# Eiropas Savienības L 310/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 310 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 17. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 310

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 17. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2005 (2016. gada 16. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2006 (2016. gada 16. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/2007 (2016. gada 1. februāris) par valsts atbalstu SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN un 2013/N), kuru ir daļēji īstenojusi un plāno īstenot Ungārija par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 405)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2008 (2016. gada 15. novembris) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7023)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2009 (2016. gada 15. novembris), ar ko apstiprina dalībvalstu iesniegtās vakcinācijas programmas pret nodulāro dermatītu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7219)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2010 (2016. gada 16. novembris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/1968 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Ungārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7506)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2011 (2016. gada 16. novembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7508)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2012 (2016. gada 16. novembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Austrijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7512)

   (
  1
  ) | 81 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2005 (2016. gada 16. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/2006 (2016. gada 16. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/2007 (2016. gada 1. februāris) par valsts atbalstu SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN un 2013/N), kuru ir daļēji īstenojusi un plāno īstenot Ungārija par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 405)

   (
  1
  )

AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 405)

1

24

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2008 (2016. gada 15. novembris) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7023)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7023)

1

51

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2009 (2016. gada 15. novembris), ar ko apstiprina dalībvalstu iesniegtās vakcinācijas programmas pret nodulāro dermatītu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7219)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7219)

1

66

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2010 (2016. gada 16. novembris), ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/1968 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Ungārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7506)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7506)

1

69

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2011 (2016. gada 16. novembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7508)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7508)

1

73

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2012 (2016. gada 16. novembris) par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Austrijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7512)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7512)

1

81

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 138/16/COL (2016. gada 28. jūnijs), ar ko Islandei ļauj atkāpties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 attiecībā uz esošajiem noteikumiem par importēto gaisa kuģu lidojumderīguma sertifikātu izdošanu [2016/2013] | 84 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 139/16/COL (2016. gada 28. jūnijs), ar ko Norvēģijai atļauj atkāpties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 attiecībā uz lidojuma laika ierobežojumu noteikumiem, ko piemēro gaisa kuģa ekspluatantam Widerøes Flyselskap AS [2016/2014] | 87 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 138/16/COL (2016. gada 28. jūnijs), ar ko Islandei ļauj atkāpties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 attiecībā uz esošajiem noteikumiem par importēto gaisa kuģu lidojumderīguma sertifikātu izdošanu [2016/2013]

84

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 139/16/COL (2016. gada 28. jūnijs), ar ko Norvēģijai atļauj atkāpties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 attiecībā uz lidojuma laika ierobežojumu noteikumiem, ko piemēro gaisa kuģa ekspluatantam Widerøes Flyselskap AS [2016/2014]

Widerøes Flyselskap AS

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2005

(2016. gada 16. novembris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) 5. pantu, 2016. gada 18. februārī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrēta Korejas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes vieglā termopapīra importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) 5. pantu, 2016. gada 18. februārī Eiropas Komisija (“Komisija”) sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrēta Korejas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes vieglā termopapīra importu Savienībā. Tā publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

2

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

3

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2016. gada 4. janvārī Eiropas Termopapīra ražotāju apvienība (“ETPA”) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no konkrētā vieglā termopapīra kopējā saražotā apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2016. gada 4. janvārī Eiropas Termopapīra ražotāju apvienība (“ETPA”) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no konkrētā vieglā termopapīra kopējā saražotā apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

ETPA

1.2.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (3) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Papildus tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Korejas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja pieteikties ieinteresētās personas, kuras vēlas piedalīties izmeklēšanā. Papildus tam Komisija par izmeklēšanas sākšanu atsevišķi informēja zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Korejas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus un tirgotājus un aicināja tos piedalīties.

| (4) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona (“uzklausīšanas amatpersona”). |
| --- | --- |

(4)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un lūgt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona (“uzklausīšanas amatpersona”).

| (5) | Pēc pieprasījuma, ko iesniedza Hansol grupa, pie kuras pieder divi saistīti ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, notika divas uzklausīšanas pie uzklausīšanas amatpersonas. Pirmajā uzklausīšanā 2016. gada maijā attiecībā uz vairākiem saistītiem pārveidotājiem tika pieprasīts atbrīvojums no atbilžu sniegšanas uz anketas jautājumiem. Lai pārbaudītu argumentus, kas bija atbrīvojuma pieprasījuma pamatā, Komisija uzklausīja vienu no saistītajiem pārveidotājiem un veica pie tā pārbaudes apmeklējumu, pēc tam palikdama pie prasības, ka vienam no saistītajiem pārveidotājiem ir jāatbild uz anketas jautājumiem, savukārt piešķīra atbrīvojumu trim citiem saistītajiem pārveidotājiem. Otrajā uzklausīšanā 2016. gada septembrī divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, vairāki nesaistīti importētāji un lietotāji un Korejas valdības pārstāvji izvirzīja vairākas prasības, kas attiecās uz attiecīgā ražojuma definīciju, sūdzību, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(5)

Pēc pieprasījuma, ko iesniedza Hansol grupa, pie kuras pieder divi saistīti ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, notika divas uzklausīšanas pie uzklausīšanas amatpersonas. Pirmajā uzklausīšanā 2016. gada maijā attiecībā uz vairākiem saistītiem pārveidotājiem tika pieprasīts atbrīvojums no atbilžu sniegšanas uz anketas jautājumiem. Lai pārbaudītu argumentus, kas bija atbrīvojuma pieprasījuma pamatā, Komisija uzklausīja vienu no saistītajiem pārveidotājiem un veica pie tā pārbaudes apmeklējumu, pēc tam palikdama pie prasības, ka vienam no saistītajiem pārveidotājiem ir jāatbild uz anketas jautājumiem, savukārt piešķīra atbrīvojumu trim citiem saistītajiem pārveidotājiem. Otrajā uzklausīšanā 2016. gada septembrī divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, vairāki nesaistīti importētāji un lietotāji un Korejas valdības pārstāvji izvirzīja vairākas prasības, kas attiecās uz attiecīgā ražojuma definīciju, sūdzību, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.

Hansol

a)   Atlase

Atlase

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja arī, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Savienības ražotāju atlase

| (7) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija veidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji no divām dažādām dalībvalstīm. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms atbilda 75–95 % (4) no to uzņēmumu pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā, kuri pieteicās iekļaušanai izlasē, un no aplēstā kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust viedokli par provizorisko izlasi. Piezīmes par provizorisko izlasi netika iesniegtas, tāpēc izlase tika apstiprināta. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija veidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Izlasē tika iekļauti trīs Savienības ražotāji no divām dažādām dalībvalstīm. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas apjoms atbilda 75–95 % (4) no to uzņēmumu pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā, kuri pieteicās iekļaušanai izlasē, un no aplēstā kopējā pārdošanas apjoma nesaistītiem pircējiem Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust viedokli par provizorisko izlasi. Piezīmes par provizorisko izlasi netika iesniegtas, tāpēc izlase tika apstiprināta. Izlase reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozari.

4

Importētāju atlase

| (8) | Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Lai lemtu, vai ir nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (9) | Viens nesaistīts pārveidotājs, kas veica importu, sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka to iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Piezīmes netika iesniegtas. |
| --- | --- |

(9)

Viens nesaistīts pārveidotājs, kas veica importu, sniedza prasīto informāciju un piekrita, ka to iekļauj izlasē. Ņemot vērā atbilžu nelielo skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. Piezīmes netika iesniegtas.

b)   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (10) | Komisija nosūtīja anketas diviem saistītiem ražotājiem eksportētājiem, proti, Hansol Paper Co., Ltd (Hansol Paper) un Hansol Artone Paper Co., Ltd (Artone), kuri abi pieder pie Hansol grupas, kā arī to saistītajam tirgotājam Hansol Europe B.V. (Hansol Europe) un saistītajam pārveidotājam Schades Ltd (Schades). Anketas tika nosūtītas arī trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptuveni 50 personām (26 lietotājiem, 21 starpniekam, divām apvienībām un vienam nesaistītam importētājam), kuri pauda interesi par izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja anketas diviem saistītiem ražotājiem eksportētājiem, proti, Hansol Paper Co., Ltd (Hansol Paper) un Hansol Artone Paper Co., Ltd (Artone), kuri abi pieder pie Hansol grupas, kā arī to saistītajam tirgotājam Hansol Europe B.V. (Hansol Europe) un saistītajam pārveidotājam Schades Ltd (Schades). Anketas tika nosūtītas arī trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un aptuveni 50 personām (26 lietotājiem, 21 starpniekam, divām apvienībām un vienam nesaistītam importētājam), kuri pauda interesi par izmeklēšanu.

Hansol Paper Co., Ltd

Hansol Paper

Hansol Artone Paper Co., Ltd

Artone

Hansol

Hansol Europe B.V.

Hansol Europe

Schades Ltd

Schades

| (11) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem eksportētājiem un to saistītā tirgotāja un pārveidotāja, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, deviņiem nesaistītiem pārveidotājiem, diviem tirgotājiem atšķirīgos līmeņos, viena nesaistīta pārveidotāja, kas veic importu, un no vienas apvienības. Vēl vienpadsmit personas sniedza atbildes brīvā formā. |
| --- | --- |

(11)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem eksportētājiem un to saistītā tirgotāja un pārveidotāja, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, deviņiem nesaistītiem pārveidotājiem, diviem tirgotājiem atšķirīgos līmeņos, viena nesaistīta pārveidotāja, kas veic importu, un no vienas apvienības. Vēl vienpadsmit personas sniedza atbildes brīvā formā.

c)   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (12) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:






  — | ražotāji Savienībā:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spānija, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

—

ražotāji Savienībā:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spānija,

Lecta Group/Torraspapel SA

Barcelona

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Vācija, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Vācija,

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH

Bielefeld

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Vācija, |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Vācija,

Papierfabrik August Koehler SE

Oberkirch

| — | importētājs/lietotājs:






  — | Papiery Powlekane “PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Polija, |
| --- | --- | --- |

—

importētājs/lietotājs:

—

Papiery Powlekane “PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Polija,

Papiery Powlekane “PASACO” sp. z o.o.

Solec Kujawski

| — | ražotāji eksportētāji Korejas Republikā:






  — | Hansol grupa (Hansol Paper un Artone), Seoul, Korejas Republika, |
| --- | --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji Korejas Republikā:

—

Hansol grupa (Hansol Paper un Artone), Seoul, Korejas Republika,

Hansol

Hansol Paper

Artone

Seoul

| — | tirgotājs, kas saistīts ar Hansol grupas ražotājiem eksportētājiem:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Nīderlande, |
| --- | --- | --- |

—

tirgotājs, kas saistīts ar Hansol grupas ražotājiem eksportētājiem:

Hansol

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Nīderlande,

Hansol Europe

Hoofddorp

| — | pārveidotājs, kas saistīts ar Hansol grupas ražotājiem eksportētājiem:






  — | Schades, Ripley, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- | --- |

—

pārveidotājs, kas saistīts ar Hansol grupas ražotājiem eksportētājiem:

Hansol

—

Schades, Ripley, Apvienotā Karaliste.

Schades

Ripley

d)   Datu noformējums

Datu noformējums

| (13) | Ņemot vērā, ka dažus datus iesniedza tikai neliels skaits personu, daži tālāk norādītie skaitļi sniegti diapazonos. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā, ka dažus datus iesniedza tikai neliels skaits personu, daži tālāk norādītie skaitļi sniegti diapazonos.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (14) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(14)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (15) | Attiecīgais ražojums ir Korejas Republikas izcelsmes vieglais termopapīrs (LWTP), kas sver 65 g/m2 vai mazāk; ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar ruļļa svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”); ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā; ar termojutīgas vielas (krāsvielas un attīstītāja maisījums, kas karsēšanas procesā reaģē un veido attēlu) pārklājumu no vienas vai abām pusēm; ar virspārklājumu vai bez tā, patlaban klasificēts ar KN kodiem ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgais ražojums ir Korejas Republikas izcelsmes vieglais termopapīrs (LWTP), kas sver 65 g/m2 vai mazāk; ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar ruļļa svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”); ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā; ar termojutīgas vielas (krāsvielas un attīstītāja maisījums, kas karsēšanas procesā reaģē un veido attēlu) pārklājumu no vienas vai abām pusēm; ar virspārklājumu vai bez tā, patlaban klasificēts ar KN kodiem ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (“attiecīgais ražojums”).

LWTP

2

| (16) | Vieglo termopapīru var ražot, izmantojot vairāku veidu attīstītājus: attīstītājus, kas satur bis-fenolu A un bis-fenolu S (LWTP, kas satur fenolu) vai attīstītājus, kas nesatur fenolus (LWTP bez fenola). Šī izmeklēšana attiecas uz abu veidu LWTP. |
| --- | --- |

(16)

Vieglo termopapīru var ražot, izmantojot vairāku veidu attīstītājus: attīstītājus, kas satur bis-fenolu A un bis-fenolu S (LWTP, kas satur fenolu) vai attīstītājus, kas nesatur fenolus (LWTP bez fenola). Šī izmeklēšana attiecas uz abu veidu LWTP.

bis

bis

LWTP

LWTP

LWTP

| (17) | Vieglo termopapīru izmanto tirdzniecības vietu lietojumos, piemēram, mazumtirgotāja izdotajiem čekiem. |
| --- | --- |

(17)

Vieglo termopapīru izmanto tirdzniecības vietu lietojumos, piemēram, mazumtirgotāja izdotajiem čekiem.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (18) | Izmeklēšana liecina, ka visiem šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | attiecīgajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(18)

Izmeklēšana liecina, ka visiem šiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

—

attiecīgajam ražojumam,

| — | Korejas Republikā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un |
| --- | --- |

—

Korejas Republikā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam un

| — | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

—

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

| (19) | Tāpēc šajā posmā Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc šajā posmā Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.3.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (20) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, lūdza, lai LWTP bez fenola izslēgtu no ražojuma tvēruma, jo LWTP bez fenola Korejas Republikā neražojot un no turienes neeksportējot un tas atšķiroties no LWTP, kas satur fenolu, ķīmiskā sastāva, patērētāju uztveres, ražošanas procesu, galalietojumu un tirgus cenas ziņā. Šī pati persona lūdza izslēgt LWTP, kas sver mazāk nekā 44 g/m2. |
| --- | --- |

(20)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, lūdza, lai LWTP bez fenola izslēgtu no ražojuma tvēruma, jo LWTP bez fenola Korejas Republikā neražojot un no turienes neeksportējot un tas atšķiroties no LWTP, kas satur fenolu, ķīmiskā sastāva, patērētāju uztveres, ražošanas procesu, galalietojumu un tirgus cenas ziņā. Šī pati persona lūdza izslēgt LWTP, kas sver mazāk nekā 44 g/m2.

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

2

| (21) | Šajā ziņā izmeklēšana liecina, ka ir vairāku veidu LWTP, ieskaitot papīru ar fenolu un bez tā un papīru, kas sver mazāk nekā 44 g/m2, un tie visi uzskatāmi par vienotu ražojumu, jo tiem visiem ir līdzīgas pamatīpašības, līdzīgi ražošanas procesi, identiski galalietojumi un no lietotāju un patērētāju viedokļa tie ir savstarpēji aizstājami. Izmeklēšanā tika atklāts, ka faktiski visu veidu ražojums sastāv no papīra bāzes ar termojutīgu pārklājumu un ka būtībā visi ražojumi top līdzīgos ražošanas procesos. Turklāt visu veidu LWTP ir līdzīgas īpašības, un to izmanto drukāšanai ar termoprinteri. Tāpēc no lietotāja un patērētāja viedokļa ar visiem veidiem var panākt līdzīgus rezultātus. |
| --- | --- |

(21)

Šajā ziņā izmeklēšana liecina, ka ir vairāku veidu LWTP, ieskaitot papīru ar fenolu un bez tā un papīru, kas sver mazāk nekā 44 g/m2, un tie visi uzskatāmi par vienotu ražojumu, jo tiem visiem ir līdzīgas pamatīpašības, līdzīgi ražošanas procesi, identiski galalietojumi un no lietotāju un patērētāju viedokļa tie ir savstarpēji aizstājami. Izmeklēšanā tika atklāts, ka faktiski visu veidu ražojums sastāv no papīra bāzes ar termojutīgu pārklājumu un ka būtībā visi ražojumi top līdzīgos ražošanas procesos. Turklāt visu veidu LWTP ir līdzīgas īpašības, un to izmanto drukāšanai ar termoprinteri. Tāpēc no lietotāja un patērētāja viedokļa ar visiem veidiem var panākt līdzīgus rezultātus.

LWTP

2

LWTP

| (22) | Bez tam būtu jānorāda, ka lūgums izslēgt LWTP, kas sver mazāk nekā 44 g/m2, nekādā ziņā netika pamatots ar pierādījumiem. |
| --- | --- |

(22)

Bez tam būtu jānorāda, ka lūgums izslēgt LWTP, kas sver mazāk nekā 44 g/m2, nekādā ziņā netika pamatots ar pierādījumiem.

LWTP

2

| (23) | Lai gan ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka patērētāji atšķirīgi uztver LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola, šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, un izmeklēšanā apstiprinājās, ka lielākā daļa patērētāju nezina, kāds ir konkrētais LWTP, tāpēc neizšķir LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola. Turklāt LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola tirgus cenas ievērojami neatšķiras. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka visu veidu LWTP savstarpēji konkurē, tomēr pastāv dažas cenu atšķirības. Cenu konkurence starp ražojuma veidiem ir sīkāk aprakstīta 5.2.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(23)

Lai gan ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka patērētāji atšķirīgi uztver LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola, šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, un izmeklēšanā apstiprinājās, ka lielākā daļa patērētāju nezina, kāds ir konkrētais LWTP, tāpēc neizšķir LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola. Turklāt LWTP, kas satur fenolu, un LWTP bez fenola tirgus cenas ievērojami neatšķiras. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka visu veidu LWTP savstarpēji konkurē, tomēr pastāv dažas cenu atšķirības. Cenu konkurence starp ražojuma veidiem ir sīkāk aprakstīta 5.2.4. iedaļā.

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

| (24) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ šajā posmā ražojumus, kas sver mazāk par 44 g/m2, un LWTP bez fenola nevar izslēgt no līdzīgā ražojuma definīcijas. Abi apgalvojumi tika provizoriski noraidīti. |
| --- | --- |

(24)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ šajā posmā ražojumus, kas sver mazāk par 44 g/m2, un LWTP bez fenola nevar izslēgt no līdzīgā ražojuma definīcijas. Abi apgalvojumi tika provizoriski noraidīti.

2

LWTP

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Ievadpiezīme

Ievadpiezīme

| (25) | Izmeklēšanas periodā Hansol grupa 15–25 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā pārdeva vai nu tieši nesaistītām personām, vai netieši tālākpārdošanai ar saistīto personu starpniecību; lielākā daļa pārdošanas apjoma Savienībā (75–85 %) bija pārdošana saistītām personām un bija paredzēta pārveidošanai mazos ruļļos. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ skaitļi sniegti diapazonos. Lai dempinga aprēķins būtu reprezentatīvs, tajā ir iekļauti abi pārdošanas kanāli un tiem piešķirts attiecīgs svērums. |
| --- | --- |

(25)

Izmeklēšanas periodā Hansol grupa 15–25 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma Savienībā pārdeva vai nu tieši nesaistītām personām, vai netieši tālākpārdošanai ar saistīto personu starpniecību; lielākā daļa pārdošanas apjoma Savienībā (75–85 %) bija pārdošana saistītām personām un bija paredzēta pārveidošanai mazos ruļļos. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ skaitļi sniegti diapazonos. Lai dempinga aprēķins būtu reprezentatīvs, tajā ir iekļauti abi pārdošanas kanāli un tiem piešķirts attiecīgs svērums.

Hansol

3.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (26) | Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotāju eksportētāju kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(26)

Vispirms Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā kopējais ražotāja eksportētāja veiktās līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma kopējā eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību. Tādējādi ražotāju eksportētāju kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis reprezentatīvs.

| (27) | Pēc tam Komisija ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai ļoti līdzīgi ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(27)

Pēc tam Komisija ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai ļoti līdzīgi ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

| (28) | Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka apjomos, kas ir mazāki par 5 % no kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību, pārdoti trīs ražojuma veidi. Šie ražojuma veidi tika uzskatīti par salīdzināmiem ar tiem ražojuma veidiem, ko pārdod iekšzemes tirgū – vienīgā atšķirība ir papīra svars un vienā gadījumā izmantotā fenola veids. Šiem ražojuma veidiem tika aprēķināta saliktā normālā vērtība. |
| --- | --- |

(28)

Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai ražotāju eksportētāju iekšzemes pārdošanas apjoms katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja izmeklēšanas periodā šā ražojuma veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka apjomos, kas ir mazāki par 5 % no kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību, pārdoti trīs ražojuma veidi. Šie ražojuma veidi tika uzskatīti par salīdzināmiem ar tiem ražojuma veidiem, ko pārdod iekšzemes tirgū – vienīgā atšķirība ir papīra svars un vienā gadījumā izmantotā fenola veids. Šiem ražojuma veidiem tika aprēķināta saliktā normālā vērtība.

| (29) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu, pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem klientiem veiktās iekšzemes pārdošanas apjoma rentablo daļu izmeklēšanas periodā, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (30) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:






  a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(30)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (31) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(31)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (32) | Normālā vērtība ir ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena izmeklēšanas periodā, ja:






  a) | šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(32)

Normālā vērtība ir ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena izmeklēšanas periodā, ja:

a)

šā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms nepārsniedz 80 % no tā kopējā pārdošanas apjoma; vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (33) | Izvērtējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka lielākā daļa no tā bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniegusi ražošanas izmaksas. Normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(33)

Izvērtējot pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, tika konstatēts, ka lielākā daļa no tā bijusi rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniegusi ražošanas izmaksas. Normālā vērtība tādējādi tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā.

| (34) | Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kam iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos netika pārdots līdzīgais ražojums vai tas tika pārdots nepietiekamos daudzumos, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kam iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos netika pārdots līdzīgais ražojums vai tas tika pārdots nepietiekamos daudzumos, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu Komisija aprēķināja salikto normālo vērtību.

| (35) | Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

(35)

Saliktā normālā vērtība tika aprēķināta, pie ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko izmeklēšanas periodā guvuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko izmeklēšanas periodā guvuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

| (36) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitīti šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

3.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (37) | Kā paskaidrots 25. apsvērumā, Hansol grupa Savienībā pārdeva lielos ruļļus nesaistītām personām, kā arī saistītām personām tālākpārdošanai, tomēr lielākā daļa pārdošanas Savienībā bija attiecīgā ražojuma pārdošana saistītiem uzņēmumiem pārveidošanai mazos ruļļos, ko pēc tam pārdod tālāk nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(37)

Kā paskaidrots 25. apsvērumā, Hansol grupa Savienībā pārdeva lielos ruļļus nesaistītām personām, kā arī saistītām personām tālākpārdošanai, tomēr lielākā daļa pārdošanas Savienībā bija attiecīgā ražojuma pārdošana saistītiem uzņēmumiem pārveidošanai mazos ruļļos, ko pēc tam pārdod tālāk nesaistītiem pircējiem.

Hansol

| (38) | Attiecībā uz attiecīgā ražojuma pārdošanu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz attiecīgā ražojuma pārdošanu tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (39) | Attiecībā uz attiecīgā ražojuma pārdošanu Savienībai ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojas kā importētāji/tirgotāji un/vai kā pārveidotāji, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Pārdošanas cena, ko saistītā persona maksājusi nesaistītiem pircējiem, tika koriģēta atpakaļ līdz EXW cenai, atņemot saistītās personas PVA izmaksas, samērīgu peļņu un attiecīgos gadījumos citas izmaksas. Attiecībā uz mazo ruļļu pārdošanu tika atņemtas arī paziņotās un pārbaudītās pārveidošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz attiecīgā ražojuma pārdošanu Savienībai ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojas kā importētāji/tirgotāji un/vai kā pārveidotāji, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Pārdošanas cena, ko saistītā persona maksājusi nesaistītiem pircējiem, tika koriģēta atpakaļ līdz EXW cenai, atņemot saistītās personas PVA izmaksas, samērīgu peļņu un attiecīgos gadījumos citas izmaksas. Attiecībā uz mazo ruļļu pārdošanu tika atņemtas arī paziņotās un pārbaudītās pārveidošanas izmaksas.

EXW

| (40) | Attiecībā uz izmantoto peļņas procentu Komisija, ievērojot Savienības tiesu iedibināto judikatūru, neizmantoja saistīto uzņēmumu peļņas procentus, jo tie tiek uzskatīti par neuzticamiem. Viens nesaistīts importētājs sadarbojās, bet tā rentabilitātes rādītāji bija konfidenciāli, un tos nevarēja izpaust. Tāpēc, ņemot vērā, ka cita informācija nebija pieejama, tika izmantots tāds pats peļņas procents, kāds iepriekšējā procedūrā, kura attiecās uz citu papīra izstrādājumu (krītoto papīru), ko ražo līdzīga ražošanas nozare (5). Abi ražojumi un nozares ir ļoti līdzīgi (abas ir kapitālietilpīgas nozares, turklāt daži LWTP ražotāji ražo arī krīta papīru), tāpēc šī metode pieņemama peļņas procenta noteikšanai tika atzīta par pamatotu. Peļņas procents, kas tika izmantots, jo cita informācija nav pieejama, ir 4,5 %. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz izmantoto peļņas procentu Komisija, ievērojot Savienības tiesu iedibināto judikatūru, neizmantoja saistīto uzņēmumu peļņas procentus, jo tie tiek uzskatīti par neuzticamiem. Viens nesaistīts importētājs sadarbojās, bet tā rentabilitātes rādītāji bija konfidenciāli, un tos nevarēja izpaust. Tāpēc, ņemot vērā, ka cita informācija nebija pieejama, tika izmantots tāds pats peļņas procents, kāds iepriekšējā procedūrā, kura attiecās uz citu papīra izstrādājumu (krītoto papīru), ko ražo līdzīga ražošanas nozare (5). Abi ražojumi un nozares ir ļoti līdzīgi (abas ir kapitālietilpīgas nozares, turklāt daži LWTP ražotāji ražo arī krīta papīru), tāpēc šī metode pieņemama peļņas procenta noteikšanai tika atzīta par pamatotu. Peļņas procents, kas tika izmantots, jo cita informācija nav pieejama, ir 4,5 %.

5

LWTP

3.4.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (41) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(41)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

EXW

| (42) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

| (43) | Mazo ruļļu ražošanai un pārdošanai izmantoto lielo ruļļu izcelsme nebija izsekojama, tāpēc saistītām personām pārveidošanai mazajos ruļļos pārdoto lielo ruļļu eksporta cena tika salīdzināta ar normālo vērtību, kas tika noteikta apkopotā veidā, t. i., gan attiecībā uz Hansol Paper, gan Artone katram ražojuma veidam balstīta uz vidējo iekšzemes pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(43)

Mazo ruļļu ražošanai un pārdošanai izmantoto lielo ruļļu izcelsme nebija izsekojama, tāpēc saistītām personām pārveidošanai mazajos ruļļos pārdoto lielo ruļļu eksporta cena tika salīdzināta ar normālo vērtību, kas tika noteikta apkopotā veidā, t. i., gan attiecībā uz Hansol Paper, gan Artone katram ražojuma veidam balstīta uz vidējo iekšzemes pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām.

Hansol Paper

Artone

| (44) | Eksporta cenu dempinga starpība attiecībā uz lielo ruļļu tiešo pārdošanu nesaistītām personām un lielo ruļļu pārdošanu ar saistītu personu starpniecību tika noteikta, salīdzinot Hansol Paper eksporta cenu pa ražojuma veidiem ar Hansol Paper normālo vērtību pa ražojuma veidiem un Artone eksporta cenu pa ražojuma veidiem ar Artone normālo vērtību pa ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(44)

Eksporta cenu dempinga starpība attiecībā uz lielo ruļļu tiešo pārdošanu nesaistītām personām un lielo ruļļu pārdošanu ar saistītu personu starpniecību tika noteikta, salīdzinot Hansol Paper eksporta cenu pa ražojuma veidiem ar Hansol Paper normālo vērtību pa ražojuma veidiem un Artone eksporta cenu pa ražojuma veidiem ar Artone normālo vērtību pa ražojuma veidiem.

Hansol Paper

Hansol Paper

Artone

Artone

3.5.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (45) | Šādi aprēķinātā dempinga starpība ir 10–15 % attiecībā uz to lielo ruļļu pārdošanu, kurus pēc tam pārveido par mazajiem ruļļiem, ko pārdod nesaistītām personām, un 0,5–5 % attiecībā uz lielo ruļļu pārdošanu nesaistītām personām un saistītām personām. |
| --- | --- |

(45)

Šādi aprēķinātā dempinga starpība ir 10–15 % attiecībā uz to lielo ruļļu pārdošanu, kurus pēc tam pārveido par mazajiem ruļļiem, ko pārdod nesaistītām personām, un 0,5–5 % attiecībā uz lielo ruļļu pārdošanu nesaistītām personām un saistītām personām.

| (46) | Kā paskaidrots 25. apsvērumā, 15–25 % no Hansol grupas eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā bija lielo ruļļu (tieša vai netieša) pārdošana, savukārt pārējā bija lielo ruļļu pārdošana saistītām personām, pēc tam tie tika pārveidoti par mazajiem ruļļiem un pārdoti. Iepriekšminētajām dempinga starpībām tika piešķirts attiecīgs svērums. Tas tika darīts, piemērojot tiešai vai netiešai pārdošanai nesaistītām personām paredzēto lielo ruļļu daļu (t. i., 15–25 %) dempinga starpībai, kas aprēķināta lielajiem ruļļiem, proti, 0,5–5 %, un piemērojot pārdošanai saistītām personām paredzēto lielo ruļļu daļu, kurus plānots pārveidot par mazajiem ruļļiem, ko pēc tam pārdod tālāk nesaistītām personām, (t. i., 75–85 %) dempinga starpībai, kas aprēķināta lielajiem ruļļiem, kurus pārveido par mazajiem ruļļiem, proti, 10–15 %. |
| --- | --- |

(46)

Kā paskaidrots 25. apsvērumā, 15–25 % no Hansol grupas eksporta uz Savienību izmeklēšanas periodā bija lielo ruļļu (tieša vai netieša) pārdošana, savukārt pārējā bija lielo ruļļu pārdošana saistītām personām, pēc tam tie tika pārveidoti par mazajiem ruļļiem un pārdoti. Iepriekšminētajām dempinga starpībām tika piešķirts attiecīgs svērums. Tas tika darīts, piemērojot tiešai vai netiešai pārdošanai nesaistītām personām paredzēto lielo ruļļu daļu (t. i., 15–25 %) dempinga starpībai, kas aprēķināta lielajiem ruļļiem, proti, 0,5–5 %, un piemērojot pārdošanai saistītām personām paredzēto lielo ruļļu daļu, kurus plānots pārveidot par mazajiem ruļļiem, ko pēc tam pārdod tālāk nesaistītām personām, (t. i., 75–85 %) dempinga starpībai, kas aprēķināta lielajiem ruļļiem, kurus pārveido par mazajiem ruļļiem, proti, 10–15 %.

Hansol

| (47) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (48) | Pamatojoties uz to, vidējā svērtā provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Hansol grupa (Hansol Paper Co., Ltd un Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 |
| Visi pārējie uzņēmumi (%) | 12,1 |

(48)

Pamatojoties uz to, vidējā svērtā provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Hansol grupa (Hansol Paper Co., Ltd un Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

Hansol

Hansol Paper Co., Ltd

Hansol Artone Paper Co., Ltd

12,1

Visi pārējie uzņēmumi (%)

12,1

| (49) | Visiem pārējiem Korejas Republikas ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību. |
| --- | --- |

(49)

Visiem pārējiem Korejas Republikas ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis ir ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjoms uz Savienību, kas izteikts procentos no kopējā eksporta apjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

Eurostat

| (50) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija tāds pats kā kopējais eksporta apjoms uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt uzņēmuma, kas sadarbojās, dempinga starpības apmērā. |
| --- | --- |

(50)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija tāds pats kā kopējais eksporta apjoms uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt uzņēmuma, kas sadarbojās, dempinga starpības apmērā.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (51) | Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja pieci Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(51)

Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja pieci Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (52) | Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 372 645 t. Komisija šo skaitli aprēķināja, ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza sūdzības iesniedzējs, un salīdzinot tās ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz individuālās anketas jautājumiem. Kā norādīts 7. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāv 75–95 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(52)

Kopējais aplēstais Savienības ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 372 645 t. Komisija šo skaitli aprēķināja, ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza sūdzības iesniedzējs, un salīdzinot tās ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz individuālās anketas jautājumiem. Kā norādīts 7. apsvērumā, iekļaušanai izlasē tika izvēlēti trīs Savienības ražotāji, kuri pārstāv 75–95 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (53) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem Savienībā (avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedzis sūdzības iesniedzējs, un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz individuālās anketas jautājumiem), sūdzības iesniedzēja aplēsēm par LWTP importu no Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) un Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu Savienībā (avots: dempinga anketa). |
| --- | --- |

(53)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem Savienībā (avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedzis sūdzības iesniedzējs, un pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz individuālās anketas jautājumiem), sūdzības iesniedzēja aplēsēm par LWTP importu no Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV) un Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu Savienībā (avots: dempinga anketa).

