouwfonds

(5)  2004. gada 22. novembra zemes izmantošanas/PPP nolīguma 4.1. punktā ir paredzēts: "Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosen en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst)."

5

Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosen en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst)

(6)  Projekta sākotnējais nosaukums bija Dam centrum, bet 2005. gadā šo nosaukumu nomainīja uz "Leidschendam centra projekts". Šajā lēmumā nekustamā īpašuma projekta apzīmēšanai izmanto nosaukumu "Leidschendam centra projekts".

6

Dam centrum

Leidschendam

Leidschendam

(7)  Galīgajos plānos attiecībā uz Damplein bija paredzēts, ka SJB šajā teritorijā izbūvēs tikai 67 mājokļus.

7

Damplein

SJB

(8)  Saistībā ar to netika veikta neviena publiskā iepirkuma procedūra. Šis lēmums neskar nevienu analīzi, ko Komisija varētu veikt attiecībā uz publiskā iepirkuma aspektiem saistībā ar šo projektu.

8

(9)  2004. gada 10. februārī noslēgtā konceptuālā zemes izmantošanas ģenerālplāna Damcentrum 5.1.2. punkts.

9

Damcentrum

(10)  Saskaņā ar 2004. gada 10. februārī noslēgto konceptuālo zemes izmantošanas ģenerālplānu Damcentrum pašvaldība ieguldītu EUR 7,3 miljonus, savukārt SJB ieguldītu EUR 2,6 miljonus.

10

Damcentrum

SJB

(11)  Saskaņā ar Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009 pašvaldības var lūgt privātpersonas veikt ieguldījumu infrastruktūras darbu izmaksu segšanā. Šajā nolūkā 2004. gada sadarbības nolīgums paredz, ka privātpersonas papildus cenai par zemi PPP veiks zemes izmantošanas maksājumu un, tā kā pašvaldība pieņēma lēmumu sabiedrisko vietu izbūvē izmantot augstas kvalitātes materiālus, kvalitātes maksājumu.

11

Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009

(12)  Papildu nolīguma 2.1.2. punkta 1) apakšpunktā ir paredzēts: "In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op EUR 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar."

12

In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op EUR 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar

(13)  Šis jaunais nolīgums attiecas uz 208 auto novietošanas vietām, t. i., par 225 vietām mazāk, nekā sākotnēji plānots.

13

(14)  Tā atbilst summai EUR 4,6 miljonu apmērā, par kuru iepriekš bija noslēgta vienošanās (vērtība 2003. gada 1. janvārī) un kuru līdz 2010. gada 1. janvārim indeksēja par 2,5 %.

14

(15)  Spriedums lietā C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, Krājums 2010., I-13083. lpp., 34. punkts, un spriedums lietā C-290/07 P Komisija/Scott, Krājums 2010., I-7763. lpp., 68. punkts; spriedums lietā T-244/08 Konsum Nord ekonomisk förening/Komisija, Krājums 2011., II-0000. lpp., 61. punkts.

15

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe

Scott

Konsum Nord ekonomisk förening

(16)  OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.

16

(17)  Spriedums lietā C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, Krājums 2010., I-13083. lpp., 39. punkts.

17

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(18)  Pašvaldība, reaģējot uz lēmumu sākt procedūru, aprēķināja ar zemes izmantošanas projektu saistītos zaudējumus, norādot, ka tie sasniedz EUR 4,5 miljonus (vērtība 2011. gada 1. janvārī), un skaidrojot, ka tos cita starpā radīja cenas pazemināšana un maksājumu atcelšana.

18

(19)  Saskaņā ar PPP 2008. gada ziņojumu par kredītu maksājamā procentu likme ir Euro OverNight Index Average (EONIA) jeb euro uz nakti izsniegto kredītu vidējais indekss plus 0,14 %. Pirmajā 2009. gada dienā EONIA likme bija 2,2 %, un gada laikā tā pastāvīgi samazinājās. Pirmajā 2010. gada dienā EONIA likme bija 0,3 %, un 2010. gada gaitā tā nepārsniedza 1 % robežu. Tādējādi faktiskā procentu likme, kas bija jāmaksā par piešķirto kredītu, 2009. un 2010. gadā bija ievērojami mazāka par 5 %.

19

Euro OverNight Index Average

EONIA

EONIA

EONIA

(20)  Spriedums lietā 730/79 Philip Morris/Komisija, Recueil 1980, 2671. lpp., 11. un 12. punkts; spriedums lietā C-75/97 Beļģija/Komisija, Recueil 1999, I-3671. lpp., 47.–48. punkts; spriedums lietā T-214/95 Vlaams Gewest/Komisija, Recueil 1998, II-717. lpp., 48.–50. punkts, spriedums apvienotās lietās T-92/10 un T-103/00 Diputación Foral de Álava/Komisija, Recueil 2002, II-1385. lpp., 72. punkts, spriedums lietā T-222/04 Itālija/Komisija, Krājums 2009, II-1877. lpp., 43. punkts.

20

Philip Morris

Recueil

Beļģija

Recueil

Vlaams Gewest

Recueil

Diputación Foral de Álava

Recueil

(21)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg un Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil 2003, I-7747. lpp, 77.–78. punkts.

21

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Recueil

(22)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

22

(23)  Skatīt spriedumu lietā C-480/98 Spānija/Komisija, Recueil 2000, I-8717. lpp., 25. punkts, un spriedumu lietā C-441/06 Komisija/Francija, Krājums 2007, I-8887. lpp., 29. punkts.

23

Recueil

(24)  Nīderlandes iestāžu 2010. gada 12. aprīļa vēstule.

24

(25)  Zemes izmantošanas maksājums: EUR 4 587 par mājokli; kvalitātes maksājums — EUR 3 645 par mājokli.

25

(26)  Zemes izmantošanas maksājuma samazinājums Formula. Kvalitātes maksājuma samazinājums Formula.

26

(27)  4.1. punkts 2004. gada 22. novembra zemes izmantošanas / PPP nolīgumā.

27

(28)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

28

---