LWTP

| (54) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  1. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 163 000 –168 000 | 178 000 –183 000 | 178 000 –183 000 | 189 000 –194 000 |
| Indekss | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Avots: kaitējuma un dempinga anketas. |

(54)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

1. tabula

1. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

163 000 –168 000

178 000 –183 000

178 000 –183 000

189 000 –194 000

Indekss

Indekss

100

100

109

109

108

108

115

115

Avots: kaitējuma un dempinga anketas.

Avots:

| (55) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 15 %, lielākoties tas notika 2012.–2013. gadā un pēc tam 2014.–2015. gadā. |
| --- | --- |

(55)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 15 %, lielākoties tas notika 2012.–2013. gadā un pēc tam 2014.–2015. gadā.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

Importa no attiecīgās valsts apjoms un tirgus daļa

| (56) | Komisija noteica importa apjomu, ņemot vērā ražotāja eksportētāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz patēriņu Savienībā (sk. 53. apsvērumu). |
| --- | --- |

(56)

Komisija noteica importa apjomu, ņemot vērā ražotāja eksportētāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem. Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz patēriņu Savienībā (sk. 53. apsvērumu).

| (57) | Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgās valsts (t) | 1 000 –2 000 | 12 000 –17 000 | 19 000 –25 000 | 23 000 –28 000 |
| Indekss | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Tirgus daļa (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Indekss | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Avots: dempinga un kaitējuma anketas. |

(57)

Importam no attiecīgās valsts Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no attiecīgās valsts (t)

1 000 –2 000

12 000 –17 000

19 000 –25 000

23 000 –28 000

Indekss

Indekss

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Tirgus daļa (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Indekss

Indekss

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Avots: dempinga un kaitējuma anketas.

Avots:

| (58) | Imports no Korejas Republikas 2015. gadā bija 22,8 reizes lielāks nekā 2012. gadā. Izmeklēšanas periodā tirgus daļa palielinājās no 0,7 % 2012. gadā līdz 13,6 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(58)

Imports no Korejas Republikas 2015. gadā bija 22,8 reizes lielāks nekā 2012. gadā. Izmeklēšanas periodā tirgus daļa palielinājās no 0,7 % 2012. gadā līdz 13,6 % izmeklēšanas periodā.

4.3.2.   Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

Importa no attiecīgās valsts cenas un cenu samazinājums

| (59) | Komisija noteica importa cenas, ņemot vērā ražotāja eksportētāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(59)

Komisija noteica importa cenas, ņemot vērā ražotāja eksportētāja sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (60) | Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika:

  3. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no Korejas vidējā cena | 1 400 –1 500 | 1 450 –1 550 | 1 300 –1 400 | 1 200 –1 300 |
| Indekss | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Avots: dempinga anketa. |

(60)

Importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda vidējās cenas dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Importa no Korejas vidējā cena

1 400 –1 500

1 450 –1 550

1 300 –1 400

1 200 –1 300

Indekss

Indekss

100

100

103

103

92

92

85

85

Avots: dempinga anketa.

Avots:

| (61) | Vidējās cenas importam Savienībā no attiecīgās valsts kopumā saruka par 15 %. Tiek norādīts, ka cena 2012. gadā balstījās uz ļoti mazu importa apjomu. Pastāv skaidri redzama sakritība laikā starp tirgus daļas palielināšanos un cenu sarukumu. |
| --- | --- |

(61)

Vidējās cenas importam Savienībā no attiecīgās valsts kopumā saruka par 15 %. Tiek norādīts, ka cena 2012. gadā balstījās uz ļoti mazu importa apjomu. Pastāv skaidri redzama sakritība laikā starp tirgus daļas palielināšanos un cenu sarukumu.

| (62) | Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  a) | katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un |
| --- | --- | --- |

(62)

Komisija konstatēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

a)

katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti pircēji (koriģētas EXW līmenī); un

EXW

| b) | atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas par importu, kuru veikuši ražotāji, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) cenas līmenī, attiecīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

b)

atbilstošās katra ražojuma veida vidējās svērtās cenas par importu, kuru veikuši ražotāji, kas sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) cenas līmenī, attiecīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimportēšanas izmaksas.

CIF

| (63) | Atbilstoši 25. apsvērumā izskaidrotajai metodikai Komisija ņēma vērā attiecīgā ražojuma apjomu, kas pārdots vai nu tieši nesaistītiem pircējiem, vai saistītām personām Savienībā pārveidošanai par mazajiem ruļļiem. |
| --- | --- |

(63)

Atbilstoši 25. apsvērumā izskaidrotajai metodikai Komisija ņēma vērā attiecīgā ražojuma apjomu, kas pārdots vai nu tieši nesaistītiem pircējiem, vai saistītām personām Savienībā pārveidošanai par mazajiem ruļļiem.

| (64) | Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem. Vajadzības gadījumā darījumi tika attiecīgi koriģēti. Tika atskaitīti rabati un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū ir 8,1 %. Tika konstatēts, ka cenu samazinājums skar ap 84 % no importa apjomiem. |
| --- | --- |

(64)

Cenu salīdzinājums tika veikts pa ražojuma veidiem. Vajadzības gadījumā darījumi tika attiecīgi koriģēti. Tika atskaitīti rabati un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība importam no attiecīgās valsts Savienības tirgū ir 8,1 %. Tika konstatēts, ka cenu samazinājums skar ap 84 % no importa apjomiem.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (65) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmējis imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā skāruši Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot, kā Savienības ražošanas nozari ietekmējis imports par dempinga cenām, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas attiecīgajā periodā skāruši Savienības ražošanas nozari.

| (66) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, un dokumentos, ko vēlāk iesniedzis sūdzības iesniedzējs. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(66)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, un dokumentos, ko vēlāk iesniedzis sūdzības iesniedzējs. Mikroekonomiskos rādītājus Komisija novērtēja, pamatojoties uz datiem, kas sniegti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (67) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(67)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (68) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(68)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (69) | Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Indekss | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Ražošanas jauda (t) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Indekss | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Jaudas izmantojums (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Indekss | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija. |

(69)

Savienības kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (t)

376 150

344 525

349 601

372 645

Indekss

Indekss

100

100

92

92

93

93

99

99

Ražošanas jauda (t)

393 333

404 080

401 142

402 997

Indekss

Indekss

100

100

103

103

102

102

102

102

Jaudas izmantojums (%)

96

85

87

92

Indekss

Indekss

100

100

89

89

91

91

97

97

Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

Avots:

| (70) | Izmeklējamā ražojuma ražošana ir saistīta ar augstām fiksētajām izmaksām. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms saruka par 1 %. Zemāks ražošanas apjoms ir fiksēts 2013. un 2014. gadā, kad vienam izlasē iekļautam Savienības ražotājam bija zināmas grūtības. |
| --- | --- |

(70)

Izmeklējamā ražojuma ražošana ir saistīta ar augstām fiksētajām izmaksām. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms saruka par 1 %. Zemāks ražošanas apjoms ir fiksēts 2013. un 2014. gadā, kad vienam izlasē iekļautam Savienības ražotājam bija zināmas grūtības.

| (71) | Kopējais ražošanas apjoms bija samērā stabils. 2012. gadā rādītājs bija neparasti zems un atspoguļoja to, ka viens Savienības ražotājs ārkārtas apstākļu dēļ uz laiku bija pārtraucis šā ražojuma ražošanu. 2013. gadā minētais ražotājs darbojās normāli. Tiek arī norādīts, ka vēl cits Savienības ražotājs, kurš bija pats mazākais, attiecīgajā periodā pakāpeniski izbeidza konkrētā ražojuma ražošanu. |
| --- | --- |

(71)

Kopējais ražošanas apjoms bija samērā stabils. 2012. gadā rādītājs bija neparasti zems un atspoguļoja to, ka viens Savienības ražotājs ārkārtas apstākļu dēļ uz laiku bija pārtraucis šā ražojuma ražošanu. 2013. gadā minētais ražotājs darbojās normāli. Tiek arī norādīts, ka vēl cits Savienības ražotājs, kurš bija pats mazākais, attiecīgajā periodā pakāpeniski izbeidza konkrētā ražojuma ražošanu.

| (72) | Kopumā jaudas izmantojuma sarukums ir saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos. Kā paskaidrots 125. apsvērumā, 4. tabulā parādītais lielais jaudas izmantojums nenozīmē, ka ražošanas nozare nevar ražot vairāk. |
| --- | --- |

(72)

Kopumā jaudas izmantojuma sarukums ir saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos. Kā paskaidrots 125. apsvērumā, 4. tabulā parādītais lielais jaudas izmantojums nenozīmē, ka ražošanas nozare nevar ražot vairāk.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (73) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t) | 159 000 –164 000 | 160 000 –165 000 | 153 000 –158 000 | 160 000 –165 000 |
| Indekss | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Tirgus daļa (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Indekss | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija. |

(73)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (t)

159 000 –164 000

160 000 –165 000

153 000 –158 000

160 000 –165 000

Indekss

Indekss

100

100

101

101

97

97

101

101

Tirgus daļa (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Indekss

Indekss

100

100

94

94

90

90

88

88

Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

Avots:

| (74) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 1 %. |
| --- | --- |

(74)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 1 %.

| (75) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 96,9 % līdz 85,1 %, jo tā nespēja savā labā izmantot patēriņa pieaugumu. Lai saglabātu pārdošanas līmeni un izvairītos no vēl lielāka tirgus daļas sarukuma, Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt savas pārdošanas cenas sakarā ar nepārtrauktu cenu spiedienu, ko radīja attiecīgais imports. |
| --- | --- |

(75)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 96,9 % līdz 85,1 %, jo tā nespēja savā labā izmantot patēriņa pieaugumu. Lai saglabātu pārdošanas līmeni un izvairītos no vēl lielāka tirgus daļas sarukuma, Savienības ražošanas nozare bija spiesta pazemināt savas pārdošanas cenas sakarā ar nepārtrauktu cenu spiedienu, ko radīja attiecīgais imports.

4.4.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (76) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā (brīvajā tirgū) palielinājās par aptuveni 15 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nemainījās. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu, savukārt importam no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā tirgus daļa palielinājās, iegūstot gandrīz visu patēriņa pieaugumu. |
| --- | --- |

(76)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā (brīvajā tirgū) palielinājās par aptuveni 15 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nemainījās. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu, savukārt importam no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā tirgus daļa palielinājās, iegūstot gandrīz visu patēriņa pieaugumu.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (77) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Indekss | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Ražīgums (vienība/nodarbinātais) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Indekss | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija. |

(77)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

851

784

797

842

Indekss

Indekss

100

100

92

92

94

94

99

99

Ražīgums (vienība/nodarbinātais)

442

439

439

443

Indekss

Indekss

100

100

99

99

99

99

100

100

Avots: kaitējuma anketas un sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

Avots:

| (78) | Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā būtiski nemainījās. Nodarbinātības līmenis ļoti cieši atbilst ražošanas apjomam. Savienības ražošanas nozare centās saglabāt darba vietas, lai gan tās rentabilitāte saruka. |
| --- | --- |

(78)

Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā būtiski nemainījās. Nodarbinātības līmenis ļoti cieši atbilst ražošanas apjomam. Savienības ražošanas nozare centās saglabāt darba vietas, lai gan tās rentabilitāte saruka.

| (79) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, vērā ņemami nemainījās. Ražošanas process jau lielā mērā bija optimizēts. |
| --- | --- |

(79)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, vērā ņemami nemainījās. Ražošanas process jau lielā mērā bija optimizēts.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (80) | Dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā, ka importa apjoms no attiecīgās valsts palielinājās un tā cenas saruka, faktiskās dempinga starpības lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska. |
| --- | --- |

(80)

Dempinga starpība ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā, ka importa apjoms no attiecīgās valsts palielinājās un tā cenas saruka, faktiskās dempinga starpības lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska.

de minimis

| (81) | Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tāpēc nav pieejami dati, kas nepieciešami, lai novērtētu iespējamā iepriekšējā dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(81)

Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tāpēc nav pieejami dati, kas nepieciešami, lai novērtētu iespējamā iepriekšējā dempinga ietekmi.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (82) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Indekss | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Indekss | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Avots: kaitējuma anketas. |

(82)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Vienības vidējā pārdošanas cena visā Savienības tirgū (EUR/t)

1 316

1 297

1 181

1 176

Indekss

Indekss

100

100

98

98

90

90

89

89

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

1 177

1 176

1 155

1 215

Indekss

Indekss

100

100

100

100

98

98

103

103

Avots: kaitējuma anketas.

Avots:

| (83) | Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir sarukušas (– 11 %), pretēji atbilstošajām izmaksām (+ 3 %). Izmeklēšanas periodā pārdošanas cenas vidēji bija zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir sarukušas (– 11 %), pretēji atbilstošajām izmaksām (+ 3 %). Izmeklēšanas periodā pārdošanas cenas vidēji bija zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas.

| (84) | Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu, Savienības ražotāji ņēma vērā importa cenas lejupvērsto tendenci un ievērojami pazemināja savu pārdošanas cenu. Ražošanas izmaksu palielināšanos daļēji var skaidrot ar to, ka LWTP ir saistīta ar augstām fiksētajām izmaksām, kas atbilst ražošanas apjoma sarukumam (– 3 % izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem). Saglabājot stingru uzraudzību pār citām izmaksām un īstenojot racionalizāciju, Savienības ražotāji daļēji kompensēja izejvielu izmaksu pieaugumu, kas izrietēja no nelabvēlīga USD/EUR maiņas kursa (papīra masas tirdzniecības valūta ir USD). |
| --- | --- |

(84)

Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu, Savienības ražotāji ņēma vērā importa cenas lejupvērsto tendenci un ievērojami pazemināja savu pārdošanas cenu. Ražošanas izmaksu palielināšanos daļēji var skaidrot ar to, ka LWTP ir saistīta ar augstām fiksētajām izmaksām, kas atbilst ražošanas apjoma sarukumam (– 3 % izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem). Saglabājot stingru uzraudzību pār citām izmaksām un īstenojot racionalizāciju, Savienības ražotāji daļēji kompensēja izejvielu izmaksu pieaugumu, kas izrietēja no nelabvēlīga USD/EUR maiņas kursa (papīra masas tirdzniecības valūta ir USD).

LWTP

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (85) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Indekss | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Avots: kaitējuma anketas. |

(85)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

64 244

63 424

65 919

67 047

Indekss

Indekss

100

100

99

99

103

103

104

104

Avots: kaitējuma anketas.

Avots:

| (86) | Attiecīgajā periodā viena nodarbinātā vidējā alga paaugstinājās par 4 %. Tas atbilst inflācijas izraisītajam vispārējam cenu pieaugumam Savienībā. |
| --- | --- |

(86)

Attiecīgajā periodā viena nodarbinātā vidējā alga paaugstinājās par 4 %. Tas atbilst inflācijas izraisītajam vispārējam cenu pieaugumam Savienībā.

4.4.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (87) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Krājumi | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 24 000 –29 000 | 15 000 –20 000 | 23 000 –28 000 | 23 000 –28 000 |
| Indekss | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Indekss | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Avots: kaitējuma anketas. |

(87)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

24 000 –29 000

15 000 –20 000

23 000 –28 000

23 000 –28 000

Indekss

Indekss

100

100

65

65

94

94

93

93

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Indekss

Indekss

100

100

74

74

105

105

96

96

Avots: kaitējuma anketas.

Avots:

| (88) | Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās saruka par 7 %. Parasti līdzīgo ražojumu ražo pēc īpaša lietotāju pasūtījuma. Šajā nozarē krājumus neuzskata par nozīmīgu kaitējuma rādītāju, jo parasti tie atbilst ražošanas apjomam un nepārsniedz viena mēneša ražošanas apjomu. Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, ir līdzīgi kā attiecīgā perioda sākumā un beigās. |
| --- | --- |

(88)

Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās saruka par 7 %. Parasti līdzīgo ražojumu ražo pēc īpaša lietotāju pasūtījuma. Šajā nozarē krājumus neuzskata par nozīmīgu kaitējuma rādītāju, jo parasti tie atbilst ražošanas apjomam un nepārsniedz viena mēneša ražošanas apjomu. Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma, ir līdzīgi kā attiecīgā perioda sākumā un beigās.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (89) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Indekss | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Naudas plūsma (EUR) | 80 000 000 –100 000 000 | 45 000 000 –65 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 | 10 000 000 –30 000 000 |
| Indekss | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Ieguldījumi (EUR) | 1 500 000 –6 500 000 | 2 000 000 –7 000 000 | 6 000 000 –11 000 000 | 4 500 000 –9 000 000 |
| Indekss | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Indekss | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Avots: kaitējuma anketas. |

(89)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Indekss

Indekss

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Naudas plūsma (EUR)

80 000 000 –100 000 000

45 000 000 –65 000 000

10 000 000 –30 000 000

10 000 000 –30 000 000

Indekss

Indekss

100

100

64

64

19

19

21

21

Ieguldījumi (EUR)

1 500 000 –6 500 000

2 000 000 –7 000 000

6 000 000 –11 000 000

4 500 000 –9 000 000

Indekss

Indekss

100

100

116

116

280

280

203

203

Ienākums no ieguldījumiem (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Indekss

Indekss

100

100

65

65

29

29

28

28

Avots: kaitējuma anketas.

Avots:

| (90) | Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(90)

Komisija izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (91) | Rentabilitātes dinamika attiecīgajā periodā bija negatīva: 2012. gadā tika gūta peļņa, bet izmeklēšanas periodā tika ciesti zaudējumi (– 0,5 %). Šī tendence ir daļēji saistīta ar dažu Savienības ražotāju īstenoto racionalizāciju, taču ievērojamais pieaugošā importa no attiecīgās valsts cenu un apjoma spiediens uz Savienības ražošanas nozari 2013.–2015. gadā nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei izmantot savā labā pieaugošo Savienības patēriņu. |
| --- | --- |

(91)

Rentabilitātes dinamika attiecīgajā periodā bija negatīva: 2012. gadā tika gūta peļņa, bet izmeklēšanas periodā tika ciesti zaudējumi (– 0,5 %). Šī tendence ir daļēji saistīta ar dažu Savienības ražotāju īstenoto racionalizāciju, taču ievērojamais pieaugošā importa no attiecīgās valsts cenu un apjoma spiediens uz Savienības ražošanas nozari 2013.–2015. gadā nav ļāvis Savienības ražošanas nozarei izmantot savā labā pieaugošo Savienības patēriņu.

| (92) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence atbilda izteiktajai lejupvērstajai tendencei galvenokārt tāpēc, ka saruka rentabilitāte. |
| --- | --- |

(92)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence atbilda izteiktajai lejupvērstajai tendencei galvenokārt tāpēc, ka saruka rentabilitāte.

| (93) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tas saruka (– 72 %) atbilstoši rentabilitātei. Izņemot konkrētus ieguldījumus, ko 2014.–2015. gadā veica viens Savienības ražotājs, lai uzlabotu efektivitāti, izlasē iekļauto ražotāju ieguldījumu apjoms atbilda tam, kas bija noteikti nepieciešams, lai turpinātu uzņēmuma darbību. |
| --- | --- |

(93)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, izteikta procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības. Tas saruka (– 72 %) atbilstoši rentabilitātei. Izņemot konkrētus ieguldījumus, ko 2014.–2015. gadā veica viens Savienības ražotājs, lai uzlabotu efektivitāti, izlasē iekļauto ražotāju ieguldījumu apjoms atbilda tam, kas bija noteikti nepieciešams, lai turpinātu uzņēmuma darbību.

| (94) | Rentabilitātes sarukums ietekmēja spēju piesaistīt kapitālu – par to liecina zemais ieguldījumu apjoms nozarē. |
| --- | --- |

(94)

Rentabilitātes sarukums ietekmēja spēju piesaistīt kapitālu – par to liecina zemais ieguldījumu apjoms nozarē.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (95) | Attiecīgajā periodā kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir būtisks un nepārprotams tādu ar cenu saistītu kaitējuma rādītāju ziņā kā pārdošanas cenas nospiešana (– 11 %), rentabilitātes sarukums (no + 13 % līdz – 0,5 %), naudas plūsma un ieguvums no neto aktīviem. Sarūkot pārdošanas cenām, konkrētas darbības, kas vērstas uz efektivitātes uzlabošanu un stingras uzraudzības saglabāšanu par izmaksām, nevarēja novērst to, ka Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā cieta zaudējumus. Turklāt attiecībā uz kaitējuma rādītājiem, kas saistīti ar apjomu, Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no patēriņa pieauguma Eiropas Savienībā. Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka par 12 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgajā periodā kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir būtisks un nepārprotams tādu ar cenu saistītu kaitējuma rādītāju ziņā kā pārdošanas cenas nospiešana (– 11 %), rentabilitātes sarukums (no + 13 % līdz – 0,5 %), naudas plūsma un ieguvums no neto aktīviem. Sarūkot pārdošanas cenām, konkrētas darbības, kas vērstas uz efektivitātes uzlabošanu un stingras uzraudzības saglabāšanu par izmaksām, nevarēja novērst to, ka Savienības ražotāji izmeklēšanas periodā cieta zaudējumus. Turklāt attiecībā uz kaitējuma rādītājiem, kas saistīti ar apjomu, Savienības ražošanas nozare nespēja gūt labumu no patēriņa pieauguma Eiropas Savienībā. Savienības ražotāju tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka par 12 procentpunktiem.

| (96) | Ņemot vērā šāda veida ražošanas nozares īpatnības (kapitālietilpīga nozare, pamatā nepārtraukts ražošanas process), tādi ar apjomu saistīti rādītāji kā ražošanas vai pārdošanas apjoms liecina par visnotaļ stabilu tendenci. Taču tas jāskata augoša pieprasījuma kontekstā, tātad relatīvā izteiksmē situācija ir pasliktinājusies. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā šāda veida ražošanas nozares īpatnības (kapitālietilpīga nozare, pamatā nepārtraukts ražošanas process), tādi ar apjomu saistīti rādītāji kā ražošanas vai pārdošanas apjoms liecina par visnotaļ stabilu tendenci. Taču tas jāskata augoša pieprasījuma kontekstā, tātad relatīvā izteiksmē situācija ir pasliktinājusies.

| (97) | Kaut arī attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veikusi konkrētas darbības (piemēram, ņemot vērā tālākus iekšējās optimizācijas procesus), lai uzlabotu savu vispārējo darbību, tās situācija ir ievērojami pasliktinājusies rentabilitātes un zaudētas tirgus daļas ziņā. Grūtības piesaistīt kapitālu likušas apturēt dažus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(97)

Kaut arī attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare veikusi konkrētas darbības (piemēram, ņemot vērā tālākus iekšējās optimizācijas procesus), lai uzlabotu savu vispārējo darbību, tās situācija ir ievērojami pasliktinājusies rentabilitātes un zaudētas tirgus daļas ziņā. Grūtības piesaistīt kapitālu likušas apturēt dažus ieguldījumus.

| (98) | Pamatojoties uz minēto, Komisija šajā posmā secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(98)

Pamatojoties uz minēto, Komisija šajā posmā secina, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī, vai tajā pašā laikā kaitējumu Savienības ražošanas nozarei varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi: imports no citām valstīm, LWTP bez fenola cenu ietekme, ASV noteiktie antidempinga maksājumi, Savienības ražotāju eksporta rādītāji, pieaugoša konkurence starp Savienības ražotājiem, vairāki ar izmaksām saistīti aspekti, globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu), cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm un Savienības ražošanas nozares īstenota racionalizācija. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja arī, vai tajā pašā laikā kaitējumu Savienības ražošanas nozarei varētu būt izraisījuši citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Minētie faktori ir šādi: imports no citām valstīm, LWTP bez fenola cenu ietekme, ASV noteiktie antidempinga maksājumi, Savienības ražotāju eksporta rādītāji, pieaugoša konkurence starp Savienības ražotājiem, vairāki ar izmaksām saistīti aspekti, globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu), cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm un Savienības ražošanas nozares īstenota racionalizācija.

LWTP

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

Importa par dempinga cenām ietekme

| (100) | Attiecīgajā periodā ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas saruka vidēji par 15 %. Attiecīgajā periodā pastāvīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu līdz dempinga līmenim, attiecīgo valstu ražotāji no 2012. gada (0,7 %) līdz izmeklēšanas periodam (13,6 %) spēja ievērojami palielināt savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(100)

Attiecīgajā periodā ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas saruka vidēji par 15 %. Attiecīgajā periodā pastāvīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu līdz dempinga līmenim, attiecīgo valstu ražotāji no 2012. gada (0,7 %) līdz izmeklēšanas periodam (13,6 %) spēja ievērojami palielināt savu tirgus daļu.

| (101) | Pastāvīgi pieaugot importam, kuram raksturīgs cenu samazinājums, no Korejas Republikas, pēc tam, kad ražotājs eksportētājs ievērojami palielināja jaudu, nepārprotami tika negatīvi ietekmēti Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji. Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu, Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā importu par dempinga cenām, bija spiesta pazemināt savas pārdošanas cenas Savienībā, un tāpēc izmeklēšanas periodā tā cieta zaudējumus. Turklāt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās stabils, tādējādi tā nespēja gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un tāpēc zaudēja gandrīz 12 % no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(101)

Pastāvīgi pieaugot importam, kuram raksturīgs cenu samazinājums, no Korejas Republikas, pēc tam, kad ražotājs eksportētājs ievērojami palielināja jaudu, nepārprotami tika negatīvi ietekmēti Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji. Lai ierobežotu tirgus daļas zaudēšanu, Savienības ražošanas nozare, ņemot vērā importu par dempinga cenām, bija spiesta pazemināt savas pārdošanas cenas Savienībā, un tāpēc izmeklēšanas periodā tā cieta zaudējumus. Turklāt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms saglabājās stabils, tādējādi tā nespēja gūt labumu no Savienības patēriņa pieauguma un tāpēc zaudēja gandrīz 12 % no tirgus daļas.

| (102) | Ņemot vērā acīmredzamo sakritību laikā starp arvien pieaugošo importa apjomu par dempinga cenām, kuras pastāvīgi pazeminājās un, kā tika konstatēts, bija mazākas par Savienības cenām, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma stagnēšanu, tirgus daļas zaudēšanu un cenu nospiešanu, kuru dēļ izlasē iekļautie ražotāji cieta zaudējumus, no otras puses, tiek secināts, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot vērā acīmredzamo sakritību laikā starp arvien pieaugošo importa apjomu par dempinga cenām, kuras pastāvīgi pazeminājās un, kā tika konstatēts, bija mazākas par Savienības cenām, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma stagnēšanu, tirgus daļas zaudēšanu un cenu nospiešanu, kuru dēļ izlasē iekļautie ražotāji cieta zaudējumus, no otras puses, tiek secināts, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (103) | Importa apjoma no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  11. tabula


  Imports no trešām valstīm | | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti | Apjoms (t) | 3 500 –5 000 | 2 000 –3 500 | 1 500 –3 000 | 2 000 –3 500 |
| Indekss | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Tirgus daļa (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Vidējā cena (EUR) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Indekss | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Avots: dempinga anketa un ETPA aplēses. |

(103)

Importa apjoma no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

11. tabula

11. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti

Apjoms (t)

3 500 –5 000

2 000 –3 500

1 500 –3 000

2 000 –3 500

Indekss

Indekss

100

100

75

75

44

44

63

63

Tirgus daļa (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Vidējā cena (EUR)

799

631

677

1 147

Indekss

Indekss

100

100

79

79

85

85

143

143

Avots: dempinga anketa un ETPA aplēses.

Avots:

ETPA

| (104) | Imports no attiecīgās valsts arī ir gandrīz viss imports Savienībā. Imports no citām valstīm (ASV un ĶTR) attiecīgajā periodā saruka par 37 %. Izmeklēšanas periodā minētā importa tirgus daļa bija 1,3 %, tātad zem de minimis līmeņa, un nav domājams, ka tā varētu būt izraisījusi kaitējumu Savienības ražotājiem un varētu izjaukt cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(104)

Imports no attiecīgās valsts arī ir gandrīz viss imports Savienībā. Imports no citām valstīm (ASV un ĶTR) attiecīgajā periodā saruka par 37 %. Izmeklēšanas periodā minētā importa tirgus daļa bija 1,3 %, tātad zem de minimis līmeņa, un nav domājams, ka tā varētu būt izraisījusi kaitējumu Savienības ražotājiem un varētu izjaukt cēloņsakarību.

de minimis

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (105) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjomam (pārdošana nesaistītam personām) attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2012 | 2013 | 2014 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (t) | 70 000 –90 000 | 90 000 –110 000 | 100 000 –120 000 | 95 000 –115 000 |
| Indekss | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Indekss | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Avots: kaitējuma anketas. |

(105)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta apjomam (pārdošana nesaistītam personām) attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2012

2013

2014

Izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (t)

70 000 –90 000

90 000 –110 000

100 000 –120 000

95 000 –115 000

Indekss

Indekss

100

100

125

125

135

135

127

127

Vidējā cena (EUR/t)

1 234

1 177

1 127

1 211

Indekss

Indekss

100

100

95

95

91

91

98

98

Avots: kaitējuma anketas.

Avots:

| (106) | Attiecīgajā periodā eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem palielinājās par 27 %. Cenas attiecīgajā periodā pazeminājās (– 2 %), taču mazākā mērā nekā cena Savienības tirgū (– 11 %). Ņemot vērā to, ka rentabilitāte eksporta tirgos gan saruka, tomēr bija labāka nekā Savienībā, Savienības ražotāji izmantoja dažas eksporta iespējas, lai maksimāli izmantotu jaudu un mazinātu fiksētās izmaksas. |
| --- | --- |

(106)

Attiecīgajā periodā eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem palielinājās par 27 %. Cenas attiecīgajā periodā pazeminājās (– 2 %), taču mazākā mērā nekā cena Savienības tirgū (– 11 %). Ņemot vērā to, ka rentabilitāte eksporta tirgos gan saruka, tomēr bija labāka nekā Savienībā, Savienības ražotāji izmantoja dažas eksporta iespējas, lai maksimāli izmantotu jaudu un mazinātu fiksētās izmaksas.

| (107) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nav domājams, ka Savienības ražošanas nozares eksports varētu būt izraisījis kaitējumu Savienības ražotājiem un varētu izjaukt cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav domājams, ka Savienības ražošanas nozares eksports varētu būt izraisījis kaitējumu Savienības ražotājiem un varētu izjaukt cēloņsakarību.

5.2.3.   ASV noteiktie antidempinga maksājumi

ASV noteiktie antidempinga maksājumi

| (108) | Ražotājs eksportētājs apgalvo, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei skaidrojams ar to, ka viens izlasē iekļautais ražotājs nav varējis pārdot LWTP Amerikas Savienotajās Valstīs ražojumam noteikto lielo antidempinga maksājumu dēļ. |
| --- | --- |

(108)

Ražotājs eksportētājs apgalvo, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei skaidrojams ar to, ka viens izlasē iekļautais ražotājs nav varējis pārdot LWTP Amerikas Savienotajās Valstīs ražojumam noteikto lielo antidempinga maksājumu dēļ.

LWTP

| (109) | Šiem apstākļiem ir zināma ietekme uz vienu Savienības ražotāju ražošanas apjoma ziņā (sk. 70. apsvērumu). Tomēr šie apstākļi neietekmē lielāko daļu datu, kas attiecas uz šo Savienības ražotāju, piemēram, Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāti un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(109)

Šiem apstākļiem ir zināma ietekme uz vienu Savienības ražotāju ražošanas apjoma ziņā (sk. 70. apsvērumu). Tomēr šie apstākļi neietekmē lielāko daļu datu, kas attiecas uz šo Savienības ražotāju, piemēram, Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāti un naudas plūsmu.

| (110) | Katrā ziņā ietekme uz Savienības ražošanas nozari kopumā ir ierobežota. Iemesli ir dažādi. Pirmkārt, šis jautājums attiecas tikai uz vienu Savienības ražotājiem: būtu jānorāda, ka pārējie divi izlasē iekļautie ražotāji, uz kuriem neattiecas pasākumi, palielināja pārdošanas apjomu uz ASV. Otrkārt, konkrētais ražotājs spēja daļēji kompensēt ietekmi, palielinot eksportu uz citiem tirgiem. Visbeidzot, 2015. gada februārī ASV atcēla antidempinga maksājumus. Izmeklēšanas periodā kopējā ietekmē ir gandrīz nulles līmenī. |
| --- | --- |

(110)

Katrā ziņā ietekme uz Savienības ražošanas nozari kopumā ir ierobežota. Iemesli ir dažādi. Pirmkārt, šis jautājums attiecas tikai uz vienu Savienības ražotājiem: būtu jānorāda, ka pārējie divi izlasē iekļautie ražotāji, uz kuriem neattiecas pasākumi, palielināja pārdošanas apjomu uz ASV. Otrkārt, konkrētais ražotājs spēja daļēji kompensēt ietekmi, palielinot eksportu uz citiem tirgiem. Visbeidzot, 2015. gada februārī ASV atcēla antidempinga maksājumus. Izmeklēšanas periodā kopējā ietekmē ir gandrīz nulles līmenī.

| (111) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, ASV noteikto antidempinga maksājumu ietekme uz Savienības ražošanas nozari kopumā netiek uzskatīta par tik būtisku, lai izjauktu cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, ASV noteikto antidempinga maksājumu ietekme uz Savienības ražošanas nozari kopumā netiek uzskatīta par tik būtisku, lai izjauktu cēloņsakarību.

5.2.4.   LWTP bez fenola cenu nospiešana

LWTP bez fenola cenu nospiešana

| (112) | Ražotājs eksportētājs apgalvo, ka Savienības cenu nospiešanu nav izraisījis vis imports no Korejas, bet gan tas, ka pazeminājusies cena LWTP bez fenola – ražojumam, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, bet kas netiek eksportēts no Korejas Republikas. Šis apgalvojums ir balstīts uz pirkšanas cenu, ko maksā daži uzņēmumi (pērk no diviem Savienības ražotājiem), kas saistīti ar ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(112)

Ražotājs eksportētājs apgalvo, ka Savienības cenu nospiešanu nav izraisījis vis imports no Korejas, bet gan tas, ka pazeminājusies cena LWTP bez fenola – ražojumam, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, bet kas netiek eksportēts no Korejas Republikas. Šis apgalvojums ir balstīts uz pirkšanas cenu, ko maksā daži uzņēmumi (pērk no diviem Savienības ražotājiem), kas saistīti ar ražotāju eksportētāju.

LWTP

| (113) | Šajā ziņā, kā jau ir paskaidrots 20. un tam sekojošos apsvērumos, vispirms būtu jānorāda, ka LWTP bez fenola un LWTP ar fenolu var sasvstarpēji aizstāt un tie savā starpā konkurē, tādējādi ar LWTP bez fenola cenu var ietekmēt imports no Korejas un tirgus kopumā, kur LWTP ar fenolu dominē (84 % no Savienības patēriņa). Turklāt Savienības ražošanas nozares dati liecina, ka attiecīgajā periodā LWTP bez fenola vienības pārdošanas cenas saruka mazāk nekā LWTP ar fenolu vienības pārdošanas cenas. Tādējādi cenu nospiešana faktiski ir vēl jo svarīga, ja neņem vērā Savienības ražošanas nozares LWTP bez fenola pārdošanas ietekmi. Turklāt cenu samazinājuma aprēķini, kuru pamatā bija līdzīgu ražojuma veidu salīdzinājums, proti, tika izslēgti veidi bez fenola, kas netika importēti, liecina, ka cenu samazinājums bijis ievērojams. |
| --- | --- |

(113)

Šajā ziņā, kā jau ir paskaidrots 20. un tam sekojošos apsvērumos, vispirms būtu jānorāda, ka LWTP bez fenola un LWTP ar fenolu var sasvstarpēji aizstāt un tie savā starpā konkurē, tādējādi ar LWTP bez fenola cenu var ietekmēt imports no Korejas un tirgus kopumā, kur LWTP ar fenolu dominē (84 % no Savienības patēriņa). Turklāt Savienības ražošanas nozares dati liecina, ka attiecīgajā periodā LWTP bez fenola vienības pārdošanas cenas saruka mazāk nekā LWTP ar fenolu vienības pārdošanas cenas. Tādējādi cenu nospiešana faktiski ir vēl jo svarīga, ja neņem vērā Savienības ražošanas nozares LWTP bez fenola pārdošanas ietekmi. Turklāt cenu samazinājuma aprēķini, kuru pamatā bija līdzīgu ražojuma veidu salīdzinājums, proti, tika izslēgti veidi bez fenola, kas netika importēti, liecina, ka cenu samazinājums bijis ievērojams.

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

LWTP

5.2.5.   Citi iemesli

Citi iemesli

| (114) | Dažas personas apgalvo, ka Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma cēlonis ir pieaugoša konkurence starp tiem (par jaudas izmantojumu), augstas izmaksas (izejvielu cenu pieaugums pasaulē, kas saistītas ar USD/EUR maiņas kursu un pieaugošām darbaspēka un enerģijas izmaksām), globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu) un cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm (piemēram, degvielas uzpildes stacijām un lielveikaliem). Tomēr tika konstatēts, ka neviens no šiem faktoriem neizjauc cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas. |
| --- | --- |

(114)

Dažas personas apgalvo, ka Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma cēlonis ir pieaugoša konkurence starp tiem (par jaudas izmantojumu), augstas izmaksas (izejvielu cenu pieaugums pasaulē, kas saistītas ar USD/EUR maiņas kursu un pieaugošām darbaspēka un enerģijas izmaksām), globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu) un cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm (piemēram, degvielas uzpildes stacijām un lielveikaliem). Tomēr tika konstatēts, ka neviens no šiem faktoriem neizjauc cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas.

| (115) | Nav pierādījumu par konkurenci ierobežojošu praksi. Nekas lietas materiālos neliecina, ka konkurence starp Savienības ražotājiem (par jaudas izmantojumu) būtu negodīga. |
| --- | --- |

(115)

Nav pierādījumu par konkurenci ierobežojošu praksi. Nekas lietas materiālos neliecina, ka konkurence starp Savienības ražotājiem (par jaudas izmantojumu) būtu negodīga.

| (116) | Attiecībā uz apgalvojumu par augstajām izmaksām tiek norādīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražotāji saglabāja stingru uzraudzību pār izmaksām un tās pieauga tikai nedaudz (+ 3 %). Šāds pieaugums ietver papīra masas cenu izmaiņas (veido apmēram trešo daļu no LWTP kopējām izmaksām), enerģijas izmaksas un darbaspēka izmaksas (pēdējās minētās ir sīkāk analizētas 85. un 86. apsvērumā). |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz apgalvojumu par augstajām izmaksām tiek norādīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražotāji saglabāja stingru uzraudzību pār izmaksām un tās pieauga tikai nedaudz (+ 3 %). Šāds pieaugums ietver papīra masas cenu izmaiņas (veido apmēram trešo daļu no LWTP kopējām izmaksām), enerģijas izmaksas un darbaspēka izmaksas (pēdējās minētās ir sīkāk analizētas 85. un 86. apsvērumā).

LWTP

| (117) | Izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka Savienības ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu). Gluži pretēji, tika konstatēts, ka LWTP patēriņš Savienībā nepārtraukti pieaudzis. |
| --- | --- |

(117)

Izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka Savienības ražošanas nozarei varētu radīt kaitējumu globāla interneta lietošana un plašāka digitalizācija (proti, vairāk elektronisku maksājumu). Gluži pretēji, tika konstatēts, ka LWTP patēriņš Savienībā nepārtraukti pieaudzis.

LWTP

| (118) | Par apgalvojumu, ka varētu rasties cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm (piemēram, degvielas uzpildes stacijām un lielveikaliem), tiek norādīts, ka ieinteresētās personas to nepamatoja ar pierādījumiem un izmeklēšanā nebija iespējams to apstiprināt. |
| --- | --- |

(118)

Par apgalvojumu, ka varētu rasties cenu spiediens no lielām mazumtirdzniecības ķēdēm (piemēram, degvielas uzpildes stacijām un lielveikaliem), tiek norādīts, ka ieinteresētās personas to nepamatoja ar pierādījumiem un izmeklēšanā nebija iespējams to apstiprināt.

| (119) | Bez tam tiek norādīts, ka izmeklēšana liecina, ka daži Savienības ražotāji nesen bija pārstrukturēti un reorganizēti, lai uzlabotu konkurētspēju. Daži no šiem procesiem vēl turpinās, un dažus no konkrētajiem paredzētajiem pasākumiem, piemēram, konkrētus ieguldījumus, nebija iespējams veikt, jo imports par dempinga cenām bija ietekmējis šo ražotāju rentabilitāti un tāpēc skāris to spēju piesaistīt kapitālu. Tādējādi netika konstatēts, ka šis faktors izjauc cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas. |
| --- | --- |

(119)

Bez tam tiek norādīts, ka izmeklēšana liecina, ka daži Savienības ražotāji nesen bija pārstrukturēti un reorganizēti, lai uzlabotu konkurētspēju. Daži no šiem procesiem vēl turpinās, un dažus no konkrētajiem paredzētajiem pasākumiem, piemēram, konkrētus ieguldījumus, nebija iespējams veikt, jo imports par dempinga cenām bija ietekmējis šo ražotāju rentabilitāti un tāpēc skāris to spēju piesaistīt kapitālu. Tādējādi netika konstatēts, ka šis faktors izjauc cēloņsakarību starp būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām no Korejas Republikas.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (120) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secina, ka attiecīgās valsts izcelsmes imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori ne atsevišķi, ne kopā neizjauc šo cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secina, ka attiecīgās valsts izcelsmes imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un citi faktori ne atsevišķi, ne kopā neizjauc šo cēloņsakarību.

| (121) | Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ir provizoriski secināts, ka pārējie apzinātie faktori, piemēram, Savienības ražotāju eksporta rādītāji, ASV noteiktie antidempinga maksājumi, augstākas izmaksas un virkne racionalizācijas procesu neizjauc cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi. |
| --- | --- |

(121)

Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Ir provizoriski secināts, ka pārējie apzinātie faktori, piemēram, Savienības ražotāju eksporta rādītāji, ASV noteiktie antidempinga maksājumi, augstākas izmaksas un virkne racionalizācijas procesu neizjauc cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (122) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, dažādu līmeņu tirgotāju, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(122)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, dažādu līmeņu tirgotāju, importētāju un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (123) | Savienības ražošanas nozare sastāv no pieciem ražotājiem, kas atrodas trijās dalībvalstīs (Vācijā, Spānijā un Somijā). Neviens no tiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(123)

Savienības ražošanas nozare sastāv no pieciem ražotājiem, kas atrodas trijās dalībvalstīs (Vācijā, Spānijā un Somijā). Neviens no tiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu.

| (124) | Visi Savienības ražotāji aktīvi piedalījās izmeklēšanā un apgalvoja, ka pasākumu noteikšana varētu pasargāt nodarbinātību, veicināt lielākus ieguldījumus un sekmēt to, ka pretēju virzienu iegūst rentabilitātes sarukšanas tendence, kas novērota kopš Korejas eksportētāja ienākšanas ES tirgū. |
| --- | --- |

(124)

Visi Savienības ražotāji aktīvi piedalījās izmeklēšanā un apgalvoja, ka pasākumu noteikšana varētu pasargāt nodarbinātību, veicināt lielākus ieguldījumus un sekmēt to, ka pretēju virzienu iegūst rentabilitātes sarukšanas tendence, kas novērota kopš Korejas eksportētāja ienākšanas ES tirgū.

| (125) | Savienības ražošanas nozarē pagātnē jau bija būtiski pārstrukturēta un pastāvīgi gādā par to, lai uzlabotu ražošanas procesa efektivitāti. Salīdzinot ražošanas apjoma skaitliskos rādītājus 4. tabulā un Savienības patēriņu, kas aprakstīts 53.–55. apsvērumā, redzams, ka, pretēji personas apgalvotajam, Savienības ražošanas nozare var apmierināt pieprasījumu Savienībā. 4. tabulā parādītais lielais jaudas izmantojums nenozīmē, ka Savienības ražošanas nozare nevar ražot vairāk. No vienas puses, Savienības ražotājiem ir daudzfunkcionālas iekārtas ar “drošības rezervi”, proti, tie spēj ražošanas jaudu izmantot citāda ražojuma ražošanai. No otras puses, mazākais Savienības ražotājs, kurš pakāpeniski izbeidza konkrētā ražojuma ražošanu, būtu varējis atkārtoti apsvērt šādu iespēju, ja būtu bijusi godīga konkurence. |
| --- | --- |

(125)

Savienības ražošanas nozarē pagātnē jau bija būtiski pārstrukturēta un pastāvīgi gādā par to, lai uzlabotu ražošanas procesa efektivitāti. Salīdzinot ražošanas apjoma skaitliskos rādītājus 4. tabulā un Savienības patēriņu, kas aprakstīts 53.–55. apsvērumā, redzams, ka, pretēji personas apgalvotajam, Savienības ražošanas nozare var apmierināt pieprasījumu Savienībā. 4. tabulā parādītais lielais jaudas izmantojums nenozīmē, ka Savienības ražošanas nozare nevar ražot vairāk. No vienas puses, Savienības ražotājiem ir daudzfunkcionālas iekārtas ar “drošības rezervi”, proti, tie spēj ražošanas jaudu izmantot citāda ražojuma ražošanai. No otras puses, mazākais Savienības ražotājs, kurš pakāpeniski izbeidza konkrētā ražojuma ražošanu, būtu varējis atkārtoti apsvērt šādu iespēju, ja būtu bijusi godīga konkurence.

| (126) | Gaidāms, ka pasākumu noteikšana atjaunos līdzvērtīgus konkurences apstākļus un taisnīgu cenu līmeni Savienības tirgū un uzlabos Savienības ražošanas nozares rentabilitāti līdz līmenim, kas šai kapitālietilpīgajai nozarei tiek uzskatīts par normālu. Ja maksājumi netiktu noteikti, dažiem Savienības ražotājiem varētu būt nepieciešams samazināt savu ar LWTP ražošanu saistīto darbību vai par demontēt iekārtas un samazināt darbvietas. Tas var mazināt konkurenci tirgū, un daudziem lietotājiem būtu mazāk piegādes avotu. |
| --- | --- |

(126)

Gaidāms, ka pasākumu noteikšana atjaunos līdzvērtīgus konkurences apstākļus un taisnīgu cenu līmeni Savienības tirgū un uzlabos Savienības ražošanas nozares rentabilitāti līdz līmenim, kas šai kapitālietilpīgajai nozarei tiek uzskatīts par normālu. Ja maksājumi netiktu noteikti, dažiem Savienības ražotājiem varētu būt nepieciešams samazināt savu ar LWTP ražošanu saistīto darbību vai par demontēt iekārtas un samazināt darbvietas. Tas var mazināt konkurenci tirgū, un daudziem lietotājiem būtu mazāk piegādes avotu.

LWTP

| (127) | Ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, vēl vairāk pasliktinātos. Iespējams, tiktu atkal zaudēta peļņa un tirgus daļa, jo nav pamata pieņemt, ka cenu nospiešanu varētu apturēt bez pasākumiem. |
| --- | --- |

(127)

Ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis, visticamāk, vēl vairāk pasliktinātos. Iespējams, tiktu atkal zaudēta peļņa un tirgus daļa, jo nav pamata pieņemt, ka cenu nospiešanu varētu apturēt bez pasākumiem.

| (128) | Tāpēc Komisija šajā posmā secina, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(128)

Tāpēc Komisija šajā posmā secina, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Citu ieinteresēto personu intereses

Citu ieinteresēto personu intereses

| (129) | Komisijas dienesti nosūtīja anketas 50 ieinteresētajām personām. Tomēr ne visas no tām atbildēja uz anketas jautājumiem: 25 pārveidotāji, tirgotāji dažādos līmeņos un viena apvienība (Eiropas Papīra rūpniecības konfederācijai, (CEPI)) sniedza informāciju, bet uz anketas jautājumiem faktiski atbildēja tikai 14 personas. Tomēr ne vienmēr atbildes bija pilnīgas, dažas no tām bija vienkārši apgalvojumi, kurus nepamatoja pārbaudāmi pierādījumi. |
| --- | --- |

(129)

Komisijas dienesti nosūtīja anketas 50 ieinteresētajām personām. Tomēr ne visas no tām atbildēja uz anketas jautājumiem: 25 pārveidotāji, tirgotāji dažādos līmeņos un viena apvienība (Eiropas Papīra rūpniecības konfederācijai, (CEPI)) sniedza informāciju, bet uz anketas jautājumiem faktiski atbildēja tikai 14 personas. Tomēr ne vienmēr atbildes bija pilnīgas, dažas no tām bija vienkārši apgalvojumi, kurus nepamatoja pārbaudāmi pierādījumi.

CEPI

| (130) | Trīs pārveidotāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, pauda atbalstu pasākumiem, galvenokārt pamatojoties uz to, ka pasākumi atjaunotu godīgu konkurenci ES tirgū. LWTP iegādes apjoma ziņā šie pārveidotāji ir nozīmīgāki nekā tie, kas neizteica viedokli vai iebilda pret pasākumu noteikšanu. Arī CEPI atbalstīja pasākumus un apgalvoja, ka Korejas imports par dempinga cenām varētu negatīvi ietekmēt augšupējās nozares kopumā, nesaistītos pārveidotājus un galalietotājus. |
| --- | --- |

(130)

Trīs pārveidotāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, pauda atbalstu pasākumiem, galvenokārt pamatojoties uz to, ka pasākumi atjaunotu godīgu konkurenci ES tirgū. LWTP iegādes apjoma ziņā šie pārveidotāji ir nozīmīgāki nekā tie, kas neizteica viedokli vai iebilda pret pasākumu noteikšanu. Arī CEPI atbalstīja pasākumus un apgalvoja, ka Korejas imports par dempinga cenām varētu negatīvi ietekmēt augšupējās nozares kopumā, nesaistītos pārveidotājus un galalietotājus.

LWTP

CEPI

| (131) | Personas, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu, pauda bažas par papīra deficītu un cenu celšanos, alternatīvu piegādes avotu trūkumu, par to, ka Savienības ražotāju prakse tādējādi tiktu vērsta pret konkurenci, un, visbeidzot, par dažu pārveidošanas darbību izbeigšanu un/vai pārveidotāju darbības izbeigšanu. Tomēr izmeklēšana liecina, ka Eiropas Savienībā ir pieejami vairāki piegādes avoti, un, paturot prātā arī dempinga starpības apmēru, nav norāžu, ka Savienības ražotāju prakse tiktu vērsta pret konkurenci un ka pasākumu noteikšana radītu būtisku cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(131)

Personas, kas iebilda pret pasākumu noteikšanu, pauda bažas par papīra deficītu un cenu celšanos, alternatīvu piegādes avotu trūkumu, par to, ka Savienības ražotāju prakse tādējādi tiktu vērsta pret konkurenci, un, visbeidzot, par dažu pārveidošanas darbību izbeigšanu un/vai pārveidotāju darbības izbeigšanu. Tomēr izmeklēšana liecina, ka Eiropas Savienībā ir pieejami vairāki piegādes avoti, un, paturot prātā arī dempinga starpības apmēru, nav norāžu, ka Savienības ražotāju prakse tiktu vērsta pret konkurenci un ka pasākumu noteikšana radītu būtisku cenu pieaugumu.

| (132) | Visbeidzot, gan ražotājs eksportētājs, gan Korejas Republikas valdība apgalvoja, ka Savienības interešu analīzē būtu jāņem vērā Hansol grupas ieguldījumi Savienībā 2013.–2016. gadā un darbvietu skaits, kas attiecas uz saistītajiem pārveidotājiem. Tomēr tie nesniedza pierādījumus, kas attiektos uz LWTP ražošanu. |
| --- | --- |

(132)

Visbeidzot, gan ražotājs eksportētājs, gan Korejas Republikas valdība apgalvoja, ka Savienības interešu analīzē būtu jāņem vērā Hansol grupas ieguldījumi Savienībā 2013.–2016. gadā un darbvietu skaits, kas attiecas uz saistītajiem pārveidotājiem. Tomēr tie nesniedza pierādījumus, kas attiektos uz LWTP ražošanu.

Hansol

LWTP

| (133) | Turklāt, ņemot vērā, ka pasākumi tikai atjaunotu godīgu konkurenci Savienības tirgū, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumi nodrošinās to, ka attiecīgais ražojums tiks importēts Savienībā par cenām, kas neradīs kaitējumu. Tas nāktu par labu neatkarīgiem pārveidotājiem. |
| --- | --- |

(133)

Turklāt, ņemot vērā, ka pasākumi tikai atjaunotu godīgu konkurenci Savienības tirgū, tiek uzskatīts, ka antidempinga pasākumi nodrošinās to, ka attiecīgais ražojums tiks importēts Savienībā par cenām, kas neradīs kaitējumu. Tas nāktu par labu neatkarīgiem pārveidotājiem.

| (134) | Tāpēc Komisija šajā posmā secina, ka antidempinga maksājumu ietekme uz personām, kas iebilst pret pasākumiem, neatsver to pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Attiecībā uz personām, kuras ir nākušas klajā ar nepamatotiem apgalvojumiem, izmeklēšanā nevarēja atklāt, vai pasākumu noteikšanai varētu būt būtiska vai vispār kāda ietekme uz tiem. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc Komisija šajā posmā secina, ka antidempinga maksājumu ietekme uz personām, kas iebilst pret pasākumiem, neatsver to pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Attiecībā uz personām, kuras ir nākušas klajā ar nepamatotiem apgalvojumiem, izmeklēšanā nevarēja atklāt, vai pasākumu noteikšanai varētu būt būtiska vai vispār kāda ietekme uz tiem.

6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (135) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Korejas Republikas izcelsmes LWTP importam nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(135)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Korejas Republikas izcelsmes LWTP importam nebūtu Savienības interesēs.

LWTP

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (136) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (137) | Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(137)

Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (138) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(138)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (139) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā prasīja Komisijai par pieņemamu peļņas procentu, kas neizraisa kaitējumu, izmantot “aptuveni 10 %” no apgrozījuma. Izmeklēšana liecina, ka, pirms situāciju lielā mēra sāka ietekmēt importa pieplūdums no Korejas, faktiskā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija 13 % 2012. gadā un 11,5 % 2013. gadā. Pamatojoties uz to, Komisija tāpēc uzskata, ka peļņas procents, ko guvusi nozare visnesenākajā reprezentatīvajā gadā, t. i., 2013. gadā, ir piemērots pamats mērķa peļņai. |
| --- | --- |

(139)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā prasīja Komisijai par pieņemamu peļņas procentu, kas neizraisa kaitējumu, izmantot “aptuveni 10 %” no apgrozījuma. Izmeklēšana liecina, ka, pirms situāciju lielā mēra sāka ietekmēt importa pieplūdums no Korejas, faktiskā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija 13 % 2012. gadā un 11,5 % 2013. gadā. Pamatojoties uz to, Komisija tāpēc uzskata, ka peļņas procents, ko guvusi nozare visnesenākajā reprezentatīvajā gadā, t. i., 2013. gadā, ir piemērots pamats mērķa peļņai.

| (140) | Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas neizraisa kaitējumu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto 11,5 % peļņas procentu. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas neizraisa kaitējumu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto 11,5 % peļņas procentu.

| (141) | Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlase iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Kaitējuma starpība tika provizoriski noteikta 35,8 % apmērā. |
| --- | --- |

(141)

Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, atlasīto attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlase iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūtā starpība tika izteikta procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. Kaitējuma starpība tika provizoriski noteikta 35,8 % apmērā.

CIF

7.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (142) | Konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma apmērs būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks, proti, dempinga starpības apmērā. |
| --- | --- |

(142)

Konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājuma apmērs būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks, proti, dempinga starpības apmērā.

| (143) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:









  Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korejas Republika | Hansol grupa (Hansol Paper Co., Ltd un Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Visi pārējie uzņēmumi (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

CIF

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu antidempinga maksājums

Korejas Republika

Hansol grupa (Hansol Paper Co., Ltd un Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

Hansol

Hansol Paper Co., Ltd

Hansol Artone Paper Co., Ltd

12,1

35,8

12,1

Visi pārējie uzņēmumi (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Kā jau skaidrots 50. apsvērumā, sadarbības līmenis šajā gadījumā ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija tikpat liels kā eksporta kopapjomam uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tāpēc atlikušais antidempinga maksājums ir balstīts uz tā uzņēmuma līmeni, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(144)

Kā jau skaidrots 50. apsvērumā, sadarbības līmenis šajā gadījumā ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, importa apjoms bija tikpat liels kā eksporta kopapjomam uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tāpēc atlikušais antidempinga maksājums ir balstīts uz tā uzņēmuma līmeni, kurš sadarbojās.

| (145) | Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(145)

Uzņēmums var prasīt, lai tiktu piemērotas individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina savas struktūras nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības gūt labumu no tam piemērojamās maksājuma likmes, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu par nosaukuma maiņu.

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (146) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(146)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (147) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(147)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (148) | Konstatējumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(148)

Konstatējumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tāda konkrēta Korejas Republikas izcelsmes vieglā termopapīra importam, kurš sver 65 g/m2 vai mazāk; ruļļos, kuru platums ir 20 cm vai vairāk, ar ruļļa svaru (ieskaitot papīru) 50 kg vai vairāk un ruļļa diametru (ieskaitot papīru) 40 cm vai vairāk (“lielie ruļļi”); ar bāzes pārklājumu no vienas vai abām pusēm vai bez tā; ar termojutīgas vielas pārklājumu no vienas vai abām pusēm; ar virspārklājumu vai bez tā, un kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 un ex 4823 90 85 (Taric kodi: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 12,1 %.

3.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | prasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

prasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un |
| --- | --- |

b)

iesniegt rakstiskas piezīmes Komisijai; un

| c) | prasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

prasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Personas, kas minētas Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) tika atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (“pamatregula”).

2

(3)  
  OV C 62, 18.2.2016., 7. lpp.

3

(4)  Informācija sniegta diapazonos, jo pastāv risks, ka izlasē iekļautie uzņēmumi citādi varētu izsecināt konkurentu datus.

4

(5)  Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 451/2011 (OV L 128, 14.5.2011., 1. lpp.) 73. apsvērums.

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, BELGIUM.

6

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, BELGIUM

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/2006

(2016. gada 16. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 16. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/2007

(2016. gada 1. februāris)

par valsts atbalstu SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN un 2013/N), kuru ir daļēji īstenojusi un plāno īstenot Ungārija par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 405)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Ungārijas iestādes ar elektronisku paziņojumu, kas reģistrēts 2013. gada 16. septembrī (SANI Nr. 8899) un kas tika labots ar 2013. gada 25. septembra paziņojumu, atbilstoši 65. punktam Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (2) (turpmāk “RAP 2007.–2013. gadam”), paziņoja par savu nodomu piešķirt reģionālu atbalstu lielam ieguldījumu projektam, ko Ģēras (Győr) pilsētā paredzējis īstenot uzņēmums AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (turpmāk “AHM”). |
| --- | --- |

(1)

Ungārijas iestādes ar elektronisku paziņojumu, kas reģistrēts 2013. gada 16. septembrī (SANI Nr. 8899) un kas tika labots ar 2013. gada 25. septembra paziņojumu, atbilstoši 65. punktam Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.–2013. gadam (2) (turpmāk “RAP 2007.–2013. gadam”), paziņoja par savu nodomu piešķirt reģionālu atbalstu lielam ieguldījumu projektam, ko Ģēras (Győr) pilsētā paredzējis īstenot uzņēmums AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (turpmāk “AHM”).

2

Győr

AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

AHM

| (2) | Ar 2014. gada 9. jūlija vēstuli Komisija informēja Ungāriju par savu lēmumu uzsākt procedūru, kas aprakstīta LESD 108. panta 2. punktā (turpmāk “uzsākšanas lēmums”), attiecībā uz reģionālo atbalstu, ko paredzēts īstenot par labu uzņēmuma AHM ieguldījumu projektam, nolūkā veikt padziļinātu novērtējumu, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (3) (turpmāk “IDAC”). |
| --- | --- |

(2)

Ar 2014. gada 9. jūlija vēstuli Komisija informēja Ungāriju par savu lēmumu uzsākt procedūru, kas aprakstīta LESD 108. panta 2. punktā (turpmāk “uzsākšanas lēmums”), attiecībā uz reģionālo atbalstu, ko paredzēts īstenot par labu uzņēmuma AHM ieguldījumu projektam, nolūkā veikt padziļinātu novērtējumu, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (3) (turpmāk “IDAC”).

AHM

3

IDAC

| (3) | Ar 2014. gada 9. oktobra vēstuli (2014/101245) Ungārija iesniedza piezīmes un informāciju, kas vajadzīga padziļinātajam novērtējumam. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2014. gada 9. oktobra vēstuli (2014/101245) Ungārija iesniedza piezīmes un informāciju, kas vajadzīga padziļinātajam novērtējumam.

| (4) | Komisijas lēmums par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu 2014. gada 21. novembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu 2014. gada 21. novembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (5) | Ar 2014. gada 25. novembra (2014/119782), 2015. gada 28. jūlija (2015/074087) un 2015. gada 24. augusta (2015/083208) vēstulēm Komisija pieprasīja papildu informāciju, ko Ungārija sniedza ar 2015. gada 13. februāra (2015/014716), 2015. gada 30. septembra (2015/096577) un 2015. gada 9. oktobra (2015/100135) vēstulēm. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2014. gada 25. novembra (2014/119782), 2015. gada 28. jūlija (2015/074087) un 2015. gada 24. augusta (2015/083208) vēstulēm Komisija pieprasīja papildu informāciju, ko Ungārija sniedza ar 2015. gada 13. februāra (2015/014716), 2015. gada 30. septembra (2015/096577) un 2015. gada 9. oktobra (2015/100135) vēstulēm.

| (6) | Komisija nav saņēmusi piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nav saņēmusi piezīmes no ieinteresētajām personām.

2.   PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

2.1.   PASĀKUMA MĒRĶIS

PASĀKUMA MĒRĶIS

| (7) | Ungārijas iestādes plāno veicināt reģionālo attīstību, sniedzot reģionālu atbalstu tiešas dotācijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā uzņēmuma AHM ieguldījumiem, ko tas veic savā ražotnē Ģērā, kas atrodas Ungārijas Rietumpārdonavas (Nyugat-Dunántúl) reģionā. Rietumpārdonavas reģions ir atbalstāms reģions, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam ar standarta reģionālā atbalsta maksimālo apjomu lieliem uzņēmumiem – 30 % no bruto dotācijas ekvivalenta (turpmāk “BDE”) saskaņā ar Ungārijas reģionāla atbalsta karti 2007.–2013. gadam (5). |
| --- | --- |

(7)

Ungārijas iestādes plāno veicināt reģionālo attīstību, sniedzot reģionālu atbalstu tiešas dotācijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā uzņēmuma AHM ieguldījumiem, ko tas veic savā ražotnē Ģērā, kas atrodas Ungārijas Rietumpārdonavas (Nyugat-Dunántúl) reģionā. Rietumpārdonavas reģions ir atbalstāms reģions, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam ar standarta reģionālā atbalsta maksimālo apjomu lieliem uzņēmumiem – 30 % no bruto dotācijas ekvivalenta (turpmāk “BDE”) saskaņā ar Ungārijas reģionāla atbalsta karti 2007.–2013. gadam (5).

AHM

Nyugat-Dunántúl

5

2.2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (8) | Atbalsta saņēmējs ir uzņēmums AHM, kurš simtprocentīgi pieder mātesuzņēmumam Audi Hungaria Services Zrt. Uzņēmums Audi Hungaria Services Zrt. ir meitasuzņēmums uzņēmumam AUDI AG, kurš savukārt ir Volkswagen uzņēmumu grupas (turpmāk “VW grupa”) dalībnieks. VW grupas galvenā mītne ir Volfsburgas (Wolfsburg) pilsētā Vācijā. Uzņēmuma darbība ir iedalīta divās nodaļās – autobūves un finanšu pakalpojumu. Uzņēmuma autobūves nodaļa aptver šādas divas darbības jomas: “vieglo automobiļu ražošana” un “komerciālie transportlīdzekļi, enerģētikas mašīnbūve”. |
| --- | --- |

(8)

Atbalsta saņēmējs ir uzņēmums AHM, kurš simtprocentīgi pieder mātesuzņēmumam Audi Hungaria Services Zrt. Uzņēmums Audi Hungaria Services Zrt. ir meitasuzņēmums uzņēmumam AUDI AG, kurš savukārt ir Volkswagen uzņēmumu grupas (turpmāk “VW grupa”) dalībnieks. VW grupas galvenā mītne ir Volfsburgas (Wolfsburg) pilsētā Vācijā. Uzņēmuma darbība ir iedalīta divās nodaļās – autobūves un finanšu pakalpojumu. Uzņēmuma autobūves nodaļa aptver šādas divas darbības jomas: “vieglo automobiļu ražošana” un “komerciālie transportlīdzekļi, enerģētikas mašīnbūve”.

AHM

Audi Hungaria Services Zrt

Audi Hungaria Services Zrt.

AUDI AG

Volkswagen

VW

VW

Wolfsburg

| (9) | VW grupas autobūves nodaļa ietver divpadsmit zīmolus: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen komerciālie transportlīdzekļi, Scania un MAN. Katru zīmolu raksturo atšķirīgas īpašības, un katrs tirgū darbojas kā neatkarīga vienība. Volkswagen grupa ražo automobiļus, sākot no nelielām vieglajām automašīnām un beidzot ar luksus klases vieglajām automašīnām un komerciālajiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(9)

VW grupas autobūves nodaļa ietver divpadsmit zīmolus: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen komerciālie transportlīdzekļi, Scania un MAN. Katru zīmolu raksturo atšķirīgas īpašības, un katrs tirgū darbojas kā neatkarīga vienība. Volkswagen grupa ražo automobiļus, sākot no nelielām vieglajām automašīnām un beidzot ar luksus klases vieglajām automašīnām un komerciālajiem transportlīdzekļiem.

VW

Volkswagen

AUDI

ŠKODA

SEAT

Bentley

Porsche

Bugatti

Lamborghini

Ducati

Volkswagen

Scania

MAN

Volkswagen

| (10) | Volkswagen grupā 2014. gadā visā pasaulē darbojās 118 rūpnīcas (6), piegādājot klientiem 10,1 miljonu automobiļu, kas veido 12 % no pasaules vieglo automobiļu tirgus. Uzņēmuma ieņēmumi sasniedza 202 miljardus euro un tajā strādāja 592 586 darbinieki (7). |
| --- | --- |

(10)

Volkswagen grupā 2014. gadā visā pasaulē darbojās 118 rūpnīcas (6), piegādājot klientiem 10,1 miljonu automobiļu, kas veido 12 % no pasaules vieglo automobiļu tirgus. Uzņēmuma ieņēmumi sasniedza 202 miljardus euro un tajā strādāja 592 586 darbinieki (7).

Volkswagen

6

7

| (11) | Uzņēmums AUDI AG 2014. gadā nodarbināja 79 483 darbiniekus, piegādājot 1,7 miljonus jaunu transportlīdzekļu klientiem visā pasaulē; uzņēmuma ieņēmumi sasniedza 53 miljardus euro. |
| --- | --- |

(11)

Uzņēmums AUDI AG 2014. gadā nodarbināja 79 483 darbiniekus, piegādājot 1,7 miljonus jaunu transportlīdzekļu klientiem visā pasaulē; uzņēmuma ieņēmumi sasniedza 53 miljardus euro.

AUDI AG

| (12) | Uzņēmums AHM 2014. gadā saražoja 135 232 automašīnas, tajā strādāja 11 274 darbinieki, un tā ienākumi sasniedza 7,2 miljardus euro. |
| --- | --- |

(12)

Uzņēmums AHM 2014. gadā saražoja 135 232 automašīnas, tajā strādāja 11 274 darbinieki, un tā ienākumi sasniedza 7,2 miljardus euro.

AHM

2.3.   IEGULDĪJUMU PROJEKTS

IEGULDĪJUMU PROJEKTS

| (13) | Uzņēmums AHM Ģēras pilsētā ražo dzinējus un dzinēju daļas. Turklāt pirms paziņotā ieguldījumu projekta pabeigšanas 2014. gadā uzņēmums AHM montēja automobiļus, izmantojot uz platformu balstītu pieeju. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmums AHM Ģēras pilsētā ražo dzinējus un dzinēju daļas. Turklāt pirms paziņotā ieguldījumu projekta pabeigšanas 2014. gadā uzņēmums AHM montēja automobiļus, izmantojot uz platformu balstītu pieeju.

AHM

AHM

| (14) | Ieguldījumu projektam bija trīs mērķi: montāžas procesa lielāka elastība un diversifikācija, lielāks saražoto automobiļu skaits un automobiļu ražošanas procesa padziļināta vertikālā integrācija. |
| --- | --- |

(14)

Ieguldījumu projektam bija trīs mērķi: montāžas procesa lielāka elastība un diversifikācija, lielāks saražoto automobiļu skaits un automobiļu ražošanas procesa padziļināta vertikālā integrācija.

| (15) | Pirmais mērķis bija palielināt montāžas procesa elastību, aizstājot agrāko, uz platformu balstīto pieeju ar ražošanas tehnoloģiju, kuras pamatā būtu ražošanas process uz tā dēvētās moduļu bāzes (no vācu val. Modularer Querbaukasten, turpmāk “MQB tehnoloģija”). Ģēras ražotnē izmantotā uz platformu balstītā tehnoloģija ļāva montēt automobiļus, izmantojot vienu un to pašu platformu (galvenokārt tāda paša vai līdzīga garuma un bieži viena segmenta ietvaros), savukārt no jauna ieviestā MQB tehnoloģija ļauj montēt dažādu garumu un dažādu segmentu automobiļus (šajā gadījumā A un B segmenta un teorētiski arī A0 segmenta, [...] (*1)), izmantojot to pašu ražošanas līniju. Jaunā tehnoloģija tika ieviesta jaunā ražotnē, bet vecā, uz platformu balstītā montāžas tehnoloģija tika pilnībā pārtraukta 2014. gadā, nojaucot un aizvedot veco montāžas līniju. Tagad visa automobiļu ražošana Ģēras pilsētā tiek veikta, izmantojot MQB tehnoloģiju. MQB tehnoloģija ir balstīta uz modularitātes principu (dažādu, atšķirīgiem tirgus segmentiem piederošu automobiļu modeļu daļu standartizācija), kas ļauj ievērojami samazināt izmaksas. Ņemot vērā to, ka bija vajadzīga standartizācija, kā arī fiziskā attāluma (apmēram 1,5 km) dēļ starp jauno un veco ražotni, veco montāžas līniju nevarēja iekļaut jaunajos ražošanas procesos. Jaunā ražotne nodrošina vieglo automobiļu Audi vairāku modeļu ražošanu: jaunās to modeļu paaudzes, kuri jau iepriekš tika montēti Ģērā (Audi TT Coupé, TT Roadster un A3 Cabriolet), kā arī pilnīgi jauna A3 modeļu saimes modeļa ražošanu ar četrdurvju sedana virsbūvi (A3 Sedan). Iepriekšējās modeļu līnijas attiecīgās jaunās paaudzes tika pakļautas dažādām izmaiņām dizaina un tehnisko iespēju ziņā. Tomēr, nodrošinot nepārtrauktību kvalitātes, visu paaudžu dizaina augsto standartu un tehniskās attīstības ziņā, kā arī saglabājot pamata ģeometriskos izmērus un aprīkojumu, tika panākta šo automobiļu nemainīga klasifikācija pēc POLK (8). Audi TT Coupé un TT Roadster saglabā savu vietu B segmentā, bet A3 Cabriolet paliek A segmentā, kurā iekļaujams arī jaunais A3 Sedan. |
| --- | --- |

(15)

Pirmais mērķis bija palielināt montāžas procesa elastību, aizstājot agrāko, uz platformu balstīto pieeju ar ražošanas tehnoloģiju, kuras pamatā būtu ražošanas process uz tā dēvētās moduļu bāzes (no vācu val. Modularer Querbaukasten, turpmāk “MQB tehnoloģija”). Ģēras ražotnē izmantotā uz platformu balstītā tehnoloģija ļāva montēt automobiļus, izmantojot vienu un to pašu platformu (galvenokārt tāda paša vai līdzīga garuma un bieži viena segmenta ietvaros), savukārt no jauna ieviestā MQB tehnoloģija ļauj montēt dažādu garumu un dažādu segmentu automobiļus (šajā gadījumā A un B segmenta un teorētiski arī A0 segmenta, [...] (*1)), izmantojot to pašu ražošanas līniju. Jaunā tehnoloģija tika ieviesta jaunā ražotnē, bet vecā, uz platformu balstītā montāžas tehnoloģija tika pilnībā pārtraukta 2014. gadā, nojaucot un aizvedot veco montāžas līniju. Tagad visa automobiļu ražošana Ģēras pilsētā tiek veikta, izmantojot MQB tehnoloģiju. MQB tehnoloģija ir balstīta uz modularitātes principu (dažādu, atšķirīgiem tirgus segmentiem piederošu automobiļu modeļu daļu standartizācija), kas ļauj ievērojami samazināt izmaksas. Ņemot vērā to, ka bija vajadzīga standartizācija, kā arī fiziskā attāluma (apmēram 1,5 km) dēļ starp jauno un veco ražotni, veco montāžas līniju nevarēja iekļaut jaunajos ražošanas procesos. Jaunā ražotne nodrošina vieglo automobiļu Audi vairāku modeļu ražošanu: jaunās to modeļu paaudzes, kuri jau iepriekš tika montēti Ģērā (Audi TT Coupé, TT Roadster un A3 Cabriolet), kā arī pilnīgi jauna A3 modeļu saimes modeļa ražošanu ar četrdurvju sedana virsbūvi (A3 Sedan). Iepriekšējās modeļu līnijas attiecīgās jaunās paaudzes tika pakļautas dažādām izmaiņām dizaina un tehnisko iespēju ziņā. Tomēr, nodrošinot nepārtrauktību kvalitātes, visu paaudžu dizaina augsto standartu un tehniskās attīstības ziņā, kā arī saglabājot pamata ģeometriskos izmērus un aprīkojumu, tika panākta šo automobiļu nemainīga klasifikācija pēc POLK (8). Audi TT Coupé un TT Roadster saglabā savu vietu B segmentā, bet A3 Cabriolet paliek A segmentā, kurā iekļaujams arī jaunais A3 Sedan.

Modularer Querbaukasten

MQB

MQB

*1

MQB

MQB

Audi

Audi TT Coupé

TT Roadster

A3 Cabriolet

A3 Sedan

POLK

8

Audi TT Coupé

TT Roadster

A3 Cabriolet

A3 Sedan

| (16) | Projekta otrais mērķis bija palielināt kopējo Ģēras montāžas rūpnīcas tehnisko jaudu no [60 000–110 000] līdz [130 000–180 000] vieglo automobiļu gadā. Vidēji [...] % no automobiļu ražošanas jaunās jaudas paredzēts novirzīt A segmenta automašīnu ražošanai, bet [...] % – B segmenta automašīnu ražošanai. Palielinātā ražošanas jauda ļauj montēt gan jauno papildu produktu (A3), gan arī lielāku skaitu iepriekšējās paaudzes nākamo modeļu. |
| --- | --- |

(16)

Projekta otrais mērķis bija palielināt kopējo Ģēras montāžas rūpnīcas tehnisko jaudu no [60 000–110 000] līdz [130 000–180 000] vieglo automobiļu gadā. Vidēji [...] % no automobiļu ražošanas jaunās jaudas paredzēts novirzīt A segmenta automašīnu ražošanai, bet [...] % – B segmenta automašīnu ražošanai. Palielinātā ražošanas jauda ļauj montēt gan jauno papildu produktu (A3), gan arī lielāku skaitu iepriekšējās paaudzes nākamo modeļu.

| (17) | Projekta trešais mērķis bija virzīts uz Ģēras ražotnes darbības padziļinātu vertikālo integrāciju. Iepriekšējā montāžas rūpnīca ir pārveidota par pilnībā integrētu vieglo automobiļu ražotni – līdz ar ieguldījumiem jaunajā montāžas rūpnīcā ir uzcelti virsbūvju, krāsošanas un daļu štancēšanas cehi, kuri galvenokārt apkalpos iepriekšminētos modeļus. Tikai neliela daļa (līdz [...] %) no jaunā virsbūvju un krāsošanas ceha produkcijas virsbūvju karkasu formā tiek transportēta uz citām VW grupas automobiļu ražotnēm ārpus EEZ. Apmēram [...] % no virsbūves daļām, ko saražo jaunajā daļu štancēšanas cehā, tiek izmantotas automobiļu ražošanai Ģērā. Pārējie [...] % virsbūvju daļu, ko ražo Ģērā, tiek piegādāti citām VW grupas ražotnēm. Sākotnēji bija paredzēts, ka minētās virsbūves daļas tiks izmantotas tādu transportlīdzekļu ražošanā, kas pēc POLK klasifikācijas ietilpst B segmentā. Tomēr pēc uzsākšanas lēmuma Ungārija informēja Komisiju, ka sakarā ar izmaiņām pieprasījumā [...] % no virsbūves ceha produkcijas varētu izmantot (citās VW grupas ražotnēs) A0 līdz C segmenta automašīnu ražošanai. |
| --- | --- |

(17)

Projekta trešais mērķis bija virzīts uz Ģēras ražotnes darbības padziļinātu vertikālo integrāciju. Iepriekšējā montāžas rūpnīca ir pārveidota par pilnībā integrētu vieglo automobiļu ražotni – līdz ar ieguldījumiem jaunajā montāžas rūpnīcā ir uzcelti virsbūvju, krāsošanas un daļu štancēšanas cehi, kuri galvenokārt apkalpos iepriekšminētos modeļus. Tikai neliela daļa (līdz [...] %) no jaunā virsbūvju un krāsošanas ceha produkcijas virsbūvju karkasu formā tiek transportēta uz citām VW grupas automobiļu ražotnēm ārpus EEZ. Apmēram [...] % no virsbūves daļām, ko saražo jaunajā daļu štancēšanas cehā, tiek izmantotas automobiļu ražošanai Ģērā. Pārējie [...] % virsbūvju daļu, ko ražo Ģērā, tiek piegādāti citām VW grupas ražotnēm. Sākotnēji bija paredzēts, ka minētās virsbūves daļas tiks izmantotas tādu transportlīdzekļu ražošanā, kas pēc POLK klasifikācijas ietilpst B segmentā. Tomēr pēc uzsākšanas lēmuma Ungārija informēja Komisiju, ka sakarā ar izmaiņām pieprasījumā [...] % no virsbūves ceha produkcijas varētu izmantot (citās VW grupas ražotnēs) A0 līdz C segmenta automašīnu ražošanai.

VW

VW

POLK

VW

| (18) | Darbs pie ieguldījumu projekta sākās 2011. gada februārī un tika pabeigts 2014. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(18)

Darbs pie ieguldījumu projekta sākās 2011. gada februārī un tika pabeigts 2014. gada 31. decembrī.

2.4.   IEGULDĪJUMU PROJEKTA IZMAKSAS

IEGULDĪJUMU PROJEKTA IZMAKSAS

| (19) | Šajā lietā attiecināmie izdevumi ir ieguldījumi ēkās, iekārtās un aprīkojumā, bet neietver ieguldījumus nemateriālajos aktīvos. Izlietotie aktīvi no aprēķina ir izslēgti. |
| --- | --- |

(19)

Šajā lietā attiecināmie izdevumi ir ieguldījumi ēkās, iekārtās un aprīkojumā, bet neietver ieguldījumus nemateriālajos aktīvos. Izlietotie aktīvi no aprēķina ir izslēgti.

| (20) | Ieguldījumu projekta kopējo attiecināmo izmaksu nominālvērtība ir 342 936 miljoni Ungārijas forintu (1 144 miljoni euro (9)). Pašreizējā vērtībā (10) attiecīgā summa ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro). I tabulā sniegts kopējo attiecināmo izmaksu sadalījums.

  I tabula


  Attiecināmās ieguldījumu izmaksas nominālvērtībā (milj. HUF)











  Gads | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ēkas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Iekārtas/aprīkojums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nemateriālie aktīvi | — | — | — | — | 0 |
| KOPĀ | [...] | [...] | [...] | [...] | 342 936 |

(20)

Ieguldījumu projekta kopējo attiecināmo izmaksu nominālvērtība ir 342 936 miljoni Ungārijas forintu (1 144 miljoni euro (9)). Pašreizējā vērtībā (10) attiecīgā summa ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro). I tabulā sniegts kopējo attiecināmo izmaksu sadalījums.

9

10

I tabula

I tabula

Attiecināmās ieguldījumu izmaksas nominālvērtībā (milj. HUF)

Attiecināmās ieguldījumu izmaksas nominālvērtībā (milj. HUF)

Gads

2011

2012

2013

2014

Kopā

Ēkas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Iekārtas/aprīkojums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nemateriālie aktīvi

—

—

—

—

0

KOPĀ

KOPĀ

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

342 936

342 936

2.5.   IEGULDĪJUMU FINANSĒJUMS

IEGULDĪJUMU FINANSĒJUMS

| (21) | Ungārijas iestādes apstiprina, ka atbalsta saņēmēja paša ieguldījums bez valsts atbalsta pārsniedz 25 % no attiecināmajām izmaksām. |
| --- | --- |

(21)

Ungārijas iestādes apstiprina, ka atbalsta saņēmēja paša ieguldījums bez valsts atbalsta pārsniedz 25 % no attiecināmajām izmaksām.

2.6.   JURIDISKAIS PAMATS

JURIDISKAIS PAMATS

| (22) | Finansiālā atbalsta valsts tiesību aktu juridiskais pamats ir šāds:






  a) | tieša dotācija tiks piešķirta, piemērojot nosacījumus, kas paredzēti atbalsta shēmā XR 47/2007 (11), kura ir atbrīvota no paziņošanas prasības atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 1628/2006 (12) (turpmāk “Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regula”) attiecībā uz atbalstu, kas nepārsniedz maksimālo daudzumu atsevišķam paziņojumam, un kas ir balstīta uz finanšu un transporta ministra izdoto “Valdības dekrētu 8/2007 (I.24.) par ieguldījumu subsīdijām, ko piešķir ar atsevišķu valdības lēmumu” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I.24.) GKM rendelet); |
| --- | --- | --- |

(22)

Finansiālā atbalsta valsts tiesību aktu juridiskais pamats ir šāds:

a)

tieša dotācija tiks piešķirta, piemērojot nosacījumus, kas paredzēti atbalsta shēmā XR 47/2007 (11), kura ir atbrīvota no paziņošanas prasības atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 1628/2006 (12) (turpmāk “Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regula”) attiecībā uz atbalstu, kas nepārsniedz maksimālo daudzumu atsevišķam paziņojumam, un kas ir balstīta uz finanšu un transporta ministra izdoto “Valdības dekrētu 8/2007 (I.24.) par ieguldījumu subsīdijām, ko piešķir ar atsevišķu valdības lēmumu” (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I.24.) GKM rendelet);

11

12

Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I.24.) GKM rendelet

| b) | nodokļu atvieglojums tiks piešķirts, piemērojot noteikumus attīstībai paredzēto nodokļu atvieglojumu shēmā N 651/2006 (13), kura tika pieņemta ar 1996. gada likumu LXXXI par uzņēmumu ienākuma un dividenžu nodokli un ar valdības dekrētu 206/2006 (X.16.) par attīstībai paredzētajiem nodokļu atvieglojumiem (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet). |
| --- | --- |

b)

nodokļu atvieglojums tiks piešķirts, piemērojot noteikumus attīstībai paredzēto nodokļu atvieglojumu shēmā N 651/2006 (13), kura tika pieņemta ar 1996. gada likumu LXXXI par uzņēmumu ienākuma un dividenžu nodokli un ar valdības dekrētu 206/2006 (X.16.) par attīstībai paredzētajiem nodokļu atvieglojumiem (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

13

a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet

2.7.   ATBALSTA PASĀKUMS

ATBALSTA PASĀKUMS

| (23) | Uzņēmums AHM pieteicās tiešo dotāciju saņemšanai 2010. gada 5. martā, proti, pirms ieguldījumu projekta darbu sākšanas. Ungārijas iestādes 2010. gada 26. martā apstiprināja, ka ieguldījumu projekts principā ir tiesīgs saņemt pieteikto atbalstu. Ungārijas iestādes 2010. gada 8. septembrī izteica atbalsta piedāvājumu saistībā ar tiešajām dotācijām ieguldījumu projektam (izņemot virsbūves daļu štancēšanas cehu), ko uzņēmums AHM akceptēja 2010. gada 1. oktobrī. Attiecībā uz tiešajām dotācijām virsbūvju daļu štancēšanas ceham piedāvājums tika izteikts 2011. gada 27. aprīlī un akceptēts 2011. gada 4. maijā. |
| --- | --- |

(23)

Uzņēmums AHM pieteicās tiešo dotāciju saņemšanai 2010. gada 5. martā, proti, pirms ieguldījumu projekta darbu sākšanas. Ungārijas iestādes 2010. gada 26. martā apstiprināja, ka ieguldījumu projekts principā ir tiesīgs saņemt pieteikto atbalstu. Ungārijas iestādes 2010. gada 8. septembrī izteica atbalsta piedāvājumu saistībā ar tiešajām dotācijām ieguldījumu projektam (izņemot virsbūves daļu štancēšanas cehu), ko uzņēmums AHM akceptēja 2010. gada 1. oktobrī. Attiecībā uz tiešajām dotācijām virsbūvju daļu štancēšanas ceham piedāvājums tika izteikts 2011. gada 27. aprīlī un akceptēts 2011. gada 4. maijā.

AHM

AHM

| (24) | Atbalsta saņēmējs pieteicās nodokļu atvieglojumiem (attiecībā uz kuriem pastāv juridiskas tiesības, kas jāapstiprina Komisijai) 2010. gada 29. oktobrī (un 2011. gada 27. janvārī attiecībā uz štancēšanas cehu), proti, pirms ieguldījumu projekta darbu sākšanas. |
| --- | --- |

(24)

Atbalsta saņēmējs pieteicās nodokļu atvieglojumiem (attiecībā uz kuriem pastāv juridiskas tiesības, kas jāapstiprina Komisijai) 2010. gada 29. oktobrī (un 2011. gada 27. janvārī attiecībā uz štancēšanas cehu), proti, pirms ieguldījumu projekta darbu sākšanas.

| (25) | Atbalsts, kas jāapstiprina Komisijai, tika piešķirts, 2011. gada 6. jūlijā parakstot dotāciju līgumu (un 2011. gada 28. septembrī attiecībā uz štancēšanas cehu). |
| --- | --- |

(25)

Atbalsts, kas jāapstiprina Komisijai, tika piešķirts, 2011. gada 6. jūlijā parakstot dotāciju līgumu (un 2011. gada 28. septembrī attiecībā uz štancēšanas cehu).

| (26) | Ungārija plāno piešķirt atbalstu 39 952 miljonu Ungārijas forintu (jeb 133,3 miljonu euro) apmērā pašreizējā vērtībā. Tā kā plānotie kopējie projekta attiecināmie izdevumi pašreizējā vērtībā ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro), ierosinātā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no BDE. |
| --- | --- |

(26)

Ungārija plāno piešķirt atbalstu 39 952 miljonu Ungārijas forintu (jeb 133,3 miljonu euro) apmērā pašreizējā vērtībā. Tā kā plānotie kopējie projekta attiecināmie izdevumi pašreizējā vērtībā ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro), ierosinātā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no BDE.

| (27) | Ungārijas iestādes apstiprina, ka projekta atbalsts netiks apvienots ar atbalstu, kas saņemts par tiem pašiem attiecināmajiem izdevumiem no citiem vietējiem, reģionāliem, valsts vai Savienības avotiem, kā arī, ka ne apstiprinātā atbalsta maksimālā summa pašreizējā vērtībā, ne apstiprinātā atbalsta intensitāte netiks palielināta gadījumā, ja attiecināmo izdevumu summa atšķirsies no aplēstās summas. |
| --- | --- |

(27)

Ungārijas iestādes apstiprina, ka projekta atbalsts netiks apvienots ar atbalstu, kas saņemts par tiem pašiem attiecināmajiem izdevumiem no citiem vietējiem, reģionāliem, valsts vai Savienības avotiem, kā arī, ka ne apstiprinātā atbalsta maksimālā summa pašreizējā vērtībā, ne apstiprinātā atbalsta intensitāte netiks palielināta gadījumā, ja attiecināmo izdevumu summa atšķirsies no aplēstās summas.

| (28) | Uzņēmums AHM saņēma ieguldījumu atbalstu agrākām ieguldījumu darbībām Ģēras pilsētā, kuras tika uzsāktas pirms 2003. gada un 2006. gadā. |
| --- | --- |

(28)

Uzņēmums AHM saņēma ieguldījumu atbalstu agrākām ieguldījumu darbībām Ģēras pilsētā, kuras tika uzsāktas pirms 2003. gada un 2006. gadā.

AHM

| (29) | Paziņotais atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka atbalsta saņēmējs saglabā ieguldījumu atbalstāmajā reģionā vismaz piecus gadus pēc tā pabeigšanas. |
| --- | --- |

(29)

Paziņotais atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka atbalsta saņēmējs saglabā ieguldījumu atbalstāmajā reģionā vismaz piecus gadus pēc tā pabeigšanas.

2.8.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

| (30) | Ungārijas iestādes apņēmās iesniegt Komisijai:






  — | divu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas – ar šo atbalsta pasākumu saistīto attiecīgo aktu kopijas, |
| --- | --- | --- |

(30)

Ungārijas iestādes apņēmās iesniegt Komisijai:

—

divu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas – ar šo atbalsta pasākumu saistīto attiecīgo aktu kopijas,

| — | ik pēc pieciem gadiem no dienas, kad Komisija ir apstiprinājusi atbalsta piešķiršanu, – starpposma ziņojumu (iekļaujot informāciju par izmaksātajām atbalsta summām, atbalsta līguma izpildi un jebkādiem citiem ieguldījumu projektiem, kas uzsākti tajā pašā uzņēmumā/rūpnīcā), |
| --- | --- |

—

ik pēc pieciem gadiem no dienas, kad Komisija ir apstiprinājusi atbalsta piešķiršanu, – starpposma ziņojumu (iekļaujot informāciju par izmaksātajām atbalsta summām, atbalsta līguma izpildi un jebkādiem citiem ieguldījumu projektiem, kas uzsākti tajā pašā uzņēmumā/rūpnīcā),

| — | sešu mēnešu laikā no pēdējās atbalsta daļas izmaksas dienas, pamatojoties uz iepriekš paziņotu maksājumu grafiku, – detalizētu galīgo ziņojumu. |
| --- | --- |

—

sešu mēnešu laikā no pēdējās atbalsta daļas izmaksas dienas, pamatojoties uz iepriekš paziņotu maksājumu grafiku, – detalizētu galīgo ziņojumu.

3.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (31) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijas atzīmēja, ka atbalsta projektā ir ievēroti standarta RAP 2007.–2013. gadam saderības kritēriji, kā arī ka ierosinātais atbalsta apjoms un atbalsta intensitāte nepārsniedz maksimāli pieļaujamo. Ņemot vērā RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta noteikumus, Komisija sākotnējā pārbaudē tomēr nevarēja apstiprināt atbalsta saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(31)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisijas atzīmēja, ka atbalsta projektā ir ievēroti standarta RAP 2007.–2013. gadam saderības kritēriji, kā arī ka ierosinātais atbalsta apjoms un atbalsta intensitāte nepārsniedz maksimāli pieļaujamo. Ņemot vērā RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta noteikumus, Komisija sākotnējā pārbaudē tomēr nevarēja apstiprināt atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.

| (32) | Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 68. punktam Komisijai ir jāsāk oficiāla izmeklēšana un jāveic atbalsta stimulējošās ietekmes, proporcionalitātes, kā arī pozitīvo un negatīvo seku padziļināta analīze gadījumos, ja atbalsta saņēmēja tirgus daļa konkrētajā produktu un ģeogrāfiskajā tirgū pirms vai pēc ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % (turpmāk “68. punkta a) apakšpunktā minētā pārbaude”), vai, ja ieguldījuma radītā jauda ir lielāka par 5 % no tāda tirgus, kas atrodas relatīvā vai absolūtā lejupslīdē (turpmāk “68. punkta b) apakšpunktā minētā pārbaude”). |
| --- | --- |

(32)

Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 68. punktam Komisijai ir jāsāk oficiāla izmeklēšana un jāveic atbalsta stimulējošās ietekmes, proporcionalitātes, kā arī pozitīvo un negatīvo seku padziļināta analīze gadījumos, ja atbalsta saņēmēja tirgus daļa konkrētajā produktu un ģeogrāfiskajā tirgū pirms vai pēc ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % (turpmāk “68. punkta a) apakšpunktā minētā pārbaude”), vai, ja ieguldījuma radītā jauda ir lielāka par 5 % no tāda tirgus, kas atrodas relatīvā vai absolūtā lejupslīdē (turpmāk “68. punkta b) apakšpunktā minētā pārbaude”).

| (33) | Veicot sākotnējo pārbaudi, Komisija nevarēja izslēgt, ka konkrētajos tirgos netiks pārsniegta tirgus daļas robežvērtība un robežvērtība, kas ir saistīta ar ieguldījumu projekta radīto ražošanas jaudas pieaugumu nerentablā tirgū. |
| --- | --- |

(33)

Veicot sākotnējo pārbaudi, Komisija nevarēja izslēgt, ka konkrētajos tirgos netiks pārsniegta tirgus daļas robežvērtība un robežvērtība, kas ir saistīta ar ieguldījumu projekta radīto ražošanas jaudas pieaugumu nerentablā tirgū.

| (34) | Konkrētāk, Komisija izteica šaubas par Ungārijas priekšlikumu definēt konkrēto produktu tirgu kā POLKA klasifikācijas A0, A un B segmentu apvienojumu, tādējādi atstājot neatbildētu jautājumu par konkrētā tirgus precīzu definīciju. Komisija tāpat izvērtēja visas iespējamās alternatīvā tirgus definīcijas, tostarp pievēršot īpašu uzmanību visšaurākajai segmentācijai, par kuru ir pieejami dati (14). Tā kā uzņēmums AHM plāno ražot automašīnas un virsbūves daļas automašīnām, kas ietilpst A un B segmentā, kā arī teorētiski tādām, kas ietilpst A0 segmentā, Komisija uzskatīja, ka par iespējamo konkrēto produktu tirgu šajā gadījumā ir uzskatāmi visi šie atsevišķie segmenti, kā arī apvienotie segmenti. |
| --- | --- |

(34)

Konkrētāk, Komisija izteica šaubas par Ungārijas priekšlikumu definēt konkrēto produktu tirgu kā POLKA klasifikācijas A0, A un B segmentu apvienojumu, tādējādi atstājot neatbildētu jautājumu par konkrētā tirgus precīzu definīciju. Komisija tāpat izvērtēja visas iespējamās alternatīvā tirgus definīcijas, tostarp pievēršot īpašu uzmanību visšaurākajai segmentācijai, par kuru ir pieejami dati (14). Tā kā uzņēmums AHM plāno ražot automašīnas un virsbūves daļas automašīnām, kas ietilpst A un B segmentā, kā arī teorētiski tādām, kas ietilpst A0 segmentā, Komisija uzskatīja, ka par iespējamo konkrēto produktu tirgu šajā gadījumā ir uzskatāmi visi šie atsevišķie segmenti, kā arī apvienotie segmenti.

POLKA

14

AHM

| (35) | Attiecībā uz iespējamu sīkāku dalījumu vieglajos pasažieru automobiļos un vieglajos komerciālajos transportlīdzekļos Komisija uzskatīja, ka vieglie pasažieru automobiļi un komerciālie transportlīdzekļi netiks vērtēti atsevišķi. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz iespējamu sīkāku dalījumu vieglajos pasažieru automobiļos un vieglajos komerciālajos transportlīdzekļos Komisija uzskatīja, ka vieglie pasažieru automobiļi un komerciālie transportlīdzekļi netiks vērtēti atsevišķi.

| (36) | Komisija arī nevarēja pieņemt konkrētu nostāju attiecībā uz ģeogrāfiskā tirgus definīciju. Tā nevarēja izdarīt secinājumus par to, vai par ģeogrāfisko tirgu uzskatāma Eiropas Ekonomikas zona (turpmāk “EEZ”), vai tas atbilstoši Ungārijas ierosinājumam ietver vismaz visas Eiropas, Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas un Ķīnas apvienotos tirgus. |
| --- | --- |

(36)

Komisija arī nevarēja pieņemt konkrētu nostāju attiecībā uz ģeogrāfiskā tirgus definīciju. Tā nevarēja izdarīt secinājumus par to, vai par ģeogrāfisko tirgu uzskatāma Eiropas Ekonomikas zona (turpmāk “EEZ”), vai tas atbilstoši Ungārijas ierosinājumam ietver vismaz visas Eiropas, Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas un Ķīnas apvienotos tirgus.

| (37) | RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta a) apakšpunktā minētajā analīzē ir noteikts, ka piemērojamā 25 % tirgus daļas robežvērtība EEZ visos attiecīgajos gados ir pārsniegta gan atsevišķajos, gan apvienotajā A un B segmentā, un no 2011. gada arī apvienotajā A0 līdz B segmentā. |
| --- | --- |

(37)

RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta a) apakšpunktā minētajā analīzē ir noteikts, ka piemērojamā 25 % tirgus daļas robežvērtība EEZ visos attiecīgajos gados ir pārsniegta gan atsevišķajos, gan apvienotajā A un B segmentā, un no 2011. gada arī apvienotajā A0 līdz B segmentā.

| (38) | Attiecībā uz 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi Komisija secināja, ka EEZ konkrētie produktu tirgi bija nerentabli; tāpēc Komisijai bija jāpārbauda, vai projekta radītais jaudu pieaugums pārsniedz 5 % no konkrēto tirgu lieluma. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi Komisija secināja, ka EEZ konkrētie produktu tirgi bija nerentabli; tāpēc Komisijai bija jāpārbauda, vai projekta radītais jaudu pieaugums pārsniedz 5 % no konkrēto tirgu lieluma.

| (39) | Komisija uzskatīja, ka, piemērojot 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi, ir lietderīgi izmantot bruto jaudas palielinājuma pieeju. Neto ražošanas jaudas palielinājuma pieeja (proti, esošās ražošanas jaudas atņemšana no kopējās paredzētās jaudas) neļautu Komisijai izvērtēt valsts atbalsta ietekmi tirgos, kuros vērojama lejupslīde un strukturāls jaudas pārpalikums gadījumos, kad atbalstāmie ieguldījumi nepalielinātu esošās jaudas par vairāk nekā 5 % no tirgus apmēra. Tomēr 68. punkta b) apakšpunktā minētā pārbaude tika ieviesta tieši ar mērķi apzināt situācijas, kad tirgū vērojama lejupslīde un atbalstāmā ieguldījuma apjoms rada ļoti lielu ietekmi uz konkurentiem. |
| --- | --- |

(39)

Komisija uzskatīja, ka, piemērojot 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi, ir lietderīgi izmantot bruto jaudas palielinājuma pieeju. Neto ražošanas jaudas palielinājuma pieeja (proti, esošās ražošanas jaudas atņemšana no kopējās paredzētās jaudas) neļautu Komisijai izvērtēt valsts atbalsta ietekmi tirgos, kuros vērojama lejupslīde un strukturāls jaudas pārpalikums gadījumos, kad atbalstāmie ieguldījumi nepalielinātu esošās jaudas par vairāk nekā 5 % no tirgus apmēra. Tomēr 68. punkta b) apakšpunktā minētā pārbaude tika ieviesta tieši ar mērķi apzināt situācijas, kad tirgū vērojama lejupslīde un atbalstāmā ieguldījuma apjoms rada ļoti lielu ietekmi uz konkurentiem.

| (40) | Ieguldījumu projekta analīze atbilstoši 68. punkta b) apakšpunktam (izņemot štancēšanas cehu) parādīja, ka 5 % robežvērtība tiktu pārsniegta tikai tādā gadījumā, ja kopējās ražošanas jaudas tiktu izmantotas vienīgi B segmenta automašīnu ražošanai. Pamatojoties uz ražošanas apjomu, ko norādījusi Ungārija, ir maz ticams, ka 5 % robežvērtība varētu tikt pārsniegta jebkurā no iespējamajiem automašīnu tirgus segmentiem. |
| --- | --- |

(40)

Ieguldījumu projekta analīze atbilstoši 68. punkta b) apakšpunktam (izņemot štancēšanas cehu) parādīja, ka 5 % robežvērtība tiktu pārsniegta tikai tādā gadījumā, ja kopējās ražošanas jaudas tiktu izmantotas vienīgi B segmenta automašīnu ražošanai. Pamatojoties uz ražošanas apjomu, ko norādījusi Ungārija, ir maz ticams, ka 5 % robežvērtība varētu tikt pārsniegta jebkurā no iespējamajiem automašīnu tirgus segmentiem.

| (41) | Attiecībā uz jaudu, ko virsbūves daļu ražošanai radījis štancēšanas cehs, 68. punkta b) apakšpunktā minētā analīze liecina, ka 5 % robežvērtību varētu pārsniegt tikai gadījumā, ja tiktu būtiski palielināts Ģērā saražoto B segmenta automašīnu īpatsvars. Tāpēc Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai štancēšanas ceha ražošanas jauda pārsniedz 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot konkrētā produkta acīmredzamā patēriņa datus pirms ieguldījuma veikšanas. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz jaudu, ko virsbūves daļu ražošanai radījis štancēšanas cehs, 68. punkta b) apakšpunktā minētā analīze liecina, ka 5 % robežvērtību varētu pārsniegt tikai gadījumā, ja tiktu būtiski palielināts Ģērā saražoto B segmenta automašīnu īpatsvars. Tāpēc Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai štancēšanas ceha ražošanas jauda pārsniedz 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot konkrētā produkta acīmredzamā patēriņa datus pirms ieguldījuma veikšanas.

| (42) | Tā kā Komisija nevarēja konstatēt, ka robežvērtības, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta a) un b) apakšpunktā, nav pārsniegtas, tā nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanu. Tā it īpaši norādīja, ka gadījumā, ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai bez šaubīšanās noteikt, ka attiecīgās robežvērtības nav pārsniegtas, tā veiks ieguldījumu projekta padziļinātu izvērtēšanu, pamatojoties uz IDAC. Ungārija un trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā Komisija nevarēja konstatēt, ka robežvērtības, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta a) un b) apakšpunktā, nav pārsniegtas, tā nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanu. Tā it īpaši norādīja, ka gadījumā, ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai bez šaubīšanās noteikt, ka attiecīgās robežvērtības nav pārsniegtas, tā veiks ieguldījumu projekta padziļinātu izvērtēšanu, pamatojoties uz IDAC. Ungārija un trešās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes.

IDAC

4.   IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (43) | Ieinteresētās personas nav iesniegušas piezīmes. |
| --- | --- |

(43)

Ieinteresētās personas nav iesniegušas piezīmes.

5.   UNGĀRIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

UNGĀRIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES

5.1.   KONKRĒTAIS PRODUKTU TIRGUS

KONKRĒTAIS PRODUKTU TIRGUS

| (44) | Ungārija nemaina viedokli, ka par produktu tirgu būtu jānosaka apvienotie A0 līdz B segmenti (saskaņā ar POLK klasifikāciju). |
| --- | --- |

(44)

Ungārija nemaina viedokli, ka par produktu tirgu būtu jānosaka apvienotie A0 līdz B segmenti (saskaņā ar POLK klasifikāciju).

POLK

| (45) | Ungārijas iestādes turpina uzskatīt, ka pastāv pieprasījuma aizstājamība katra atsevišķā attiecīgā vieglo automobiļu segmenta robežās, kā Komisija atzinusi savos agrākajos lēmumos (15). Tā kā A0 un B segmentu ir iespējams aizstāt visā pieprasījuma ķēdes A segmentā, Ungārijas iestādes par skartajiem segmentiem uzskata apvienotu segmentu grupu. |
| --- | --- |

(45)

Ungārijas iestādes turpina uzskatīt, ka pastāv pieprasījuma aizstājamība katra atsevišķā attiecīgā vieglo automobiļu segmenta robežās, kā Komisija atzinusi savos agrākajos lēmumos (15). Tā kā A0 un B segmentu ir iespējams aizstāt visā pieprasījuma ķēdes A segmentā, Ungārijas iestādes par skartajiem segmentiem uzskata apvienotu segmentu grupu.

15

| (46) | Iestādes tāpat apgalvo, ka tieši tāds ir MQB tehnoloģijas ieviešanas mērķis – palielināt piegādātāja elastību, ļaujot atbalsta saņēmējam ražot vieglos automobiļus A0, A un B segmentam, izmantojot to pašu MQB ražošanas līniju, kas ļauj pārnest ražošanu no viena tirgus uz citu; atbalsta ietekme ir jūtama visos šajos tirgos. |
| --- | --- |

(46)

Iestādes tāpat apgalvo, ka tieši tāds ir MQB tehnoloģijas ieviešanas mērķis – palielināt piegādātāja elastību, ļaujot atbalsta saņēmējam ražot vieglos automobiļus A0, A un B segmentam, izmantojot to pašu MQB ražošanas līniju, kas ļauj pārnest ražošanu no viena tirgus uz citu; atbalsta ietekme ir jūtama visos šajos tirgos.

MQB

MQB

5.2.   KONKRĒTAIS ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

KONKRĒTAIS ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

| (47) | Ungārija nemaina viedokli, ka par konkrēto ģeogrāfisko tirgu autobūves nozarē uzskatāms vispasaules tirgus, atkārtojot argumentus, kas tika iesniegti paziņošanas posmā:






  — | EEZ tirdzniecības plūsmas un importa un eksporta kvotas (16) ir sasniegušas tādu līmeni, kas liecina, ka transportlīdzekļu tirdzniecība norit globālā tirgū. |
| --- | --- | --- |

(47)

Ungārija nemaina viedokli, ka par konkrēto ģeogrāfisko tirgu autobūves nozarē uzskatāms vispasaules tirgus, atkārtojot argumentus, kas tika iesniegti paziņošanas posmā:

—

EEZ tirdzniecības plūsmas un importa un eksporta kvotas (16) ir sasniegušas tādu līmeni, kas liecina, ka transportlīdzekļu tirdzniecība norit globālā tirgū.

16

| — | Attiecībā uz tirdzniecības ierobežojumiem pēdējos gados vērojama tendence, ka samazinās regulatīvie šķēršļi, tirdzniecības ierobežojumi starp daudzām valstīm un EEZ ir nelieli, un tirgus kopumā virzās uz lielāku saskaņotību un integrāciju. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz tirdzniecības ierobežojumiem pēdējos gados vērojama tendence, ka samazinās regulatīvie šķēršļi, tirdzniecības ierobežojumi starp daudzām valstīm un EEZ ir nelieli, un tirgus kopumā virzās uz lielāku saskaņotību un integrāciju.

| — | Svarīgs rādītājs, kas liecina par integrētiem tirgiem, ir cenu līdzīga virzība dažādos reģionos. Cenu indeksu analīze (17), kuras pamatā ir cenu noteikšanas dati EEZ un ASV, liecina, ka A un B segmentā cenu indeksi satuvinās un to starpā ir augsta korelācija. Tas ļauj secināt, ka vismaz ASV un EEZ ir daļa no tā paša ģeogrāfiskā tirgus. |
| --- | --- |

—

Svarīgs rādītājs, kas liecina par integrētiem tirgiem, ir cenu līdzīga virzība dažādos reģionos. Cenu indeksu analīze (17), kuras pamatā ir cenu noteikšanas dati EEZ un ASV, liecina, ka A un B segmentā cenu indeksi satuvinās un to starpā ir augsta korelācija. Tas ļauj secināt, ka vismaz ASV un EEZ ir daļa no tā paša ģeogrāfiskā tirgus.

17

| — | Izmaksas, kas saistītas ar pasaules mēroga izplatīšanas tīkla izveidošanu, ir tik nenozīmīgi zemas, ka tās nav šķērslis transportlīdzekļu rentablai pārdošanai pasaulē. |
| --- | --- |

—

Izmaksas, kas saistītas ar pasaules mēroga izplatīšanas tīkla izveidošanu, ir tik nenozīmīgi zemas, ka tās nav šķērslis transportlīdzekļu rentablai pārdošanai pasaulē.

| — | Līdz ar transporta izmaksu samazināšanos transportlīdzekļu eksporta un importa apjomi pastāvīgi pieaug. Trešā daļa ES ražoto automobiļu tiek eksportēta, savukārt piektā daļa ES pārdoto automobiļu tiek importēta. |
| --- | --- |

—

Līdz ar transporta izmaksu samazināšanos transportlīdzekļu eksporta un importa apjomi pastāvīgi pieaug. Trešā daļa ES ražoto automobiļu tiek eksportēta, savukārt piektā daļa ES pārdoto automobiļu tiek importēta.

| — | Volkswagen grupa ir pasaules mēroga automobiļu ražotājs, kas pakļauts globālai konkurencei ar citiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem. |
| --- | --- |

—

Volkswagen grupa ir pasaules mēroga automobiļu ražotājs, kas pakļauts globālai konkurencei ar citiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem.

Volkswagen

| — | Desmit lielākajiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem pieder ievērojams skaits ražotņu visā pasaulē. Volkswagen grupai ir 100 rūpnīcas, kuras darbojas Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Āfrikā un Āzijā. Liela daļa no šīm rūpnīcām ražo automobiļus, kas ietilpst A un B segmentā. Attiecībā uz lēmumiem par atrašanās vietu lielo oriģinālā aprīkojuma ražotāju meitasuzņēmumi konkurē arī iekšēji. |
| --- | --- |

—

Desmit lielākajiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem pieder ievērojams skaits ražotņu visā pasaulē. Volkswagen grupai ir 100 rūpnīcas, kuras darbojas Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Āfrikā un Āzijā. Liela daļa no šīm rūpnīcām ražo automobiļus, kas ietilpst A un B segmentā. Attiecībā uz lēmumiem par atrašanās vietu lielo oriģinālā aprīkojuma ražotāju meitasuzņēmumi konkurē arī iekšēji.

Volkswagen

| (48) | Tāpēc Ungārija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks par EEZ un ietver vismaz visu Eiropu, Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Ķīnu. |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc Ungārija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks par EEZ un ietver vismaz visu Eiropu, Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Ķīnu.

| (49) | Papildus tam Ungārija uzsver, ka Ģēra pasaules mērogā ir vienīgā AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadster un AUDI A3 Cabriolet ražotne, tādējādi apmierinot pasaules mēroga pieprasījumu. Ģērā ražotie A3 Sedan tāpat tiek izplatīti visā pasaulē (izņemot automobiļus, ko Fošanas (Foshan) pilsētā Ķīnā ražo vienīgi Ķīnas vajadzībām). |
| --- | --- |

(49)

Papildus tam Ungārija uzsver, ka Ģēra pasaules mērogā ir vienīgā AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadster un AUDI A3 Cabriolet ražotne, tādējādi apmierinot pasaules mēroga pieprasījumu. Ģērā ražotie A3 Sedan tāpat tiek izplatīti visā pasaulē (izņemot automobiļus, ko Fošanas (Foshan) pilsētā Ķīnā ražo vienīgi Ķīnas vajadzībām).

AUDI TT Coupé

AUDI TT Roadster

AUDI A3 Cabriolet

A3 Sedan

Foshan

5.3.   JAUDAS APSVĒRUMI

JAUDAS APSVĒRUMI

| (50) | Ungārijas iestādes apgalvo, ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā minētajā pārbaudē izmantojama neto ražošanas jaudas palielināšanas pieeja. Cita starpā viens no ieguldījumu projekta mērķiem ir pašreizējās ražotnes paplašināšana Ģērā. Ražošanas procesa vertikālā integrācija nozīmē, ka iepriekšējo ražošanas jaudu ([60 000–110 000] A un B segmenta transportlīdzekļu gadā) tagad nodrošinās jaunuzceltā montāžas rūpnīca un no jauna radītās ražotnes. |
| --- | --- |

(50)

Ungārijas iestādes apgalvo, ka RAP 68. punkta b) apakšpunktā minētajā pārbaudē izmantojama neto ražošanas jaudas palielināšanas pieeja. Cita starpā viens no ieguldījumu projekta mērķiem ir pašreizējās ražotnes paplašināšana Ģērā. Ražošanas procesa vertikālā integrācija nozīmē, ka iepriekšējo ražošanas jaudu ([60 000–110 000] A un B segmenta transportlīdzekļu gadā) tagad nodrošinās jaunuzceltā montāžas rūpnīca un no jauna radītās ražotnes.

| (51) | Ungārija apgalvo, ka neatkarīgi no tā, vai i) transportlīdzeklis ir tikai montēts konkrētajā ražotnē vai ražots vertikāli integrētā ražošanas procesā, vai ii) jaunās paaudzes modeļiem piemīt atšķirīgas īpašības, gala produkts paliek tajā pašā segmentā. Ieguldījumu projekta rezultātā ražošanas jauda [60 000–110 000] transportlīdzekļu gadā, kas tika ražoti (montēti) pirms ieguldījumu projekta īstenošanas, tiks saglabāta arī pēc tā īstenošanas. Papildus šai esošajai ražošanas jaudai būs iespējams ražot vēl [60 000–80 000] transportlīdzekļu. |
| --- | --- |

(51)

Ungārija apgalvo, ka neatkarīgi no tā, vai i) transportlīdzeklis ir tikai montēts konkrētajā ražotnē vai ražots vertikāli integrētā ražošanas procesā, vai ii) jaunās paaudzes modeļiem piemīt atšķirīgas īpašības, gala produkts paliek tajā pašā segmentā. Ieguldījumu projekta rezultātā ražošanas jauda [60 000–110 000] transportlīdzekļu gadā, kas tika ražoti (montēti) pirms ieguldījumu projekta īstenošanas, tiks saglabāta arī pēc tā īstenošanas. Papildus šai esošajai ražošanas jaudai būs iespējams ražot vēl [60 000–80 000] transportlīdzekļu.

| (52) | Tādējādi neto ražošanas jaudas palielinājums būtu ne vairāk kā [60 000–80 000] transportlīdzekļu gadā tajā pašā segmenta grupā (A līdz B) kā iepriekš. Šis neto ražošanas jaudas palielinājums nepārsniedz 5 % robežvērtību, kas noteikta RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(52)

Tādējādi neto ražošanas jaudas palielinājums būtu ne vairāk kā [60 000–80 000] transportlīdzekļu gadā tajā pašā segmenta grupā (A līdz B) kā iepriekš. Šis neto ražošanas jaudas palielinājums nepārsniedz 5 % robežvērtību, kas noteikta RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta b) apakšpunktā.

| (53) | Ungārijas iestādes uzskata, ka [...] % no štancēšanas ceha produkcijas, kas tiks izmantoti B segmenta transportlīdzekļu ražošanai citās VW grupas ražotnēs, neradīs B segmenta automobiļu ražošanas vispārīgu pieaugumu VW grupā, tā kā ar šo produkciju tikai un vienīgi aizvietos no citiem uzņēmumiem iepirktās virsbūves daļas ar tādām, kas ražotas grupas ražotnēs. Atbilstoši Ungārijas viedoklim, piemērojot Komisijas uzsākšanas lēmumā izmantoto aprēķina metodi, VW grupas ražošanas jaudas vienkārši tiks uzskaitītas dubulti. Papildus tam un kā minēts šā lēmuma 17. apsvērumā, sakarā ar izmaiņām atbalsta saņēmēja plānos, šīs virsbūves daļas tiks izmantotas tādu automašīnu ražošanai, kas ietilpst A0 līdz C segmentā. |
| --- | --- |

(53)

Ungārijas iestādes uzskata, ka [...] % no štancēšanas ceha produkcijas, kas tiks izmantoti B segmenta transportlīdzekļu ražošanai citās VW grupas ražotnēs, neradīs B segmenta automobiļu ražošanas vispārīgu pieaugumu VW grupā, tā kā ar šo produkciju tikai un vienīgi aizvietos no citiem uzņēmumiem iepirktās virsbūves daļas ar tādām, kas ražotas grupas ražotnēs. Atbilstoši Ungārijas viedoklim, piemērojot Komisijas uzsākšanas lēmumā izmantoto aprēķina metodi, VW grupas ražošanas jaudas vienkārši tiks uzskaitītas dubulti. Papildus tam un kā minēts šā lēmuma 17. apsvērumā, sakarā ar izmaiņām atbalsta saņēmēja plānos, šīs virsbūves daļas tiks izmantotas tādu automašīnu ražošanai, kas ietilpst A0 līdz C segmentā.

VW

VW

VW

5.4.   IDAC PIEMĒROŠANA

IDAC PIEMĒROŠANA

| (54) | Ungārijas iestādes uzskata, ka, pamatojoties uz iepriekšminētajiem argumentiem attiecībā uz konkrētā produkta un ģeogrāfiskā tirgus pareizu definīciju, kā arī uz neto ražošanas jaudas palielinājuma pieeju, robežvērtības, kas norādītas RAP 2007. –2013. gadam 68. punktā, nav pārsniegtas, un atbalstu varētu piešķirt, neveicot tā padziļinātu novērtējumu. |
| --- | --- |

(54)

Ungārijas iestādes uzskata, ka, pamatojoties uz iepriekšminētajiem argumentiem attiecībā uz konkrētā produkta un ģeogrāfiskā tirgus pareizu definīciju, kā arī uz neto ražošanas jaudas palielinājuma pieeju, robežvērtības, kas norādītas RAP 2007. –2013. gadam 68. punktā, nav pārsniegtas, un atbalstu varētu piešķirt, neveicot tā padziļinātu novērtējumu.

5.5.   ATBALSTA PASĀKUMU PADZIĻINĀTS NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA PASĀKUMU PADZIĻINĀTS NOVĒRTĒJUMS

| (55) | Tomēr Ungārija ir iesniegusi informāciju, kas vajadzīga padziļināta novērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

(55)

Tomēr Ungārija ir iesniegusi informāciju, kas vajadzīga padziļināta novērtējuma veikšanai.

5.5.1.   Atbalsta pozitīvā ietekme

Atbalsta pozitīvā ietekme

| (56) | Ungārija uzskata, ka ieguldījums veicinās Ģēras pilsētas un Rietumpārdonavas reģiona reģionālo attīstību šādu iemeslu dēļ:






  — | Ar ieguldījumu projektu tiek radītas 2 100 jaunas tiešās darbvietas un Rietumpārdonavas reģionā tiek noturēti augsti kvalificēti darbinieki, kā arī tiek radīts šāda darbaspēka papildu pieprasījums. Nozīmīgai daļai jauno darbinieku būs koledžas vai universitātes izglītība. |
| --- | --- | --- |

(56)

Ungārija uzskata, ka ieguldījums veicinās Ģēras pilsētas un Rietumpārdonavas reģiona reģionālo attīstību šādu iemeslu dēļ:

—

Ar ieguldījumu projektu tiek radītas 2 100 jaunas tiešās darbvietas un Rietumpārdonavas reģionā tiek noturēti augsti kvalificēti darbinieki, kā arī tiek radīts šāda darbaspēka papildu pieprasījums. Nozīmīgai daļai jauno darbinieku būs koledžas vai universitātes izglītība.

| — | Papildus tam lielu skaitu netiešo darbvietu reģionā radīs piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji. Nodarbinātības koeficients ir 2,5 netiešās darbvietas piegādātāja līmenī (18) uz vienu radīto tiešo darbvietu, bet to darbvietu koeficients, kas radītas, izmantojot piegādātāju darbiniekus, ir 2,2 darbvietas uz vienu radīto tiešo darbvietu. Minētais aprēķins nozīmē 9 870 jaunu darbvietu netiešu radīšanu. |
| --- | --- |

—

Papildus tam lielu skaitu netiešo darbvietu reģionā radīs piegādātāji un pakalpojumu sniedzēji. Nodarbinātības koeficients ir 2,5 netiešās darbvietas piegādātāja līmenī (18) uz vienu radīto tiešo darbvietu, bet to darbvietu koeficients, kas radītas, izmantojot piegādātāju darbiniekus, ir 2,2 darbvietas uz vienu radīto tiešo darbvietu. Minētais aprēķins nozīmē 9 870 jaunu darbvietu netiešu radīšanu.

18

| — | Reģions gūs labumu no zināšanu būtiskas tālāknodošanas: jau pirms ieguldījuma atbalsta saņēmējs aktīvi sadarbojās ar saviem universitāšu partneriem, veicot 15 pētniecības un attīstības projektus gadā. Paredzams, ka pēc ieguldījumu veikšanas pētniecības un attīstības projektu skaits gadā dubultosies, jo uzņēmums AHM plāno paplašināt pētniecības un attīstības ietvaros notiekošo sadarbību ar Miškolcas (Miskolc) un Obudas (Óbuda) universitātēm, kā arī padziļināt attiecības ar Sēčeņas Ištvāna Universitāti (Széchenyi István University) Ģērā un Budapeštas Tehnisko universitāti (19). |
| --- | --- |

—

Reģions gūs labumu no zināšanu būtiskas tālāknodošanas: jau pirms ieguldījuma atbalsta saņēmējs aktīvi sadarbojās ar saviem universitāšu partneriem, veicot 15 pētniecības un attīstības projektus gadā. Paredzams, ka pēc ieguldījumu veikšanas pētniecības un attīstības projektu skaits gadā dubultosies, jo uzņēmums AHM plāno paplašināt pētniecības un attīstības ietvaros notiekošo sadarbību ar Miškolcas (Miskolc) un Obudas (Óbuda) universitātēm, kā arī padziļināt attiecības ar Sēčeņas Ištvāna Universitāti (Széchenyi István University) Ģērā un Budapeštas Tehnisko universitāti (19).

AHM

Miskolc

Óbuda

Széchenyi István University

19

| — | Atbalsta saņēmējs bija viens no dibinātājiem Panonas (Pannon) Autobūves uzņēmumu kopai (PANAC), kura darbojas reģionā un apkopo vienuviet autobūves ražojumu piegādātājus un citus uzņēmumus (konsultāciju, finanšu, loģistikas u. c.). Ieguldījums rosinās pozitīvu turpmāku uzņēmumu kopu efektu, piesaistot lielu skaitu rūpniecisko piegādātāju un papildu ieguldījumus. Uzņēmumu kopu veidošana veicinās Rietumpārdonavas reģiona attīstību, tuvā novietojuma dēļ panākot apjomradītu ārējo ietaupījumu un izveidojot inovācijas un infrastruktūras attīstības zonu. |
| --- | --- |

—

Atbalsta saņēmējs bija viens no dibinātājiem Panonas (Pannon) Autobūves uzņēmumu kopai (PANAC), kura darbojas reģionā un apkopo vienuviet autobūves ražojumu piegādātājus un citus uzņēmumus (konsultāciju, finanšu, loģistikas u. c.). Ieguldījums rosinās pozitīvu turpmāku uzņēmumu kopu efektu, piesaistot lielu skaitu rūpniecisko piegādātāju un papildu ieguldījumus. Uzņēmumu kopu veidošana veicinās Rietumpārdonavas reģiona attīstību, tuvā novietojuma dēļ panākot apjomradītu ārējo ietaupījumu un izveidojot inovācijas un infrastruktūras attīstības zonu.

Pannon

PANAC

| — | Atbalsta saņēmējs nodrošina savu darbinieku regulāru apmācību (iekšējo un ārējo), sekmējot zinātības nodošanu reģionā. |
| --- | --- |

—

Atbalsta saņēmējs nodrošina savu darbinieku regulāru apmācību (iekšējo un ārējo), sekmējot zinātības nodošanu reģionā.

5.5.2.   Atbalsta piemērotība

Atbalsta piemērotība

| (57) | Ungārijas iestādes skaidro, ka, pirms pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu, nolūkā veicināt Rietumpārdonavas reģionālo attīstību, tika apsvērti citi politikas pasākumi, piemēram, turpināt attīstīt publisko infrastruktūru vai pilnveidot izglītības sistēmu. Tomēr iepriekšējos gados reģionā jau ir veikti šādi vispārīgi politikas pasākumi:






  — | izbūvēta maģistrāle M1, kas savieno Budapeštu un Austrijas un Ungārijas robežu, šķērsojot Rietumpārdonavas reģionu, |
| --- | --- | --- |

(57)

Ungārijas iestādes skaidro, ka, pirms pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu, nolūkā veicināt Rietumpārdonavas reģionālo attīstību, tika apsvērti citi politikas pasākumi, piemēram, turpināt attīstīt publisko infrastruktūru vai pilnveidot izglītības sistēmu. Tomēr iepriekšējos gados reģionā jau ir veikti šādi vispārīgi politikas pasākumi:

—

izbūvēta maģistrāle M1, kas savieno Budapeštu un Austrijas un Ungārijas robežu, šķērsojot Rietumpārdonavas reģionu,

| — | uzņēmējdarbības parka izveide Ģērā, |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības parka izveide Ģērā,

| — | Budapeštas-Ģēras-Hegjeshalomas (Hegyeshalom) dzelzceļa līnijas atjaunošanas darbi, |
| --- | --- |

—

Budapeštas-Ģēras-Hegjeshalomas (Hegyeshalom) dzelzceļa līnijas atjaunošanas darbi,

Hegyeshalom

| — | dažas izmaiņas izglītības jomā, piemēram, universitātes statusa piešķiršana vienai no vietējām augstākās izglītības iestādēm (Sēčeņas Ištvāna Universitātei). |
| --- | --- |

—

dažas izmaiņas izglītības jomā, piemēram, universitātes statusa piešķiršana vienai no vietējām augstākās izglītības iestādēm (Sēčeņas Ištvāna Universitātei).

| (58) | Neraugoties uz iepriekšminētajām norisēm, reģions joprojām ir atpalicis salīdzinājumā ar dažiem kaimiņos esošiem reģioniem (Burgenlandes (Burgenland) un Bratislavas reģionu) un tādiem Eiropas Savienības vidējiem rādītājiem kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātība, infrastruktūra un izglītība. |
| --- | --- |

(58)

Neraugoties uz iepriekšminētajām norisēm, reģions joprojām ir atpalicis salīdzinājumā ar dažiem kaimiņos esošiem reģioniem (Burgenlandes (Burgenland) un Bratislavas reģionu) un tādiem Eiropas Savienības vidējiem rādītājiem kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātība, infrastruktūra un izglītība.

Burgenland

| (59) | Tika secināts, ka valsts atbalsts šādam lielam ieguldījumu projektam būs efektīvāks instruments, lai veicinātu un sasniegtu reģiona attīstību. Ungārijas iestādes tāpat norāda, ka pat tad, ja atbalstu varētu uzskatīt par selektīvu pasākumu, tas ir piešķirts, balstoties uz tādām atbalsta shēmām, kuru atbalstu ir tiesīgi saņemt arī citi ieguldītāji Ungārijā, ja tie izpilda īpašos kritērijus, kas noteikti tiesību aktos. |
| --- | --- |

(59)

Tika secināts, ka valsts atbalsts šādam lielam ieguldījumu projektam būs efektīvāks instruments, lai veicinātu un sasniegtu reģiona attīstību. Ungārijas iestādes tāpat norāda, ka pat tad, ja atbalstu varētu uzskatīt par selektīvu pasākumu, tas ir piešķirts, balstoties uz tādām atbalsta shēmām, kuru atbalstu ir tiesīgi saņemt arī citi ieguldītāji Ungārijā, ja tie izpilda īpašos kritērijus, kas noteikti tiesību aktos.

5.5.3.   Stimulējoša ietekme/hipotētisks scenārijs

Stimulējoša ietekme/hipotētisks scenārijs

| (60) | Ungārija sniedza informāciju, lai pierādītu, ka atbalsts atbilst IDAC analīzes otrajam scenārijam, jo tas sniedz stimulu atbalsta saņēmējam veikt visu ieguldījumu Ģēras ražotnē, nevis to ieguldīt daļēji [vietā Nr. 1, kas atrodas neatbalstāmā reģionā EEZ] un daļēji [vietā Nr. 2, kas atrodas atbalstāmā reģionā EEZ un ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]. Konkrēti, Ungārija iesniedza atbilstīgus, autentiskus un aktuālus uzņēmuma dokumentus, kas izskaidro lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesu attiecībā uz ieguldījumu vietu un sniedz hipotētiskā scenārija finanšu datus. Abi norādītie aspekti izskaidroti turpmāk. |
| --- | --- |

(60)

Ungārija sniedza informāciju, lai pierādītu, ka atbalsts atbilst IDAC analīzes otrajam scenārijam, jo tas sniedz stimulu atbalsta saņēmējam veikt visu ieguldījumu Ģēras ražotnē, nevis to ieguldīt daļēji [vietā Nr. 1, kas atrodas neatbalstāmā reģionā EEZ] un daļēji [vietā Nr. 2, kas atrodas atbalstāmā reģionā EEZ un ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]. Konkrēti, Ungārija iesniedza atbilstīgus, autentiskus un aktuālus uzņēmuma dokumentus, kas izskaidro lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesu attiecībā uz ieguldījumu vietu un sniedz hipotētiskā scenārija finanšu datus. Abi norādītie aspekti izskaidroti turpmāk.

IDAC

Atbalsta saņēmēja lēmumu pieņemšanas process

| (61) | VW grupā lēmumus par ieguldījumiem sagatavo lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesā, kurā lēmuma pieņēmēji analizē dažādus aspektus, veicot konkurētspējas salīdzināšanu. Lēmumu pieņemšanas galvenie posmi ir: 1) pārdošanas ilgtermiņa plānošanas (ITP) kārtas; 2) produktu izstrāde, lēmums par produktu un vietas provizoriskā izvēle; un 3) lēmums par ieguldījumu un tā atrašanās vietu. |
| --- | --- |

(61)

VW grupā lēmumus par ieguldījumiem sagatavo lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesā, kurā lēmuma pieņēmēji analizē dažādus aspektus, veicot konkurētspējas salīdzināšanu. Lēmumu pieņemšanas galvenie posmi ir: 1) pārdošanas ilgtermiņa plānošanas (ITP) kārtas; 2) produktu izstrāde, lēmums par produktu un vietas provizoriskā izvēle; un 3) lēmums par ieguldījumu un tā atrašanās vietu.

VW

| (62) | Lēmumu pieņemšanas procesā saistībā ar paziņoto ieguldījumu tika ievērots šis vispārīgais process. Tā kā ieguldījums ir saistīts ar juridiski neatkarīgo AUDI zīmolu, attiecīgie lēmumi bija jāpieņem zīmola līmenī un jāapstiprina grupas līmenī. |
| --- | --- |

(62)

Lēmumu pieņemšanas procesā saistībā ar paziņoto ieguldījumu tika ievērots šis vispārīgais process. Tā kā ieguldījums ir saistīts ar juridiski neatkarīgo AUDI zīmolu, attiecīgie lēmumi bija jāpieņem zīmola līmenī un jāapstiprina grupas līmenī.

AUDI

| (63) | Ieviešot VW grupā jaunus produktus, tiek ievērots tā dēvētais produktu izstrādes process (PIP) – sākot no produktu plānošanas līdz ražošanas uzsākšanai (RU). PIP ietver četrus galvenos posmus, kas aprakstīti turpmāk diagrammā.



  Lēmums par produk-tu / ražošanas vietas provizoriskā izvēle
  Ieguldījumus projekta īstenošanā
  Lēumus par ieguldījumu un vietu
  ITP Plānošanas kārtas
  [...]
  RU |
| --- | --- |

(63)

Ieviešot VW grupā jaunus produktus, tiek ievērots tā dēvētais produktu izstrādes process (PIP) – sākot no produktu plānošanas līdz ražošanas uzsākšanai (RU). PIP ietver četrus galvenos posmus, kas aprakstīti turpmāk diagrammā.

VW

Lēmums par produk-tu / ražošanas vietas provizoriskā izvēle

Ieguldījumus projekta īstenošanā

Lēumus par ieguldījumu un vietu

ITP Plānošanas kārtas

[...]

RU

1.   Pārdošanas ilgtermiņa plānošana (ITP) un plānošanas kārtas

Pārdošanas ilgtermiņa plānošana (ITP) un plānošanas kārtas

| (64) | Sākuma punkts ir pārdošanas ilgtermiņa plānošanas posms, kurā analizē tirgus attīstības un iespējamā pieprasījuma prognozes, kā arī tirgus svārstības. ITP ietvaros tiek sagatavots produktu izstrādes grafiks turpmākajiem [...] gadiem un noteikts, kādas papildu ražošanas jaudas ir jārada vai arī, kā jāpielāgo esošās jaudas. ITP atspoguļojas ikgadējās plānošanas kārtās (PK), ko veic grupas uzraudzības padome un kas ietver paredzēto ieguldījumu finansiālo struktūru. |
| --- | --- |

(64)

Sākuma punkts ir pārdošanas ilgtermiņa plānošanas posms, kurā analizē tirgus attīstības un iespējamā pieprasījuma prognozes, kā arī tirgus svārstības. ITP ietvaros tiek sagatavots produktu izstrādes grafiks turpmākajiem [...] gadiem un noteikts, kādas papildu ražošanas jaudas ir jārada vai arī, kā jāpielāgo esošās jaudas. ITP atspoguļojas ikgadējās plānošanas kārtās (PK), ko veic grupas uzraudzības padome un kas ietver paredzēto ieguldījumu finansiālo struktūru.

| (65) | Uzņēmumā AUDI AG plānošana ir balstīta uz VW grupas konsolidētu ITP. Jau [20xx]. gada plānošanas kārtā grupa konstatēja, ka ir jāpalielina A0 un A segmenta automobiļu ražošanas jaudas. Šajā posmā šīs nepieciešamās papildu jaudas netika saistītas ar konkrētu atrašanās vietu. |
| --- | --- |

(65)

Uzņēmumā AUDI AG plānošana ir balstīta uz VW grupas konsolidētu ITP. Jau [20xx]. gada plānošanas kārtā grupa konstatēja, ka ir jāpalielina A0 un A segmenta automobiļu ražošanas jaudas. Šajā posmā šīs nepieciešamās papildu jaudas netika saistītas ar konkrētu atrašanās vietu.

AUDI AG

VW

| (66) | Ņemot vērā automobiļu ražotņu uzstādītās jaudas jau tā augsto izmantojumu, ITP parādīja, ka esošās jaudas ilgtermiņā nebūs pietiekamas, lai apmierinātu vajadzības, kas izriet no pārdošanas apjoma prognozētā pieauguma. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā automobiļu ražotņu uzstādītās jaudas jau tā augsto izmantojumu, ITP parādīja, ka esošās jaudas ilgtermiņā nebūs pietiekamas, lai apmierinātu vajadzības, kas izriet no pārdošanas apjoma prognozētā pieauguma.

2.   Produktu izstrāde, lēmums par produktu un atrašanās vietas provizoriskā izvēle

Produktu izstrāde, lēmums par produktu un atrašanās vietas provizoriskā izvēle

| (67) | Šajā posmā vairākas uzņēmuma AUDI, kā arī VW grupas nodaļas un ražotnes veica kopīgu darbu, lai sagatavotos gan lēmumu pieņemšanai par produktu, gan atrašanās vietas provizoriskajai izvēlei. Grupas uzņēmumu kontroles nodaļai [...] šajā posmā ir svarīga un konsolidējoša loma. |
| --- | --- |

(67)

Šajā posmā vairākas uzņēmuma AUDI, kā arī VW grupas nodaļas un ražotnes veica kopīgu darbu, lai sagatavotos gan lēmumu pieņemšanai par produktu, gan atrašanās vietas provizoriskajai izvēlei. Grupas uzņēmumu kontroles nodaļai [...] šajā posmā ir svarīga un konsolidējoša loma.

AUDI

VW

| (68) | Pirmais solis šajā otrajā posmā ir produktu izstrādes process, kas atbilstoši atbalsta saņēmēja iekšējiem noteikumiem tiek uzsākts vismaz [...] pirms paredzētā ražošanas uzsākšanas datuma. Tā kā paziņotajā projektā ir ietverti četri modeļi, lēmums par projekta īstenošanas iespējām tika pieņemts dažādos laikos atbilstoši dažādiem šo modeļu ražošanas uzsākšanas laikiem (20). |
| --- | --- |

(68)

Pirmais solis šajā otrajā posmā ir produktu izstrādes process, kas atbilstoši atbalsta saņēmēja iekšējiem noteikumiem tiek uzsākts vismaz [...] pirms paredzētā ražošanas uzsākšanas datuma. Tā kā paziņotajā projektā ir ietverti četri modeļi, lēmums par projekta īstenošanas iespējām tika pieņemts dažādos laikos atbilstoši dažādiem šo modeļu ražošanas uzsākšanas laikiem (20).

20

| (69) | Lai pieņemtu šādu lēmumu par produktu, respektīvi, lēmumu sākt ITP ierosinātā modeļa ražošanu, produkta izstrādē ir jāsasniedz iepriekš noteikts īstenošanas iespējamības mērķis. Paredzamie ieņēmumi no jaunā produkta tiek salīdzināti ar vajadzīgajām ražošanas (tostarp ieguldījumu) izmaksām. Lai noteiktu paredzamās ražošanas izmaksas, vispirms kā plānošanas pieņēmums hipotētiski tiek noteikta konkrēta atrašanās vieta (pieņēmums par atrašanās vietu). Pieņēmumu par atrašanās vietu izmanto, lai noteiktu izmaksu sākotnējo struktūru un projekta satvaru. Veicot pieņēmumu, netiek iepriekš definēta konkrēta ražošanas vieta, bet tas kalpo par izejas punktu, lai novērtētu paredzamās ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(69)

Lai pieņemtu šādu lēmumu par produktu, respektīvi, lēmumu sākt ITP ierosinātā modeļa ražošanu, produkta izstrādē ir jāsasniedz iepriekš noteikts īstenošanas iespējamības mērķis. Paredzamie ieņēmumi no jaunā produkta tiek salīdzināti ar vajadzīgajām ražošanas (tostarp ieguldījumu) izmaksām. Lai noteiktu paredzamās ražošanas izmaksas, vispirms kā plānošanas pieņēmums hipotētiski tiek noteikta konkrēta atrašanās vieta (pieņēmums par atrašanās vietu). Pieņēmumu par atrašanās vietu izmanto, lai noteiktu izmaksu sākotnējo struktūru un projekta satvaru. Veicot pieņēmumu, netiek iepriekš definēta konkrēta ražošanas vieta, bet tas kalpo par izejas punktu, lai novērtētu paredzamās ražošanas izmaksas.

| (70) | [...]; pilnīgi jaunam produktam [...] pieņēmums par atrašanās vietu parasti tiek balstīts uz snieguma rādītājiem, t. i., kā pirmais pieņēmums tiks izvēlēta vieta ar vislabākajiem snieguma rādītājiem. Praksē tiek ņemti vērā arī papildu kritēriji, piemēram, brīvās ražošanas jaudas vai piemērotas struktūras. Lai gan aprēķinu veikšanai attiecībā uz lēmumu par produktu ļoti svarīga ir produkta rentabilitāte, tiek attīstītas un analizētas arī iespējamās alternatīvās atrašanās vietas. |
| --- | --- |

(70)

[...]; pilnīgi jaunam produktam [...] pieņēmums par atrašanās vietu parasti tiek balstīts uz snieguma rādītājiem, t. i., kā pirmais pieņēmums tiks izvēlēta vieta ar vislabākajiem snieguma rādītājiem. Praksē tiek ņemti vērā arī papildu kritēriji, piemēram, brīvās ražošanas jaudas vai piemērotas struktūras. Lai gan aprēķinu veikšanai attiecībā uz lēmumu par produktu ļoti svarīga ir produkta rentabilitāte, tiek attīstītas un analizētas arī iespējamās alternatīvās atrašanās vietas.

| (71) | Zīmola līmenī uzņēmuma AUDI AG Produktu komiteja (VAP) un Produktu stratēģijas komiteja (PSK) pieņēma lēmumus, ar kuriem tika apstiprināta projekta īstenošanas iespējamība attiecībā uz visiem četriem modeļiem. Par provizorisko atrašanās vietu modelim A3 Cabriolet un A3 Sedan virsbūves daļām ar lēmumiem tika noteiktas telpas [vietā Nr. 3 neatbalstāmā reģionā EEZ], bet A3Sedan un A3 Sedan, TT Coupé un TT Roadster – Ģērā. Šos lēmumus grupas līmenī apstiprināja attiecīgi K-VAP/K-PSK. |
| --- | --- |

(71)

Zīmola līmenī uzņēmuma AUDI AG Produktu komiteja (VAP) un Produktu stratēģijas komiteja (PSK) pieņēma lēmumus, ar kuriem tika apstiprināta projekta īstenošanas iespējamība attiecībā uz visiem četriem modeļiem. Par provizorisko atrašanās vietu modelim A3 Cabriolet un A3 Sedan virsbūves daļām ar lēmumiem tika noteiktas telpas [vietā Nr. 3 neatbalstāmā reģionā EEZ], bet A3Sedan un A3 Sedan, TT Coupé un TT Roadster – Ģērā. Šos lēmumus grupas līmenī apstiprināja attiecīgi K-VAP/K-PSK.

AUDI AG

VAP

PSK

A3 Cabriolet

A3 Sedan

A3Sedan

A3 Sedan

TT Coupé

TT Roadster

K-VAP

K-PSK

3.   Lēmums par ieguldījumu un atrašanās vietu

Lēmums par ieguldījumu un atrašanās vietu

| (72) | Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par produktu, nākamais solis ir vispiemērotākās atrašanās vietas izvēle projektam (t. i., lēmums par atrašanās vietu). [Grupas uzņēmumu kontrole] parasti tiek uzsākta no visām Volkswagen ražošanas vietām, sašaurinot sarakstu līdz vietām, kas šķiet piemērotas ieguldījumam (21). Šā procesa rezultātā ieguldījumu un ražošanas scenāriji katrai iespējamajai ražotnei tiek precizēti un apkopoti lēmuma ieteikumā. |
| --- | --- |

(72)

Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par produktu, nākamais solis ir vispiemērotākās atrašanās vietas izvēle projektam (t. i., lēmums par atrašanās vietu). [Grupas uzņēmumu kontrole] parasti tiek uzsākta no visām Volkswagen ražošanas vietām, sašaurinot sarakstu līdz vietām, kas šķiet piemērotas ieguldījumam (21). Šā procesa rezultātā ieguldījumu un ražošanas scenāriji katrai iespējamajai ražotnei tiek precizēti un apkopoti lēmuma ieteikumā.

Volkswagen

21

| (73) | Ungārija paskaidroja, ka principā, apzinot jaunas piemērotas atrašanās vietas, priekšroka dodama papildu ražošanas jaudu integrācijai tikai daļēji noslogotās ražotnēs vai esošo ražotņu paplašināšanai, nevis ieguldījumiem jaunās ražošanas vietās, jo tādējādi var izvairīties no papildu izmaksām (piemēram, saistībā ar jaunās rūpnīcas pievienošanu sabiedriskajai infrastruktūrai, integrāciju grupas loģistikas tīklā utt.). Konkrētajā gadījumā lēmuma par projektu pieņemšanas agrīnajā posmā tika izskatīta iespēja veikt ieguldījumu jaunā vietā Austrumeiropā, tomēr ražošanas vieta netika konkretizēta un tika atmesta lēmumu par produktu pieņemšanas turpmākajā gaitā AUDI zīmola līmenī (22). Tāpēc piemērotas atrašanās vietas atlases procesā [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] pievērsās grupas esošajām ražotnēm. |
| --- | --- |

(73)

Ungārija paskaidroja, ka principā, apzinot jaunas piemērotas atrašanās vietas, priekšroka dodama papildu ražošanas jaudu integrācijai tikai daļēji noslogotās ražotnēs vai esošo ražotņu paplašināšanai, nevis ieguldījumiem jaunās ražošanas vietās, jo tādējādi var izvairīties no papildu izmaksām (piemēram, saistībā ar jaunās rūpnīcas pievienošanu sabiedriskajai infrastruktūrai, integrāciju grupas loģistikas tīklā utt.). Konkrētajā gadījumā lēmuma par projektu pieņemšanas agrīnajā posmā tika izskatīta iespēja veikt ieguldījumu jaunā vietā Austrumeiropā, tomēr ražošanas vieta netika konkretizēta un tika atmesta lēmumu par produktu pieņemšanas turpmākajā gaitā AUDI zīmola līmenī (22). Tāpēc piemērotas atrašanās vietas atlases procesā [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] pievērsās grupas esošajām ražotnēm.

AUDI

22

| (74) | Ja atrašanās vietas novērtējums nav saistīts ar ieguldījumu jaunā nozarē, divi galvenie kritēriji piemērotu vietu apzināšanai ir tas, vai papildu ražošanas jaudas būs iespējams uzstādīt esošā ražotnē (tas ir, vai pastāv “paplašināšanas vai pielāgošanas iespējas”) un vai esošā ražotne minētajā atrašanās vietā ir savietojama ar plānoto projektu (tas ir, “struktūru savietojamība”). |
| --- | --- |

(74)

Ja atrašanās vietas novērtējums nav saistīts ar ieguldījumu jaunā nozarē, divi galvenie kritēriji piemērotu vietu apzināšanai ir tas, vai papildu ražošanas jaudas būs iespējams uzstādīt esošā ražotnē (tas ir, vai pastāv “paplašināšanas vai pielāgošanas iespējas”) un vai esošā ražotne minētajā atrašanās vietā ir savietojama ar plānoto projektu (tas ir, “struktūru savietojamība”).

| (75) | Piemērojot šos kritērijus, [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] noteica četras iespējamas atrašanās vietas. Pamatojoties uz uzņēmuma dokumentiem, ko iesniedza Ungārija, ieguldījumu četru scenāriju [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] provizoriskā novērtējuma statuss 2009. gada [...] tika apspriests uzņēmumā AUDI un grupā (23).

  II tabula


  Ieguldījumu iespējas







  Iespēja | Iespējas apraksts |
| --- | --- | --- |
| A iespēja
  ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā], Ģēras pilsēta) | A3 Sedan ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; Audi TT
   (24) un A3 Cabriolet virsbūvju konstruēšana un krāsošana [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] un nokrāsoto virsbūvju nogāde montāžai uz Ģēras pilsētu (HU) |
| B iespēja
  ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā], [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā]) | A3 Sedan ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un Audi TT ražošana [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] |
| C iespēja
  ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]) | A3 Sedan un Audi TT ražošana [vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] |
| D iespēja
  (Ģēras pilsēta) | A3 Sedan, A3 Cabriolet un Audi TT ražošana Ģēras pilsētā (HU) |

(75)

Piemērojot šos kritērijus, [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] noteica četras iespējamas atrašanās vietas. Pamatojoties uz uzņēmuma dokumentiem, ko iesniedza Ungārija, ieguldījumu četru scenāriju [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] provizoriskā novērtējuma statuss 2009. gada [...] tika apspriests uzņēmumā AUDI un grupā (23).

AUDI

23

II tabula

II tabula

Ieguldījumu iespējas

Ieguldījumu iespējas

Iespēja

Iespējas apraksts

A iespēja

([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā], Ģēras pilsēta)

A3 Sedan ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; Audi TT
   (24) un A3 Cabriolet virsbūvju konstruēšana un krāsošana [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] un nokrāsoto virsbūvju nogāde montāžai uz Ģēras pilsētu (HU)

A3 Sedan

Audi TT

24

A3 Cabriolet

B iespēja

([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā], [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā])

A3 Sedan ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un Audi TT ražošana [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā]

A3 Sedan

A3 Cabriolet

Audi TT

C iespēja

([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā])

A3 Sedan un Audi TT ražošana [vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam]; A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]

A3 Sedan

Audi TT

A3 Cabriolet

D iespēja

(Ģēras pilsēta)

A3 Sedan, A3 Cabriolet un Audi TT ražošana Ģēras pilsētā (HU)

A3 Sedan

A3 Cabriolet

Audi TT

| (76) | Uzņēmuma dokumentos sniegtas atrašanās vietai raksturīgās ražošanas izmaksas, kas ietver ieguldījumu izmaksas un ražošanas izmaksas, kuras radīsies atsauces periodā, un to salīdzinājums saistībā ar šīm iespējām. |
| --- | --- |

(76)

Uzņēmuma dokumentos sniegtas atrašanās vietai raksturīgās ražošanas izmaksas, kas ietver ieguldījumu izmaksas un ražošanas izmaksas, kuras radīsies atsauces periodā, un to salīdzinājums saistībā ar šīm iespējām.

| (77) | Ņemot vērā šīs ražošanas izmaksas un to, ka [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] bija izsmēlusi ražošanas jaudu iespējas un ka to paplašināšanai būtu vajadzīgi lieli strukturāli izdevumi, grupas valde, kā dokumentēts iesniegtajā sanāksmes protokolā, 2010. gada [...] nolēma izslēgt no turpmākās plānošanas A un B iespēju un uzdeva uzņēmumam AUDI i) veikt turpmāku plānošanu attiecībā uz automobiļu ražošanu Ģēras ražotnē; ii) sagatavot lēmuma ieteikumus VW grupas un uzņēmuma AUDI uzraudzības padomei, kā arī K-VAI (25), un iii) veikt vajadzīgos pasākumus, lai saņemtu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(77)

Ņemot vērā šīs ražošanas izmaksas un to, ka [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] bija izsmēlusi ražošanas jaudu iespējas un ka to paplašināšanai būtu vajadzīgi lieli strukturāli izdevumi, grupas valde, kā dokumentēts iesniegtajā sanāksmes protokolā, 2010. gada [...] nolēma izslēgt no turpmākās plānošanas A un B iespēju un uzdeva uzņēmumam AUDI i) veikt turpmāku plānošanu attiecībā uz automobiļu ražošanu Ģēras ražotnē; ii) sagatavot lēmuma ieteikumus VW grupas un uzņēmuma AUDI uzraudzības padomei, kā arī K-VAI (25), un iii) veikt vajadzīgos pasākumus, lai saņemtu valsts atbalstu.

AUDI

VW

AUDI

K-VAI

25

| (78) | Pamatojoties uz [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] ieteikumu, kurā salīdzināti atjaunināti aprēķini par C un D iespēju, un ņemot vērā iespējamo reģionālo valsts atbalstu no Ungārijas valsts, 2010. gada 14. decembrīK-VAI pieņēma lēmumu veikt ieguldījumu Ģēras pilsētā (tas ir, D iespēju). Ungārija iesniedza pierādījumus par veikto hipotētisko analīzi, kas aprakstīti šā lēmuma 1. pielikumā, bet nav publiskoti, jo uzskatāmi par komercdarbības noslēpumu, kā arī sanāksmes protokolu. |
| --- | --- |

(78)

Pamatojoties uz [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] ieteikumu, kurā salīdzināti atjaunināti aprēķini par C un D iespēju, un ņemot vērā iespējamo reģionālo valsts atbalstu no Ungārijas valsts, 2010. gada 14. decembrīK-VAI pieņēma lēmumu veikt ieguldījumu Ģēras pilsētā (tas ir, D iespēju). Ungārija iesniedza pierādījumus par veikto hipotētisko analīzi, kas aprakstīti šā lēmuma 1. pielikumā, bet nav publiskoti, jo uzskatāmi par komercdarbības noslēpumu, kā arī sanāksmes protokolu.

K-VAI

5.5.4.   Atbalsta samērīgums

Atbalsta samērīgums

| (79) | Lai pierādītu atbalsta samērīgumu, Ungārija balstījās uz aprēķiniem, kas tika izmantoti stimulējošās ietekmes aprēķinam. |
| --- | --- |

(79)

Lai pierādītu atbalsta samērīgumu, Ungārija balstījās uz aprēķiniem, kas tika izmantoti stimulējošās ietekmes aprēķinam.

| (80) | Galīgais aprēķins, ko Ungārija izmantoja, lai paskaidrotu hipotētisko scenāriju un parādītu stimulējošo ietekmi, liecina, ka salīdzinājumā ar C iespēju D iespēja rada izmaksu atšķirību, kas ir par 143,3 miljoniem euro neizdevīgāka (pašreizējā vērtība laikā, kad atbalsta saņēmējs veica ieguldījumu un pieņēma lēmumu par atrašanās vietu, t. i., pašreizējā vērtība 2010. gadā). |
| --- | --- |

(80)

Galīgais aprēķins, ko Ungārija izmantoja, lai paskaidrotu hipotētisko scenāriju un parādītu stimulējošo ietekmi, liecina, ka salīdzinājumā ar C iespēju D iespēja rada izmaksu atšķirību, kas ir par 143,3 miljoniem euro neizdevīgāka (pašreizējā vērtība laikā, kad atbalsta saņēmējs veica ieguldījumu un pieņēma lēmumu par atrašanās vietu, t. i., pašreizējā vērtība 2010. gadā).

| (81) | Šis neizdevīgums izmaksu ziņā ir 153,8 miljoni euro 2013. gada cenās (26), proti, gadā, kas piemērojams atbalsta aprēķinam un tādējādi arī izmaksu samērīguma aprēķinam. |
| --- | --- |

(81)

Šis neizdevīgums izmaksu ziņā ir 153,8 miljoni euro 2013. gada cenās (26), proti, gadā, kas piemērojams atbalsta aprēķinam un tādējādi arī izmaksu samērīguma aprēķinam.

26

| (82) | Lai gan maksimālais pieļaujamais atbalsts ir 133,3 miljoni euro (2013. gada pašreizējā vērtībā) (27), D izvēles gadījumā neizdevīgā izmaksu atšķirība joprojām ir 20,5 miljoni euro. |
| --- | --- |

(82)

Lai gan maksimālais pieļaujamais atbalsts ir 133,3 miljoni euro (2013. gada pašreizējā vērtībā) (27), D izvēles gadījumā neizdevīgā izmaksu atšķirība joprojām ir 20,5 miljoni euro.

27

| (83) | Ungārija uzskata, ka atbalsts ir samērīgs, jo tas pilnībā nekompensē neizdevīgo atrašanās vietu. |
| --- | --- |

(83)

Ungārija uzskata, ka atbalsts ir samērīgs, jo tas pilnībā nekompensē neizdevīgo atrašanās vietu.

5.5.5.   Atbalsta negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

Atbalsta negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

| (84) | Ungārija uzsver, ka reģionālais atbalsts vienīgi kompensē papildu izmaksas, kas saistītas ar D iespēju (Ģēras ražotnes paplašināšana) attiecībā pret C iespēju (ražošana esošā ražotnē [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]). Atbalsts ir samērīgs un neietekmē konkurenci, jo ieguldījumu projekts un no tā izrietošās sekas jebkurā gadījumā ietekmētu konkurenci un tirdzniecību. |
| --- | --- |

(84)

Ungārija uzsver, ka reģionālais atbalsts vienīgi kompensē papildu izmaksas, kas saistītas ar D iespēju (Ģēras ražotnes paplašināšana) attiecībā pret C iespēju (ražošana esošā ražotnē [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]). Atbalsts ir samērīgs un neietekmē konkurenci, jo ieguldījumu projekts un no tā izrietošās sekas jebkurā gadījumā ietekmētu konkurenci un tirdzniecību.

5.6.   UNGĀRIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ PASĀKUMA LIKUMĪBU

UNGĀRIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ PASĀKUMA LIKUMĪBU

| (85) | Ungārijas iestādes uzskata, ka atbalstu nevar klasificēt kā nelikumīgu Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (28) (turpmāk “Procedūras regula”) 1. panta f) punkta nozīmē. Šajā kontekstā Ungārijas iestādes sniedz šādu skaidrojumu. |
| --- | --- |

(85)

Ungārijas iestādes uzskata, ka atbalstu nevar klasificēt kā nelikumīgu Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (28) (turpmāk “Procedūras regula”) 1. panta f) punkta nozīmē. Šajā kontekstā Ungārijas iestādes sniedz šādu skaidrojumu.

28

| (86) | Atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam dalībvalstīm ir pienākums paziņot par plānotajiem atbalsta pasākumiem Komisijai. Pieņemot Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu (29), Komisija bija ierobežojusi šo pienākumu, attiecinot to vienīgi uz pasākumiem, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību. Ungārijas iestādes interpretēja šo nosacījumu tā, ka tādu atbalsta pasākumu piešķiršana un īstenošana, kuri nesasniedz paziņošanas robežvērtību un kurus piešķir un ievieš saskaņā ar pastāvošu shēmu, vienmēr ir attiecīgās dalībvalsts kompetencē. |
| --- | --- |

(86)

Atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam dalībvalstīm ir pienākums paziņot par plānotajiem atbalsta pasākumiem Komisijai. Pieņemot Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu (29), Komisija bija ierobežojusi šo pienākumu, attiecinot to vienīgi uz pasākumiem, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību. Ungārijas iestādes interpretēja šo nosacījumu tā, ka tādu atbalsta pasākumu piešķiršana un īstenošana, kuri nesasniedz paziņošanas robežvērtību un kurus piešķir un ievieš saskaņā ar pastāvošu shēmu, vienmēr ir attiecīgās dalībvalsts kompetencē.

29

| (87) | Ungārija turklāt apgalvo, ka šāda interpretācija atbilst arī IDAC noteikumiem, kas, pēc tās domām, apstiprina, ka dalībvalstīm ir iespēja sniegt atbalstu līdz līmenim, kas atbilst maksimālajam pieļaujamajam apmēram, ko ieguldījums ar attiecināmajiem izdevumiem 100 miljonu euro apmērā var saņemt saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, pat ja Komisija ir pieņēmusi negatīvu lēmumu (30). |
| --- | --- |

(87)

Ungārija turklāt apgalvo, ka šāda interpretācija atbilst arī IDAC noteikumiem, kas, pēc tās domām, apstiprina, ka dalībvalstīm ir iespēja sniegt atbalstu līdz līmenim, kas atbilst maksimālajam pieļaujamajam apmēram, ko ieguldījums ar attiecināmajiem izdevumiem 100 miljonu euro apmērā var saņemt saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, pat ja Komisija ir pieņēmusi negatīvu lēmumu (30).

IDAC

30

| (88) | Turklāt šādu pieeju un interpretāciju Komisija nekad nav apšaubījusi ne šajā paziņošanas procedūrā, ne iepriekšējos paziņojumos, ko sniedza Ungārijas iestādes (31). Turklāt Ungārijai šķiet, ka Komisija ir interpretējusi dalībvalstu paziņošanas pienākumu līdzīgi tam, kā Ungārijas iestādes to darījušas iepriekš (32). |
| --- | --- |

(88)

Turklāt šādu pieeju un interpretāciju Komisija nekad nav apšaubījusi ne šajā paziņošanas procedūrā, ne iepriekšējos paziņojumos, ko sniedza Ungārijas iestādes (31). Turklāt Ungārijai šķiet, ka Komisija ir interpretējusi dalībvalstu paziņošanas pienākumu līdzīgi tam, kā Ungārijas iestādes to darījušas iepriekš (32).

31

32

| (89) | Papildus tam Ungārijas iestādes uzsver, ka atbilstoši iedibinātajai Eiropas tiesu judikatūrai (33) dalībvalstis, kas pilda LESD 108. panta 3. punktā paredzēto paziņošanas pienākumu, nevar nonākt neizdevīgākā situācijā nekā tās, kuras nepilda paziņošanas pienākumu, jo tas būtu pretrunā LESD 108. panta 3. punkta pamatmērķim. Tādējādi tāda interpretācija, kas neļauj dalībvalstīm piešķirt atbalstu līdz individuālajai paziņošanas robežvērtībai, arī būtu pretrunā judikatūrai, un tas radītu tālejošas negatīvas sekas gan dalībvalstīm, gan atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

(89)

Papildus tam Ungārijas iestādes uzsver, ka atbilstoši iedibinātajai Eiropas tiesu judikatūrai (33) dalībvalstis, kas pilda LESD 108. panta 3. punktā paredzēto paziņošanas pienākumu, nevar nonākt neizdevīgākā situācijā nekā tās, kuras nepilda paziņošanas pienākumu, jo tas būtu pretrunā LESD 108. panta 3. punkta pamatmērķim. Tādējādi tāda interpretācija, kas neļauj dalībvalstīm piešķirt atbalstu līdz individuālajai paziņošanas robežvērtībai, arī būtu pretrunā judikatūrai, un tas radītu tālejošas negatīvas sekas gan dalībvalstīm, gan atbalsta saņēmējiem.

33

| (90) | Atbilstoši iepriekšminētajiem nosacījumiem Ungārijas iestādes nolēma sniegt uzņēmumam AHM atbalstu, uz kuru attiecas atbrīvojums, pamatojoties uz pastāvošu atbalsta shēmu (XR 47/2011). Tomēr piešķirtā summa nepārsniedza piemērojamo paziņošanas robežvērtību, bet to daļu, kas pārsniedza šo robežvērtību, piešķīra ar nosacījumu, ka galīgo lēmumu pieņem Komisija. Ungārijas iestādes apstiprina, ka bez Komisijas apstiprinājuma nav un arī netiks izmaksāts nekāds atbalsts, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību. |
| --- | --- |

(90)

Atbilstoši iepriekšminētajiem nosacījumiem Ungārijas iestādes nolēma sniegt uzņēmumam AHM atbalstu, uz kuru attiecas atbrīvojums, pamatojoties uz pastāvošu atbalsta shēmu (XR 47/2011). Tomēr piešķirtā summa nepārsniedza piemērojamo paziņošanas robežvērtību, bet to daļu, kas pārsniedza šo robežvērtību, piešķīra ar nosacījumu, ka galīgo lēmumu pieņem Komisija. Ungārijas iestādes apstiprina, ka bez Komisijas apstiprinājuma nav un arī netiks izmaksāts nekāds atbalsts, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību.

AHM

| (91) | Tāpēc Ungārijas iestādes uzskata, ka tās ir pilnībā ievērojušas pienākumu paziņot Komisijai par atbalsta summu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, un tādējādi atbalsts par labu uzņēmumam AHM nav uzskatāms par “nelikumīgu atbalstu”. |
| --- | --- |

(91)

Tāpēc Ungārijas iestādes uzskata, ka tās ir pilnībā ievērojušas pienākumu paziņot Komisijai par atbalsta summu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, un tādējādi atbalsts par labu uzņēmumam AHM nav uzskatāms par “nelikumīgu atbalstu”.

AHM

6.   PASĀKUMA/ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

PASĀKUMA/ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   ATBALSTA ESĪBA

ATBALSTA ESĪBA

| (92) | Finansiālu atbalstu tiešas dotācijas veidā un uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā ir piešķīrušas/piešķirs Ungārijas iestādes, un to finansē no valsts vispārējā budžeta. Tādējādi atbalstu piešķir dalībvalsts no valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(92)

Finansiālu atbalstu tiešas dotācijas veidā un uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā ir piešķīrušas/piešķirs Ungārijas iestādes, un to finansē no valsts vispārējā budžeta. Tādējādi atbalstu piešķir dalībvalsts no valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (93) | Tā kā atbalstu piešķir vienam uzņēmumam – AHM –, šis pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(93)

Tā kā atbalstu piešķir vienam uzņēmumam – AHM –, šis pasākums ir selektīvs.

AHM

| (94) | Finansiālais atbalsts uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā atbrīvo uzņēmumu no izmaksām, kuras tam parasti būtu jāsedz. Finansiālais atbalsts tiešas dotācijas veidā sniedz uzņēmumam priekšrocību, kuru tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Tādējādi uzņēmums gūst ekonomisku priekšrocību attiecībā pret tā konkurentiem. |
| --- | --- |

(94)

Finansiālais atbalsts uzņēmumu ienākuma nodokļa atlaides veidā atbrīvo uzņēmumu no izmaksām, kuras tam parasti būtu jāsedz. Finansiālais atbalsts tiešas dotācijas veidā sniedz uzņēmumam priekšrocību, kuru tas nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos. Tādējādi uzņēmums gūst ekonomisku priekšrocību attiecībā pret tā konkurentiem.

| (95) | Finansiālais atbalsts tika/tiks piešķirts ieguldījumam autobūves nozarē, kurā notiek intensīva tirdzniecība starp dalībvalstīm, daļēji aizstājot starpproduktu piegādes no citām dalībvalstīm. Tādējādi atbalsta pasākumi iespaido arī tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(95)

Finansiālais atbalsts tika/tiks piešķirts ieguldījumam autobūves nozarē, kurā notiek intensīva tirdzniecība starp dalībvalstīm, daļēji aizstājot starpproduktu piegādes no citām dalībvalstīm. Tādējādi atbalsta pasākumi iespaido arī tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (96) | Priekšrocību sniegšana uzņēmumam AHM un tā ražošanai nozīmē, ka tiek kropļota konkurence vai radīti tās kropļošanas draudi. |
| --- | --- |

(96)

Priekšrocību sniegšana uzņēmumam AHM un tā ražošanai nozīmē, ka tiek kropļota konkurence vai radīti tās kropļošanas draudi.

AHM

| (97) | Tādējādi Komisija uzskata, ka paredzētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(97)

Tādējādi Komisija uzskata, ka paredzētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.   ATBALSTA PASĀKUMA LIKUMĪBA

ATBALSTA PASĀKUMA LIKUMĪBA

| (98) | Komisija norāda, ka Ungārijas iestādes paziņoja par atbalsta pasākumu visu kompleksu uzņēmumam AHM, tomēr tikai tā atbalsta daļa, kas pārsniedza paziņošanas robežvērtību, tika piešķirta ar nosacījumu, ka ir vajadzīgs Komisijas apstiprinājums, bet atbalsta summa līdz paziņošanas robežvērtībai tika izmaksāta saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai piemēro grupu atbrīvojuma atbalsta shēmu. Komisija uzskata, ka šāda pieeja ir LESD 108. panta 3. punkta pārkāpums un tādējādi atbalsts ir nelikumīgs, kā definēts Procedūras regulas 1. panta f) punktā. |
| --- | --- |

(98)

Komisija norāda, ka Ungārijas iestādes paziņoja par atbalsta pasākumu visu kompleksu uzņēmumam AHM, tomēr tikai tā atbalsta daļa, kas pārsniedza paziņošanas robežvērtību, tika piešķirta ar nosacījumu, ka ir vajadzīgs Komisijas apstiprinājums, bet atbalsta summa līdz paziņošanas robežvērtībai tika izmaksāta saskaņā ar atbalsta shēmu, kurai piemēro grupu atbrīvojuma atbalsta shēmu. Komisija uzskata, ka šāda pieeja ir LESD 108. panta 3. punkta pārkāpums un tādējādi atbalsts ir nelikumīgs, kā definēts Procedūras regulas 1. panta f) punktā.

AHM

| (99) | Komisija nepiekrīt Ungārijas iestāžu argumentiem attiecībā uz Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas interpretāciju. Atbilstoši minētās regulas 7. panta e) punktam uz reģionālo atbalstu turpmāk attiecas LESD 108. panta 3. punktā paredzētais paziņošanas pienākums, ja atbalsta kopējais apjoms no visiem avotiem pārsniedz 75 % no atbalsta maksimālā apjoma, ko varētu saņemt par ieguldījumu ar attiecināmajiem izdevumiem100 miljonu euro apmērā, piemērojot standarta atbalsta maksimālo apjomu, kas ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem apstiprinātajā reģionālā atbalsta kartē datumā, kad atbalsts ir piešķirams. Šis nosacījums, kas atbilst RAP 2007.–2013. gadam 64. punktam, tika pārņemts Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/2008 (34) (“VGAR”) 6. panta 2. apakšpunktā. |
| --- | --- |

(99)

Komisija nepiekrīt Ungārijas iestāžu argumentiem attiecībā uz Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas interpretāciju. Atbilstoši minētās regulas 7. panta e) punktam uz reģionālo atbalstu turpmāk attiecas LESD 108. panta 3. punktā paredzētais paziņošanas pienākums, ja atbalsta kopējais apjoms no visiem avotiem pārsniedz 75 % no atbalsta maksimālā apjoma, ko varētu saņemt par ieguldījumu ar attiecināmajiem izdevumiem100 miljonu euro apmērā, piemērojot standarta atbalsta maksimālo apjomu, kas ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem apstiprinātajā reģionālā atbalsta kartē datumā, kad atbalsts ir piešķirams. Šis nosacījums, kas atbilst RAP 2007.–2013. gadam 64. punktam, tika pārņemts Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/2008 (34) (“VGAR”) 6. panta 2. apakšpunktā.

no visiem avotiem

34

| (100) | Atbalsta shēmas, ko Ungārijas iestādes izmantoja atbalsta pasākumu kopumam uzņēmumam AHM, attiecas uz Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas 7. punkta e) punktu un RAP 2007.–2013. gadam 64. punktu. |
| --- | --- |

(100)

Atbalsta shēmas, ko Ungārijas iestādes izmantoja atbalsta pasākumu kopumam uzņēmumam AHM, attiecas uz Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas 7. punkta e) punktu un RAP 2007.–2013. gadam 64. punktu.

AHM

| (101) | Attiecināmie ieguldījumu izdevumi pārsniedz 100 miljonus euro, un kopējā atbalsta summa (dotācija un nodokļa atlaide) pārsniedz paziņošanas robežvērtību. Aprēķinot paziņošanas robežvērtību, jāņem vērā atbalsts no visiem avotiem. Šādu nostāju apstiprinājusi Komisija iepriekšējā lietā (SA.32036 – Mondi Świecie (35)). Tiklīdz robežvērtība ir pārsniegta atbalsta pasākumiem visā to kopumā (36), Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu nepiemēro, un par tiem ir jāpaziņo Komisijai, kura izvērtēs to atbilstību, pamatojoties uz spēkā esošajām pamatnostādnēm. Šajā kontekstā Komisija izvērtēja Ungārijas iestāžu paziņoto atbalsta pasākumu kopumu, pamatojoties uz vispārējiem atbilstības kritērijiem, kas ietverti RAP 2007.–2013. gadam, un savā uzsākšanas lēmumā secināja, ka, lai gan minētie kritēriji ir ievēroti, tai ir šaubas par RAP 2007.–2013. gadam 68. punktā noteikto tirgus robežvērtību ievērošanu. Tādējādi atbilstības nosacījumu, kas ietverti RAP 2007.–2013. gadam, piemērošana paziņotajam atbalsta pasākumu kopumam būtu pretrunā spēkā esošajiem noteikumiem, uzskatot, ka summu, kas nesasniedz paziņošanas robežvērtību, var likumīgi piešķirt, pamatojoties uz pastāvošām shēmām un Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas noteikumiem, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu par paziņoto atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(101)

Attiecināmie ieguldījumu izdevumi pārsniedz 100 miljonus euro, un kopējā atbalsta summa (dotācija un nodokļa atlaide) pārsniedz paziņošanas robežvērtību. Aprēķinot paziņošanas robežvērtību, jāņem vērā atbalsts no visiem avotiem. Šādu nostāju apstiprinājusi Komisija iepriekšējā lietā (SA.32036 – Mondi Świecie (35)). Tiklīdz robežvērtība ir pārsniegta atbalsta pasākumiem visā to kopumā (36), Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu nepiemēro, un par tiem ir jāpaziņo Komisijai, kura izvērtēs to atbilstību, pamatojoties uz spēkā esošajām pamatnostādnēm. Šajā kontekstā Komisija izvērtēja Ungārijas iestāžu paziņoto atbalsta pasākumu kopumu, pamatojoties uz vispārējiem atbilstības kritērijiem, kas ietverti RAP 2007.–2013. gadam, un savā uzsākšanas lēmumā secināja, ka, lai gan minētie kritēriji ir ievēroti, tai ir šaubas par RAP 2007.–2013. gadam 68. punktā noteikto tirgus robežvērtību ievērošanu. Tādējādi atbilstības nosacījumu, kas ietverti RAP 2007.–2013. gadam, piemērošana paziņotajam atbalsta pasākumu kopumam būtu pretrunā spēkā esošajiem noteikumiem, uzskatot, ka summu, kas nesasniedz paziņošanas robežvērtību, var likumīgi piešķirt, pamatojoties uz pastāvošām shēmām un Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulas noteikumiem, pirms Komisija ir pieņēmusi lēmumu par paziņoto atbalsta pasākumu.

Mondi Świecie

35

36

| (102) | Attiecībā uz IDAC 56. punkta zemsvītras piezīmi Komisija jau iepriekš ir noraidījusi argumentu, ka tās pilnvaras pārbaudīt atbalsta pasākumu saderību saskaņā ar IDAC aprobežojas vienīgi ar to pieprasītā atbalsta daļu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību (37). Komisijai jāatgādina, ka tai ir pienākums, pamatojoties uz sīkāku novērtējumu, pārbaudīt to atbalsta pasākumu stimulējošo ietekmi un samērīgumu, kuriem attiecīgais padziļinātais novērtējums ir piemērojams, t. i., tā paziņojamā reģionālā atbalsta stimulējošo ietekmi un samērīgumu, kas piešķirts lieliem ieguldījumu projektiem, kuri atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti RAP 2007.–2013. gadam. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz IDAC 56. punkta zemsvītras piezīmi Komisija jau iepriekš ir noraidījusi argumentu, ka tās pilnvaras pārbaudīt atbalsta pasākumu saderību saskaņā ar IDAC aprobežojas vienīgi ar to pieprasītā atbalsta daļu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību (37). Komisijai jāatgādina, ka tai ir pienākums, pamatojoties uz sīkāku novērtējumu, pārbaudīt to atbalsta pasākumu stimulējošo ietekmi un samērīgumu, kuriem attiecīgais padziļinātais novērtējums ir piemērojams, t. i., tā paziņojamā reģionālā atbalsta stimulējošo ietekmi un samērīgumu, kas piešķirts lieliem ieguldījumu projektiem, kuri atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti RAP 2007.–2013. gadam.

IDAC

IDAC

37

| (103) | Kas attiecas uz iespēju piešķirt atbalstu līdz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 6. panta 2. punktā noteiktajai paziņošanas robežvērtībai, ir būtiski atzīmēt, ka IDAC 56. punkta zemsvītras piezīmes formulējumā vienīgi norādīts, ka dalībvalstis saglabā iespēju piešķirt atbalstu līdz paziņošanas robežvērtībai. Piemērojamo noteikumu (Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regula, RAP 2007.–2013. gadam, IDAC) loģika ir tāda, ka gadījumos, kad atbalsta summa no visiem avotiem ir ierobežota līdz paziņošanas robežvērtībai, dalībvalstīm nav jāiesniedz projekts Komisijas detalizētam novērtējumam un tās drīkst īstenot atbalsta pasākumu atbilstoši grupu atbrīvojuma regulā paredzētajiem nosacījumiem. Tomēr, tiklīdz dalībvalsts nolemj piešķirt atbalsta pasākumu kopumu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, attiecībā uz visu atbalsta pasākumu kopumu ir jāievēro paziņošanas prasība, un tā saderība tiks vērtēta, pamatojoties uz spēkā esošajām pamatnostādnēm. Tieši šāda nostāja ir pausta Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 7. apsvērumā, kurā teikts, ka “valsts atbalstam Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, uz kuru neattiecas šī regula, turpina piemērot paziņošanas prasību atbilstoši Līguma 88. panta 3. punktam. Šai regulai nevajadzētu skart dalībvalstu iespēju paziņot par atbalstu, kura mērķi ir atbilstīgi šajā regulā minētajiem mērķiem. Komisija šādu atbalstu novērtēs, pamatojoties uz šajā regulā minētajiem nosacījumiem un ņemot vērā kritērijus, kas ir noteikti īpašās nostādnēs vai pamatnostādnēs, ko pieņēmusi Komisija, ja attiecīgais atbalsta pasākums ietilpst minētā dokumenta piemērošanas jomā.” |
| --- | --- |

(103)

Kas attiecas uz iespēju piešķirt atbalstu līdz Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 6. panta 2. punktā noteiktajai paziņošanas robežvērtībai, ir būtiski atzīmēt, ka IDAC 56. punkta zemsvītras piezīmes formulējumā vienīgi norādīts, ka dalībvalstis saglabā iespēju piešķirt atbalstu līdz paziņošanas robežvērtībai. Piemērojamo noteikumu (Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regula, RAP 2007.–2013. gadam, IDAC) loģika ir tāda, ka gadījumos, kad atbalsta summa no visiem avotiem ir ierobežota līdz paziņošanas robežvērtībai, dalībvalstīm nav jāiesniedz projekts Komisijas detalizētam novērtējumam un tās drīkst īstenot atbalsta pasākumu atbilstoši grupu atbrīvojuma regulā paredzētajiem nosacījumiem. Tomēr, tiklīdz dalībvalsts nolemj piešķirt atbalsta pasākumu kopumu, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, attiecībā uz visu atbalsta pasākumu kopumu ir jāievēro paziņošanas prasība, un tā saderība tiks vērtēta, pamatojoties uz spēkā esošajām pamatnostādnēm. Tieši šāda nostāja ir pausta Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 7. apsvērumā, kurā teikts, ka “valsts atbalstam Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, uz kuru neattiecas šī regula, turpina piemērot paziņošanas prasību atbilstoši Līguma 88. panta 3. punktam. Šai regulai nevajadzētu skart dalībvalstu iespēju paziņot par atbalstu, kura mērķi ir atbilstīgi šajā regulā minētajiem mērķiem. Komisija šādu atbalstu novērtēs, pamatojoties uz šajā regulā minētajiem nosacījumiem un ņemot vērā kritērijus, kas ir noteikti īpašās nostādnēs vai pamatnostādnēs, ko pieņēmusi Komisija, ja attiecīgais atbalsta pasākums ietilpst minētā dokumenta piemērošanas jomā.”

IDAC

IDAC

| (104) | Pirms Komisija pieņem lēmumu par paziņoto atbalstu, dalībvalsts drīkst atsaukt paziņojumu un piešķirt atbalstu, pamatojoties uz spēkā esošo grupu atbrīvojuma regulu, ja atbalsta summa ir samazināta līdz apjomam, kas ir vienāds ar paziņošanas robežvērtību vai zemāks par to, un ir ievēroti visi piemērojamā grupu atbrīvojuma nosacījumi. |
| --- | --- |

(104)

Pirms Komisija pieņem lēmumu par paziņoto atbalstu, dalībvalsts drīkst atsaukt paziņojumu un piešķirt atbalstu, pamatojoties uz spēkā esošo grupu atbrīvojuma regulu, ja atbalsta summa ir samazināta līdz apjomam, kas ir vienāds ar paziņošanas robežvērtību vai zemāks par to, un ir ievēroti visi piemērojamā grupu atbrīvojuma nosacījumi.

| (105) | Ungārijas iestādes atsaucas uz Komisijas lēmumu pieņemšanas iepriekšējo praksi (38). Komisija uzskata, ka iepriekšminētās IBIDEN lietas apstākļi nav salīdzināmi ar šīs lietas apstākļiem, jo lēmums tajā tika pieņemts, pamatojoties uz citu juridisko pamatu (RAP 2000.–2006. gadam) un MSF 2002 (39), nevis, piemērojot Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu un RAP 2007.–2013. gadam. Jebkurā gadījumā Komisija pēdējo gadu laikā ir izstrādājusi atšķirīgu lēmumu pieņemšanas praksi (piemēram, iepriekšminētajos lēmumos Mondi un BMW). |
| --- | --- |

(105)

Ungārijas iestādes atsaucas uz Komisijas lēmumu pieņemšanas iepriekšējo praksi (38). Komisija uzskata, ka iepriekšminētās IBIDEN lietas apstākļi nav salīdzināmi ar šīs lietas apstākļiem, jo lēmums tajā tika pieņemts, pamatojoties uz citu juridisko pamatu (RAP 2000.–2006. gadam) un MSF 2002 (39), nevis, piemērojot Reģionālā atbalsta pamatnostādņu grupu atbrīvojuma regulu un RAP 2007.–2013. gadam. Jebkurā gadījumā Komisija pēdējo gadu laikā ir izstrādājusi atšķirīgu lēmumu pieņemšanas praksi (piemēram, iepriekšminētajos lēmumos Mondi un BMW).

38

IBIDEN

MSF

39

Mondi

BMW

| (106) | Visbeidzot, iepriekšminētos secinājumus negroza arguments, ka atbilstoši iedibinātajai judikatūrai dalībvalstis, kas pilda LESD 108. panta 3. punktā paredzēto paziņošanas pienākumu, nedrīkst nonākt neizdevīgākā stāvoklī nekā tās, kuras nav izpildījušas paziņošanas pienākumu. Komisija atzīmē, ka citētajā spriedumā (40) šis arguments tika minēts attiecībā uz tāda atbalsta pasākuma saderības izvērtēšanu, kas īstenots, nepildot LESD 108. panta 3. punktā minētos pienākumus. Tiesa secināja, ka papildu prasība ņemt vērā jau īstenota atbalsta faktisko ietekmi stimulētu dalībvalstis paziņot Komisijai par ieguldījumu projektiem tikai tad, kad tie ir pabeigti, un LESD 108. panta 3. punktā minētais aizliegums nebūtu iedarbīgs. Tāpēc Komisija uzskata, ka judikatūra, uz kuru atsaucas Ungārijas iestādes, nav būtiska attiecībā uz paziņošanas pienākumu atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(106)

Visbeidzot, iepriekšminētos secinājumus negroza arguments, ka atbilstoši iedibinātajai judikatūrai dalībvalstis, kas pilda LESD 108. panta 3. punktā paredzēto paziņošanas pienākumu, nedrīkst nonākt neizdevīgākā stāvoklī nekā tās, kuras nav izpildījušas paziņošanas pienākumu. Komisija atzīmē, ka citētajā spriedumā (40) šis arguments tika minēts attiecībā uz tāda atbalsta pasākuma saderības izvērtēšanu, kas īstenots, nepildot LESD 108. panta 3. punktā minētos pienākumus. Tiesa secināja, ka papildu prasība ņemt vērā jau īstenota atbalsta faktisko ietekmi stimulētu dalībvalstis paziņot Komisijai par ieguldījumu projektiem tikai tad, kad tie ir pabeigti, un LESD 108. panta 3. punktā minētais aizliegums nebūtu iedarbīgs. Tāpēc Komisija uzskata, ka judikatūra, uz kuru atsaucas Ungārijas iestādes, nav būtiska attiecībā uz paziņošanas pienākumu atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam.

40

| (107) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka uzņēmumam AHM piešķirtais atbalsts ir nelikumīgs. Šis secinājums tomēr neietekmē atbalsta saderības ar iekšējo tirgu izvērtējumu. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka uzņēmumam AHM piešķirtais atbalsts ir nelikumīgs. Šis secinājums tomēr neietekmē atbalsta saderības ar iekšējo tirgu izvērtējumu.

AHM

6.3.   NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

NOVĒRTĒJUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (108) | Atbalsta mērķis ir veicināt reģionālo attīstību. Tā kā ieguldījumu piešķiršanas līgums, kurš neattiecas uz virsbūves daļu štancēšanas cehu (attiecībā uz štancēšanas cehu līgums tika parakstīts 2011. gada 26. septembrī), tika parakstīts 2011. gada 6. jūlijā tikai ar nosacījumu, ka vajadzīgs Komisijas apstiprinājums, Komisija uzskata, ka atbalsts tika piešķirts pirms 2014. gada jūlija un tādējādi ir vērtējams atbilstoši 2014.–2020. gada RAP 188. punktam, pamatojoties uz 2007.–2013. gada RAP un jo īpaši uz to noteikumiem par reģionālo ieguldījumu atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, kā minēts 68. punktā. Ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai oficiālajā izmeklēšanā nešaubīgi secināt, ka 2007.–2013. gada RAP 68. punkta a) apakšpunktā un 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas, tai ir jāveic padziļināts novērtējums, pamatojoties uz IDAC noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(108)

Atbalsta mērķis ir veicināt reģionālo attīstību. Tā kā ieguldījumu piešķiršanas līgums, kurš neattiecas uz virsbūves daļu štancēšanas cehu (attiecībā uz štancēšanas cehu līgums tika parakstīts 2011. gada 26. septembrī), tika parakstīts 2011. gada 6. jūlijā tikai ar nosacījumu, ka vajadzīgs Komisijas apstiprinājums, Komisija uzskata, ka atbalsts tika piešķirts pirms 2014. gada jūlija un tādējādi ir vērtējams atbilstoši 2014.–2020. gada RAP 188. punktam, pamatojoties uz 2007.–2013. gada RAP un jo īpaši uz to noteikumiem par reģionālo ieguldījumu atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, kā minēts 68. punktā. Ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai oficiālajā izmeklēšanā nešaubīgi secināt, ka 2007.–2013. gada RAP 68. punkta a) apakšpunktā un 68. punkta b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības nav pārsniegtas, tai ir jāveic padziļināts novērtējums, pamatojoties uz IDAC noteiktajiem kritērijiem.

IDAC

| (109) | Komisijai jāveic novērtējums trīs posmos:






  — | pirmkārt, tai ir jāapstiprina, ka pasākums ir saderīgs ar 2007.–2013. gada RAP vispārīgajiem nosacījumiem, |
| --- | --- | --- |

(109)

Komisijai jāveic novērtējums trīs posmos:

—

pirmkārt, tai ir jāapstiprina, ka pasākums ir saderīgs ar 2007.–2013. gada RAP vispārīgajiem nosacījumiem,

| — | otrkārt, Komisijai ir jāpārliecinās, vai tā var vai nevar nešaubīgi izslēgt iespēju, ka 2007.–2013. gada RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām pārbaudēm ir vajadzīgs padziļināts novērtējums, |
| --- | --- |

—

otrkārt, Komisijai ir jāpārliecinās, vai tā var vai nevar nešaubīgi izslēgt iespēju, ka 2007.–2013. gada RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām pārbaudēm ir vajadzīgs padziļināts novērtējums,

| — | treškārt, atkarībā no novērtējuma otrā posma iznākuma Komisijai var būt jāveic padziļināts novērtējums (41). |
| --- | --- |

—

treškārt, atkarībā no novērtējuma otrā posma iznākuma Komisijai var būt jāveic padziļināts novērtējums (41).

41

6.4.   PASĀKUMA SADERĪBA AR 2007.–2013. GADA RAP STANDARTA SADERĪBAS KRITĒRIJIEM

PASĀKUMA SADERĪBA AR 2007.–2013. GADA RAP STANDARTA SADERĪBAS KRITĒRIJIEM

| (110) | Jau uzsākšanas lēmuma 54. punktā Komisija noteica, ka atbalsts atbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem, kas minēti 2007.–2013. gada RAP. Oficiālajā izmeklēšanā netika atklāts nekāds pamatojums, kura dēļ varētu apšaubīt šo novērtējumu. Komisija īpaši norāda uz šādiem aspektiem:






  — | Atbalsts ir piešķirts, piemērojot grupu atbrīvojuma shēmu (dotācija, pamatojoties uz atbalsta shēmu XR 47/2007) un apstiprinātu atbalsta shēmu (nodokļu atvieglojumi, pamatojoties uz atbalsta shēmu N 651/2006). Abās minētajās shēmās ir ievēroti 2007.–2013. gada RAP standarta saderības kritēriji. |
| --- | --- | --- |

(110)

Jau uzsākšanas lēmuma 54. punktā Komisija noteica, ka atbalsts atbilst vispārīgajiem saderības kritērijiem, kas minēti 2007.–2013. gada RAP. Oficiālajā izmeklēšanā netika atklāts nekāds pamatojums, kura dēļ varētu apšaubīt šo novērtējumu. Komisija īpaši norāda uz šādiem aspektiem:

—

Atbalsts ir piešķirts, piemērojot grupu atbrīvojuma shēmu (dotācija, pamatojoties uz atbalsta shēmu XR 47/2007) un apstiprinātu atbalsta shēmu (nodokļu atvieglojumi, pamatojoties uz atbalsta shēmu N 651/2006). Abās minētajās shēmās ir ievēroti 2007.–2013. gada RAP standarta saderības kritēriji.

| — | Atbalstāmais projekts atrodas Ģēras pilsētā Rietumpārdonavas (Nyugat-Dunántúl) reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu atbilstoši piemērojamajai Ungārijas reģionālā atbalsta kartei. |
| --- | --- |

—

Atbalstāmais projekts atrodas Ģēras pilsētā Rietumpārdonavas (Nyugat-Dunántúl) reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu atbilstoši piemērojamajai Ungārijas reģionālā atbalsta kartei.

Nyugat-Dunántúl

| — | Nekas neliecina par to, ka VW grupa kopumā vai konkrēti uzņēmums AHM būtu grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (42). Tādējādi atbalsta saņēmējs ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši 2007.–2013. gada RAP 9. punktam. |
| --- | --- |

—

Nekas neliecina par to, ka VW grupa kopumā vai konkrēti uzņēmums AHM būtu grūtībās nonācis uzņēmums saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (42). Tādējādi atbalsta saņēmējs ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši 2007.–2013. gada RAP 9. punktam.

VW

AHM

42

| — | Projekts ietver sākotnējo ieguldījumu RAP 2007.–2013. gadam 34. punkta nozīmē. Sākotnējais ieguldījums RAP 2007.–2013. gadam 34. punktā ir definēts kā ieguldījums materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikts, lai: i) izveidotu jaunu ražotni, ii) paplašinātu esošu ražotni, iii) dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem un iv) būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu. Ieguldījumu projekts attiecas uz ieguldījumu esošā ražotnē un ietver elementus, kas saistīti ar: 1) būtiski mainītu esošās ražotnes ražošanas procesu (uz platformu balstītas montāžas tehnoloģijas aizstāšana ar MQB tehnoloģiju) apvienojumā ar ražošanas procesa paaugstinātu standartizāciju un vertikālo integrāciju (pilnībā integrēta automobiļu rūpnīca montāžas ceha vietā); 2) dažādotu produkciju (jauns A3 Sedan, virsbūves daļas no štancēšanas ceha); kā arī 3) ražošanas jaudu paplašināšanu. |
| --- | --- |

—

Projekts ietver sākotnējo ieguldījumu RAP 2007.–2013. gadam 34. punkta nozīmē. Sākotnējais ieguldījums RAP 2007.–2013. gadam 34. punktā ir definēts kā ieguldījums materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikts, lai: i) izveidotu jaunu ražotni, ii) paplašinātu esošu ražotni, iii) dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem un iv) būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu. Ieguldījumu projekts attiecas uz ieguldījumu esošā ražotnē un ietver elementus, kas saistīti ar: 1) būtiski mainītu esošās ražotnes ražošanas procesu (uz platformu balstītas montāžas tehnoloģijas aizstāšana ar MQB tehnoloģiju) apvienojumā ar ražošanas procesa paaugstinātu standartizāciju un vertikālo integrāciju (pilnībā integrēta automobiļu rūpnīca montāžas ceha vietā); 2) dažādotu produkciju (jauns A3 Sedan, virsbūves daļas no štancēšanas ceha); kā arī 3) ražošanas jaudu paplašināšanu.

MQB

A3 Sedan

| — | Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 40. punktam uzņēmumam AHM ir jānodrošina, ka ieguldījums paliek reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas. |
| --- | --- |

—

Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 40. punktam uzņēmumam AHM ir jānodrošina, ka ieguldījums paliek reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas.

AHM

| — | Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 39. punktam atbalsta saņēmējs vismaz 25 % apmērā no attiecināmajām izmaksām nodrošina tādu finansiālu ieguldījumu, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts. |
| --- | --- |

—

Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 39. punktam atbalsta saņēmējs vismaz 25 % apmērā no attiecināmajām izmaksām nodrošina tādu finansiālu ieguldījumu, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts.

| — | Formālās prasības attiecībā uz stimulējošo ietekmi, kas paredzētas RAP 2007.–2013. gadam 38. punktā, ir ievērotas. |
| --- | --- |

—

Formālās prasības attiecībā uz stimulējošo ietekmi, kas paredzētas RAP 2007.–2013. gadam 38. punktā, ir ievērotas.

| — | Ieguldījumu atbalsta attiecināmās izmaksas (skatīt II tabulu) ir definētas atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam, un noteikumi par atbalsta summēšanu ir ievēroti. |
| --- | --- |

—

Ieguldījumu atbalsta attiecināmās izmaksas (skatīt II tabulu) ir definētas atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam, un noteikumi par atbalsta summēšanu ir ievēroti.

| — | Sākotnējie ieguldījumi neattiecas uz trīs gadu laikposmu, saskaņā ar kuru definē vienotu ieguldījumu projektu. |
| --- | --- |

—

Sākotnējie ieguldījumi neattiecas uz trīs gadu laikposmu, saskaņā ar kuru definē vienotu ieguldījumu projektu.

| — | Plānotie projekta kopējie attiecināmie izdevumi pašreizējā vērtībā ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro), kas diskontēti līdz paziņošanas datumam. Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 67. punktā izklāstītajam samazināšanas mehānismam tas nozīmē, ka maksimālā pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no BDE (bruto dotācijas ekvivalenta). |
| --- | --- |

—

Plānotie projekta kopējie attiecināmie izdevumi pašreizējā vērtībā ir 355 550 miljoni Ungārijas forintu (1 186 miljoni euro), kas diskontēti līdz paziņošanas datumam. Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 67. punktā izklāstītajam samazināšanas mehānismam tas nozīmē, ka maksimālā pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no BDE (bruto dotācijas ekvivalenta).

| — | Tā kā ierosinātā atbalsta intensitāte (39 952 miljoni Ungārijas forintu; 133,3 miljoni euro pašreizējā vērtībā; 11,24 %atbalsta intensitāte) nepārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalsta intensitāti, projektam ierosinātā atbalsta intensitāte atbilst RAP 2007.–2013. gadam. Ungārija ir apstiprinājusi, ka ieguldījumu projekta atbalstam netiks piešķirts nekāds cits atbalsts, izņemot paziņoto atbalstu. |
| --- | --- |

—

Tā kā ierosinātā atbalsta intensitāte (39 952 miljoni Ungārijas forintu; 133,3 miljoni euro pašreizējā vērtībā; 11,24 %atbalsta intensitāte) nepārsniedz maksimālo pieļaujamo atbalsta intensitāti, projektam ierosinātā atbalsta intensitāte atbilst RAP 2007.–2013. gadam. Ungārija ir apstiprinājusi, ka ieguldījumu projekta atbalstam netiks piešķirts nekāds cits atbalsts, izņemot paziņoto atbalstu.

| (111) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka RAP standarta saderības kritēriji ir izpildīti. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka RAP standarta saderības kritēriji ir izpildīti.

6.5.   RAP 2007.–2013. GADAM 68. PUNKTĀ PAREDZĒTO PĀRBAUŽU PIEMĒROŠANA

RAP 2007.–2013. GADAM 68. PUNKTĀ PAREDZĒTO PĀRBAUŽU PIEMĒROŠANA

| (112) | Uzsākšanas lēmuma 105. apsvērumā Komisija norāda, ka gadījumā, ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai nešaubīgi secināt, ka robežvērtības, kas noteiktas 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās pārbaudēs, nav pārsniegtas, Komisija veiks ieguldījumu projekta padziļinātu novērtējumu, pamatojoties uz IDAC. Komisijai ir jāizvērtē, vai saņemtās piezīmes ļauj izdarīt šādu secinājumu. |
| --- | --- |

(112)

Uzsākšanas lēmuma 105. apsvērumā Komisija norāda, ka gadījumā, ja piezīmes, kas saņemtas, reaģējot uz oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu, neļaus Komisijai nešaubīgi secināt, ka robežvērtības, kas noteiktas 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās pārbaudēs, nav pārsniegtas, Komisija veiks ieguldījumu projekta padziļinātu novērtējumu, pamatojoties uz IDAC. Komisijai ir jāizvērtē, vai saņemtās piezīmes ļauj izdarīt šādu secinājumu.

IDAC

—   ATTIECĪGAIS PRODUKTS

| (113) | Uzsākšanas lēmuma 65. punktā Komisija atzīmē, ka RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta nolūkā ieguldījumu projekta attiecīgais produkts ir vieglās automašīnas, kas ir A0, A, un B tirgus segmentā atbilstoši POLK klasifikācijai. |
| --- | --- |

(113)

Uzsākšanas lēmuma 65. punktā Komisija atzīmē, ka RAP 2007.–2013. gadam 68. punkta nolūkā ieguldījumu projekta attiecīgais produkts ir vieglās automašīnas, kas ir A0, A, un B tirgus segmentā atbilstoši POLK klasifikācijai.

POLK

—   KONKRĒTAIS PRODUKTU TIRGUS

| (114) | Uzsākšanas lēmuma 80. apsvērumā Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par konkrētā produktu tirgus precīzu definīciju un izvērtēja visas iespējamās alternatīvās tirgus definīcijas, tostarp īpašu uzmanību pievēršot šaurākajai segmentācijai, par kuru ir pieejama informācija. Tā kā uzņēmums AHM ražos automobiļus un virsbūves daļas A un B segmenta automobiļiem un teorētiski varētu ražot A0 segmenta automobiļus, Komisija uzskatīja, ka šie individuālie segmenti, kā arī visi apvienotie A0 līdz B un A līdz B segmenti šajā lietā būtu uzskatāmi par iespējamajiem konkrētajiem produktu tirgiem. |
| --- | --- |

(114)

Uzsākšanas lēmuma 80. apsvērumā Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par konkrētā produktu tirgus precīzu definīciju un izvērtēja visas iespējamās alternatīvās tirgus definīcijas, tostarp īpašu uzmanību pievēršot šaurākajai segmentācijai, par kuru ir pieejama informācija. Tā kā uzņēmums AHM ražos automobiļus un virsbūves daļas A un B segmenta automobiļiem un teorētiski varētu ražot A0 segmenta automobiļus, Komisija uzskatīja, ka šie individuālie segmenti, kā arī visi apvienotie A0 līdz B un A līdz B segmenti šajā lietā būtu uzskatāmi par iespējamajiem konkrētajiem produktu tirgiem.

AHM

| (115) | Piezīmēs par uzsākšanas lēmumu (kā aprakstīts šā lēmuma 44. līdz 46. apsvērumā) Ungārija nemainīja savu nostāju, kas jau bija atspoguļota uzsākšanas lēmumā, nepievienojot nekādas piezīmes vai informāciju, kas vēl nebūtu izklāstīta iepriekšējā pārbaudes posmā. Konkrēti, Ungārija nemainīja savu viedokli, ka konkrētais produktu tirgus būtu jādefinē kā apvienota A0, A un B automobiļu segmentu grupa un ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu jādefinē kā tirgus, kas ietver vismaz visas Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Ķīnas apvienoto tirgu (nevis tikai EEZ tirgus). |
| --- | --- |

(115)

Piezīmēs par uzsākšanas lēmumu (kā aprakstīts šā lēmuma 44. līdz 46. apsvērumā) Ungārija nemainīja savu nostāju, kas jau bija atspoguļota uzsākšanas lēmumā, nepievienojot nekādas piezīmes vai informāciju, kas vēl nebūtu izklāstīta iepriekšējā pārbaudes posmā. Konkrēti, Ungārija nemainīja savu viedokli, ka konkrētais produktu tirgus būtu jādefinē kā apvienota A0, A un B automobiļu segmentu grupa un ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu jādefinē kā tirgus, kas ietver vismaz visas Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Ķīnas apvienoto tirgu (nevis tikai EEZ tirgus).

| (116) | Attiecībā uz produktu tirgu Komisija ņem vērā, ka lēmums par padziļināta novērtējuma veikšanu neskar no tā izrietošā padziļinātā saderības novērtējuma iznākumu. Tomēr Komisijai pirms atbalsta apstiprināšanas būtu jāpārliecinās, ka atbalsta pasākuma labvēlīgā ietekme jebkurā gadījumā kompensēs tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. Tādējādi, lai lemtu par to, vai ir vai nav jāveic atbalsta pasākuma saderības padziļināts novērtējums, ņemot vērā ražojamo automobiļu specifiskās īpašības, produktu tirgus definīcijai jābūt iespējami šaurai. |
| --- | --- |

(116)

Attiecībā uz produktu tirgu Komisija ņem vērā, ka lēmums par padziļināta novērtējuma veikšanu neskar no tā izrietošā padziļinātā saderības novērtējuma iznākumu. Tomēr Komisijai pirms atbalsta apstiprināšanas būtu jāpārliecinās, ka atbalsta pasākuma labvēlīgā ietekme jebkurā gadījumā kompensēs tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. Tādējādi, lai lemtu par to, vai ir vai nav jāveic atbalsta pasākuma saderības padziļināts novērtējums, ņemot vērā ražojamo automobiļu specifiskās īpašības, produktu tirgus definīcijai jābūt iespējami šaurai.

produktu tirgu

| (117) | Visšaurākās tirgus definīcijas izmantošanas prakse, pamatojoties uz autobūves nozares atsevišķiem segmentiem, ir labi pamatota līdzīgos lēmumos, tostarp galīgajos lēmumos (43). |
| --- | --- |

(117)

Visšaurākās tirgus definīcijas izmantošanas prakse, pamatojoties uz autobūves nozares atsevišķiem segmentiem, ir labi pamatota līdzīgos lēmumos, tostarp galīgajos lēmumos (43).

43

| (118) | Iedibinātā lietu prakse ir balstīta uz konkurencei būtiskiem ekonomiskiem apsvērumiem, jo tās pamatā ir viedoklis, ka konkurenti visos tirgus segmentos, tostarp vismazākajos iespējamos segmentos, ir pelnījuši aizsardzību pret tirgus dalībniekiem, kuriem tajā ir dominējošais stāvoklis. |
| --- | --- |

(118)

Iedibinātā lietu prakse ir balstīta uz konkurencei būtiskiem ekonomiskiem apsvērumiem, jo tās pamatā ir viedoklis, ka konkurenti visos tirgus segmentos, tostarp vismazākajos iespējamos segmentos, ir pelnījuši aizsardzību pret tirgus dalībniekiem, kuriem tajā ir dominējošais stāvoklis.

| (119) | Konkrētāk, šī pieeja balstīta uz teoriju, ka pieprasījuma aizstājamība starp diviem produktiem pastāv tad, ja patērētāji produktus uzskata par aizstājamiem, ņemot vērā to īpašības, cenas un paredzēto izmantojumu. Piemērojot praksi, kas ietver tirgus daļu pārbaudi arī iespējami vismazākajā automobiļu tirgus segmentā, par kuru ir pieejama informācija, Komisija ievēro tieši šādu loģiku, t. i., tā uzskata, ka produktu aizstājamība no cenu, īpašību un paredzētā izmantojuma viedokļa ir vislielākā starp tā paša tirgus segmenta produktiem. Šādā nozīmē šaurākā iespējamā tirgus segmenta definīcijas piemērošana, definējot to kā vienu iespējamo tirgu, atspoguļo Horizontālo apvienošanas pamatnostādņu (44) 28. punktā pausto loģiku, kas nosaka, ka “konkrētajā tirgū ražojumus var diferencēt tādējādi, ka daži ražojumi ir tuvāki aizstājēji nekā citi. Jo augstāka ir aizstājamības pakāpe starp apvienošanā iesaistīto uzņēmumu ražojumiem, jo lielāka varbūtība, ka tie būtiski paaugstinās cenas. [...] Lielāka iespēja, ka apvienošanā iesaistīto uzņēmumu stimuls paaugstināt cenas būs ierobežots, pastāv tad, ja konkurējošie uzņēmumi ražo tuvus aizstājējus ražojumiem, ko ražo apvienošanā iesaistītie uzņēmumi, nekā tad, ja tie piedāvā mazāk tuvus aizstājējus (...)”. |
| --- | --- |

(119)

Konkrētāk, šī pieeja balstīta uz teoriju, ka pieprasījuma aizstājamība starp diviem produktiem pastāv tad, ja patērētāji produktus uzskata par aizstājamiem, ņemot vērā to īpašības, cenas un paredzēto izmantojumu. Piemērojot praksi, kas ietver tirgus daļu pārbaudi arī iespējami vismazākajā automobiļu tirgus segmentā, par kuru ir pieejama informācija, Komisija ievēro tieši šādu loģiku, t. i., tā uzskata, ka produktu aizstājamība no cenu, īpašību un paredzētā izmantojuma viedokļa ir vislielākā starp tā paša tirgus segmenta produktiem. Šādā nozīmē šaurākā iespējamā tirgus segmenta definīcijas piemērošana, definējot to kā vienu iespējamo tirgu, atspoguļo Horizontālo apvienošanas pamatnostādņu (44) 28. punktā pausto loģiku, kas nosaka, ka “konkrētajā tirgū ražojumus var diferencēt tādējādi, ka daži ražojumi ir tuvāki aizstājēji nekā citi. Jo augstāka ir aizstājamības pakāpe starp apvienošanā iesaistīto uzņēmumu ražojumiem, jo lielāka varbūtība, ka tie būtiski paaugstinās cenas. [...] Lielāka iespēja, ka apvienošanā iesaistīto uzņēmumu stimuls paaugstināt cenas būs ierobežots, pastāv tad, ja konkurējošie uzņēmumi ražo tuvus aizstājējus ražojumiem, ko ražo apvienošanā iesaistītie uzņēmumi, nekā tad, ja tie piedāvā mazāk tuvus aizstājējus (...)”.

44

| (120) | Tas ir arī iemesls, kāpēc parastās automašīnas tiek tradicionāli iedalītas segmentos un kāpēc autobūves nozarē piešķir modeļus dažādajiem plaši pazīstamajiem segmentiem. Tieši šis apsvērums ir virzījis Komisijas praksi ar autobūvi saistītās lietās konkrēto tirgu definēt arī attiecībā uz atsevišķiem segmentiem, un šis ir iemesls, kāpēc Ungārija gan šajā, gan citās iepriekš izskatītajās lietās sniedza argumentus, kas saistīti ar konkrētā tirgus definēšanu atbilstoši segmentiem. |
| --- | --- |

(120)

Tas ir arī iemesls, kāpēc parastās automašīnas tiek tradicionāli iedalītas segmentos un kāpēc autobūves nozarē piešķir modeļus dažādajiem plaši pazīstamajiem segmentiem. Tieši šis apsvērums ir virzījis Komisijas praksi ar autobūvi saistītās lietās konkrēto tirgu definēt arī attiecībā uz atsevišķiem segmentiem, un šis ir iemesls, kāpēc Ungārija gan šajā, gan citās iepriekš izskatītajās lietās sniedza argumentus, kas saistīti ar konkrētā tirgus definēšanu atbilstoši segmentiem.

| (121) | Ungārija nesniedza nekādus papildu argumentus, kas būtu pretrunā šādam viedoklim. Turklāt oficiālās izmeklēšanas laikā Komisija no trešām personām nesaņēma nekādu informāciju, kas ļautu labāk izprast tirgus segmentāciju. Tāpēc Komisija nemaina savu nostāju un atstāj atklātu jautājumu par konkrētā produktu tirgus precīzu definīciju, un piemēro iespējamo alternatīvā tirgus definīcijas pieeju, definējot atsevišķus automobiļu segmentus (tostarp visšaurāko segmentāciju, par kuru ir pieejami dati). Tādējādi Komisija joprojām uzskata, ka atsevišķie A0, A un B segmenti, kā arī apvienotie A0 līdz B un A līdz B segmenti šajā lietā būtu uzskatāmi par iespējamajiem konkrētajiem produktu tirgiem (45). |
| --- | --- |

(121)

Ungārija nesniedza nekādus papildu argumentus, kas būtu pretrunā šādam viedoklim. Turklāt oficiālās izmeklēšanas laikā Komisija no trešām personām nesaņēma nekādu informāciju, kas ļautu labāk izprast tirgus segmentāciju. Tāpēc Komisija nemaina savu nostāju un atstāj atklātu jautājumu par konkrētā produktu tirgus precīzu definīciju, un piemēro iespējamo alternatīvā tirgus definīcijas pieeju, definējot atsevišķus automobiļu segmentus (tostarp visšaurāko segmentāciju, par kuru ir pieejami dati). Tādējādi Komisija joprojām uzskata, ka atsevišķie A0, A un B segmenti, kā arī apvienotie A0 līdz B un A līdz B segmenti šajā lietā būtu uzskatāmi par iespējamajiem konkrētajiem produktu tirgiem (45).

45

—   ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

| (122) | Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu Komisija nemaina uzsākšanas lēmumā sniegto sākotnējo novērtējumu (skatīt uzsākšanas lēmuma 87. apsvērumu), ka konkrētais tirgus ir EEZ vai plašāks tirgus; Komisija nevar izslēgt iespēju, ka ģeogrāfiskais tirgus varētu aprobežoties ar EEZ tirgu. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz ģeogrāfisko tirgu Komisija nemaina uzsākšanas lēmumā sniegto sākotnējo novērtējumu (skatīt uzsākšanas lēmuma 87. apsvērumu), ka konkrētais tirgus ir EEZ vai plašāks tirgus; Komisija nevar izslēgt iespēju, ka ģeogrāfiskais tirgus varētu aprobežoties ar EEZ tirgu.

ģeogrāfisko tirgu

| (123) | Komisija atzīmē, ka Ungārija uztur spēkā argumentus, kas pausti jau sākotnējā pārbaudē, bet oficiālās izmeklēšanas laikā neiesniedza papildu faktus vai informāciju (skatīt šā lēmuma 47. apsvērumu). Komisija konstatē, ka minētie argumenti nav pietiekami, lai kliedētu bažas, ka ģeogrāfiskais tirgus varētu aprobežoties ar EEZ tirgu. It īpaši Komisija vērš uzmanību uz šādiem aspektiem. |
| --- | --- |

(123)

Komisija atzīmē, ka Ungārija uztur spēkā argumentus, kas pausti jau sākotnējā pārbaudē, bet oficiālās izmeklēšanas laikā neiesniedza papildu faktus vai informāciju (skatīt šā lēmuma 47. apsvērumu). Komisija konstatē, ka minētie argumenti nav pietiekami, lai kliedētu bažas, ka ģeogrāfiskais tirgus varētu aprobežoties ar EEZ tirgu. It īpaši Komisija vērš uzmanību uz šādiem aspektiem.

Globāla mēroga konkurence

Globāla mēroga konkurence

| (124) | Tas, ka lielie automašīnu ražotāji ir starptautiski aktīvi un darbojas globālas konkurences vidē, nav pietiekams pierādījums tam, ka atsevišķie tirgi ir integrēti un veido vienotu pasaules tirgu (vai kopēju visas Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Ķīnas tirgu). Tas pats attiecas uz argumentu, ka desmit lielākajiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem ir ražotnes un izplatīšanas sistēmas visā pasaulē. Faktiski Komisija uzskata, ka valūtas kursa nestabilitāte varētu būt viens no tiem faktoriem, kas ir piespiedis oriģinālā aprīkojuma ražotājus būvēt ražotnes tuvāk reģionālajam pieprasījumam; un tas pats varētu attiekties uz politikas pasākumiem efektīvai aizsardzībai (augsti tarifi gala ražotāju importam, zemi tarifi starpproduktu importam, dodot stimulu vietējai ražošanai/montāžai). Trešais arguments tam, ka pastāv globalizētas ražošanas struktūras, lai gan tirgi nav integrēti, ir fakts, ka dažas valstis atļauj importu tikai tad, ja paralēli tiek veidoti kopuzņēmumi vietējai ražošanai. Tāpēc galveno ražotāju globālā klātbūtne pati par sevi neliecina, ka pastāv globāls (vai plašāks nekā EEZ) tirgus. Tāpat arī pasaules mēroga izplatīšanas sistēmu pastāvēšana nav pierādījums tam, ka tirgus ir globāls (vai plašāks nekā EEZ) no konkurences viedokļa. Fakts, ka uzņēmums AUDI AG/VW grupa plāno apkalpot pasaules tirgu, izņemot Ķīnu, ar trim no četriem automašīnu modeļiem, piegādājot A3 Sedan modeļus tikai no vienas ražotnes, tāpat nav pietiekams, lai pamatotu secinājumu, ka ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā EEZ. |
| --- | --- |

(124)

Tas, ka lielie automašīnu ražotāji ir starptautiski aktīvi un darbojas globālas konkurences vidē, nav pietiekams pierādījums tam, ka atsevišķie tirgi ir integrēti un veido vienotu pasaules tirgu (vai kopēju visas Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Ķīnas tirgu). Tas pats attiecas uz argumentu, ka desmit lielākajiem oriģinālā aprīkojuma ražotājiem ir ražotnes un izplatīšanas sistēmas visā pasaulē. Faktiski Komisija uzskata, ka valūtas kursa nestabilitāte varētu būt viens no tiem faktoriem, kas ir piespiedis oriģinālā aprīkojuma ražotājus būvēt ražotnes tuvāk reģionālajam pieprasījumam; un tas pats varētu attiekties uz politikas pasākumiem efektīvai aizsardzībai (augsti tarifi gala ražotāju importam, zemi tarifi starpproduktu importam, dodot stimulu vietējai ražošanai/montāžai). Trešais arguments tam, ka pastāv globalizētas ražošanas struktūras, lai gan tirgi nav integrēti, ir fakts, ka dažas valstis atļauj importu tikai tad, ja paralēli tiek veidoti kopuzņēmumi vietējai ražošanai. Tāpēc galveno ražotāju globālā klātbūtne pati par sevi neliecina, ka pastāv globāls (vai plašāks nekā EEZ) tirgus. Tāpat arī pasaules mēroga izplatīšanas sistēmu pastāvēšana nav pierādījums tam, ka tirgus ir globāls (vai plašāks nekā EEZ) no konkurences viedokļa. Fakts, ka uzņēmums AUDI AG/VW grupa plāno apkalpot pasaules tirgu, izņemot Ķīnu, ar trim no četriem automašīnu modeļiem, piegādājot A3 Sedan modeļus tikai no vienas ražotnes, tāpat nav pietiekams, lai pamatotu secinājumu, ka ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā EEZ.

AUDI AG

VW

A3 Sedan

Tirdzniecības plūsmas

Tirdzniecības plūsmas

| (125) | Arī arguments, ka pastāv liela apmēra tirdzniecības plūsmas, piemēram, fakts, ka apmēram 13 % A segmenta automobiļu un vairāk nekā 25 % B segmenta automobiļu, kas saražoti EEZ, tiek eksportēti uz citiem pasaules reģioniem, ir nepietiekams, lai pierādītu, ka pastāv globāls tirgus (vai šajā gadījumā – plašāks nekā EEZ). Komisija uzskata, ka, tā kā tirdzniecības plūsmas var sniegt ieskatu dažādo ģeogrāfisko teritoriju integrācijas pakāpē, aplūkojot, cik svarīgs ir imports un eksports salīdzinājumā ar vietējās ražošanas un patēriņa līmeni, šādu tirdzniecības plūsmu esība pati par sevi nav pietiekams pierādījums, lai uzskatītu, ka pastāv integrēts ģeogrāfiskais tirgus. Faktiski var būt sūtījumi starp EEZ un citiem reģioniem, bet tas nenozīmē, ka tirgi ir integrēti tādā nozīmē, ka apstākļi (piemēram, cenas) vienā tirgū ietekmē apstākļus citā tirgū. Tas it īpaši attiecas uz gadījumiem, kad sūtījumi galvenokārt ir saistīti ar pārvadājumiem, ko veic paši ražotāji, pretstatā cenu arbitrāžā iesaistītu neatkarīgu importētāju un eksportētāju sūtījumiem. Cenu noteikšanas politika var būt pilnībā raksturīga tirgum (piemēram, augstas cenas vienā tirgū, zemas citā) un neatbilst nosacījumiem par iespējami integrētu tirgu. Tirdzniecības plūsmas analīze nerisina tirgus definīcijas galveno jautājumu, proti, vai imports vai eksports varētu novērst cenu pieaugumu vietējā tirgū. Komisija norāda, ka Ungārija nav iesniegusi papildu empīriskus materiālus, kas apliecinātu, ka pastāv savstarpēji saistītas cenu svārstības vai neto importa apjomu reaģētspēja uz izmaiņām relatīvajās cenās. |
| --- | --- |

(125)

Arī arguments, ka pastāv liela apmēra tirdzniecības plūsmas, piemēram, fakts, ka apmēram 13 % A segmenta automobiļu un vairāk nekā 25 % B segmenta automobiļu, kas saražoti EEZ, tiek eksportēti uz citiem pasaules reģioniem, ir nepietiekams, lai pierādītu, ka pastāv globāls tirgus (vai šajā gadījumā – plašāks nekā EEZ). Komisija uzskata, ka, tā kā tirdzniecības plūsmas var sniegt ieskatu dažādo ģeogrāfisko teritoriju integrācijas pakāpē, aplūkojot, cik svarīgs ir imports un eksports salīdzinājumā ar vietējās ražošanas un patēriņa līmeni, šādu tirdzniecības plūsmu esība pati par sevi nav pietiekams pierādījums, lai uzskatītu, ka pastāv integrēts ģeogrāfiskais tirgus. Faktiski var būt sūtījumi starp EEZ un citiem reģioniem, bet tas nenozīmē, ka tirgi ir integrēti tādā nozīmē, ka apstākļi (piemēram, cenas) vienā tirgū ietekmē apstākļus citā tirgū. Tas it īpaši attiecas uz gadījumiem, kad sūtījumi galvenokārt ir saistīti ar pārvadājumiem, ko veic paši ražotāji, pretstatā cenu arbitrāžā iesaistītu neatkarīgu importētāju un eksportētāju sūtījumiem. Cenu noteikšanas politika var būt pilnībā raksturīga tirgum (piemēram, augstas cenas vienā tirgū, zemas citā) un neatbilst nosacījumiem par iespējami integrētu tirgu. Tirdzniecības plūsmas analīze nerisina tirgus definīcijas galveno jautājumu, proti, vai imports vai eksports varētu novērst cenu pieaugumu vietējā tirgū. Komisija norāda, ka Ungārija nav iesniegusi papildu empīriskus materiālus, kas apliecinātu, ka pastāv savstarpēji saistītas cenu svārstības vai neto importa apjomu reaģētspēja uz izmaiņām relatīvajās cenās.

Tirdzniecības šķēršļi

Tirdzniecības šķēršļi

| (126) | Komisija atzīst, ka tirdzniecības šķēršļu nozīme laika gaitā samazinās. Tomēr Komisija ir pārliecināta, ka viens no galvenajiem faktoriem, kāpēc ražošana notiek ārvalstīs un ES automobiļu ražotāji pieņem lēmumus par ražošanas pārcelšanu, ir šķēršļi tirgus pieejamībai mērķa tirgos. Augsti tarifu šķēršļi joprojām nopietni kavē ES eksportētāju piekļuvi ārējiem tirgiem, jo īpaši Āzijā. Tāpat arī ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, tostarp apgrūtinošām un diskriminējošām sertifikācijas prasībām, akcīzes nodokļu testēšanas papildu prasībām u. c., ir spēcīga ietekme uz ES transportlīdzekļu eksportu uz Dienvidaustrumu Āzijas, Ķīnas un Dienvidamerikas tirgiem. Komisija atzīst, ka Amerikas Savienotās Valstis ir neapšaubāmi vissvarīgākais galamērķis kopējam ES automašīnu eksportam. Tomēr ES un ASV ir stipri atšķirīga pieeja regulējumam un tirgus uzraudzībai. Šāda regulējuma atšķirība, iespējams, joprojām ir nozīmīgākais piekļuves šķērslis ES automobiļu eksportam uz ASV. |
| --- | --- |

(126)

Komisija atzīst, ka tirdzniecības šķēršļu nozīme laika gaitā samazinās. Tomēr Komisija ir pārliecināta, ka viens no galvenajiem faktoriem, kāpēc ražošana notiek ārvalstīs un ES automobiļu ražotāji pieņem lēmumus par ražošanas pārcelšanu, ir šķēršļi tirgus pieejamībai mērķa tirgos. Augsti tarifu šķēršļi joprojām nopietni kavē ES eksportētāju piekļuvi ārējiem tirgiem, jo īpaši Āzijā. Tāpat arī ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, tostarp apgrūtinošām un diskriminējošām sertifikācijas prasībām, akcīzes nodokļu testēšanas papildu prasībām u. c., ir spēcīga ietekme uz ES transportlīdzekļu eksportu uz Dienvidaustrumu Āzijas, Ķīnas un Dienvidamerikas tirgiem. Komisija atzīst, ka Amerikas Savienotās Valstis ir neapšaubāmi vissvarīgākais galamērķis kopējam ES automašīnu eksportam. Tomēr ES un ASV ir stipri atšķirīga pieeja regulējumam un tirgus uzraudzībai. Šāda regulējuma atšķirība, iespējams, joprojām ir nozīmīgākais piekļuves šķērslis ES automobiļu eksportam uz ASV.

| (127) | Komisija turklāt ir pienācīgi ņēmusi vērā arī tos argumentus, kas attiecas uz pārvadāšanas izmaksu samazināšanos. Šajā ziņā Komisija nav pilnībā pārliecināta. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā, kad degvielas izmaksas ir svārstīgas, nav iespējams nepārprotami apstiprināt notikumu turpmāko attīstību saistībā ar pārvadājumu izmaksu samazināšanos. Tāpēc minēto nākotnes izmaksu samazinājumu nevar uzskatīt par pašsaprotamu. |
| --- | --- |

(127)

Komisija turklāt ir pienācīgi ņēmusi vērā arī tos argumentus, kas attiecas uz pārvadāšanas izmaksu samazināšanos. Šajā ziņā Komisija nav pilnībā pārliecināta. Pašreizējā ekonomiskajā situācijā, kad degvielas izmaksas ir svārstīgas, nav iespējams nepārprotami apstiprināt notikumu turpmāko attīstību saistībā ar pārvadājumu izmaksu samazināšanos. Tāpēc minēto nākotnes izmaksu samazinājumu nevar uzskatīt par pašsaprotamu.

Cenu korelācija

Cenu korelācija

| (128) | Ungārijas iestādes ir iesniegušas arī korelācijas analīzi attiecībā uz automobiļu cenām ASV un vidējām automobiļu cenām desmit izlasē iekļautās Eiropas valstīs A un B segmentā laikposmā no 2005. gada 1. ceturkšņa līdz 2010. gada 2. ceturksnim, kā arī analīzi par korelāciju starp trīs pāriem Eiropas valstu, proti, Vāciju un Franciju, Vāciju un Itāliju, kā arī Vāciju un Apvienoto Karalisti tajā pašā laikposmā. Šī analīze ir paredzēta, lai parādītu, ka korelācija starp cenām Ziemeļamerikā un vidējām cenām desmit izvēlētajās EEZ valstīs ir salīdzināma ar attiecību starp automašīnu cenām Vācijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē. Iestādes secina, ka analīze pamato secinājumu, ka Ziemeļamerika un EEZ būtu jāuzskata par vienotu ģeogrāfisko tirgu. Tā kā netiek apstrīdēts, ka pēdējās minētās valstis atrodas vienā ģeogrāfiskajā tirgū, tas a fortiori nozīmē, ka arī Ziemeļamerikai un EEZ vajadzētu būt tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū. |
| --- | --- |

(128)

Ungārijas iestādes ir iesniegušas arī korelācijas analīzi attiecībā uz automobiļu cenām ASV un vidējām automobiļu cenām desmit izlasē iekļautās Eiropas valstīs A un B segmentā laikposmā no 2005. gada 1. ceturkšņa līdz 2010. gada 2. ceturksnim, kā arī analīzi par korelāciju starp trīs pāriem Eiropas valstu, proti, Vāciju un Franciju, Vāciju un Itāliju, kā arī Vāciju un Apvienoto Karalisti tajā pašā laikposmā. Šī analīze ir paredzēta, lai parādītu, ka korelācija starp cenām Ziemeļamerikā un vidējām cenām desmit izvēlētajās EEZ valstīs ir salīdzināma ar attiecību starp automašīnu cenām Vācijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē. Iestādes secina, ka analīze pamato secinājumu, ka Ziemeļamerika un EEZ būtu jāuzskata par vienotu ģeogrāfisko tirgu. Tā kā netiek apstrīdēts, ka pēdējās minētās valstis atrodas vienā ģeogrāfiskajā tirgū, tas a fortiori nozīmē, ka arī Ziemeļamerikai un EEZ vajadzētu būt tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū.

a fortiori

| (129) | Komisija norāda, ka datu kopa, pamatojoties uz kuru Ungārijas iestāžu iesniegtā analīze tika veikta, katrā no aplūkotajiem tirgus segmentiem (A un B) un attiecībā uz katru no iepriekšminētajām sešām ģeogrāfiskajām teritorijām, t. i., Ziemeļameriku, desmit EEZ izlasē iekļautajām valstīm un Vāciju, Franciju, Itāliju un Apvienoto Karalisti, ir balstīta uz datiem 22 informācijas sadaļās, kas aptver laikposmu no 2005. gada 1. ceturkšņa līdz 2010. gada 2. ceturksnim. Tika veikta indeksu līmeņa un indeksu atšķirību korelācijas analīze. (46) |
| --- | --- |

(129)

Komisija norāda, ka datu kopa, pamatojoties uz kuru Ungārijas iestāžu iesniegtā analīze tika veikta, katrā no aplūkotajiem tirgus segmentiem (A un B) un attiecībā uz katru no iepriekšminētajām sešām ģeogrāfiskajām teritorijām, t. i., Ziemeļameriku, desmit EEZ izlasē iekļautajām valstīm un Vāciju, Franciju, Itāliju un Apvienoto Karalisti, ir balstīta uz datiem 22 informācijas sadaļās, kas aptver laikposmu no 2005. gada 1. ceturkšņa līdz 2010. gada 2. ceturksnim. Tika veikta indeksu līmeņa un indeksu atšķirību korelācijas analīze. (46)

46

| (130) | Iepriekšminētā korelācijas analīze ir veikta, balstoties uz Fišera (Fisher) virknes indeksu. Tāpat kā vispārējiem cenu indeksiem, Fišera virknes indeksa mērķis ir novērtēt konkrēta produktu groza cenu attīstību konkrētā reģionā konkrētā laikposmā. Tas tiek darīts, aprēķinot cenu normalizēto svērto vidējo līmeni. Tādējādi vidējā cenu līmeņa aprēķinā tiek ņemts vērā preču groza relatīvais patēriņš, un tas tiek proporcionāli samazināts attiecībā pret vienu pārskata periodu (47). Pastāv vairāki veidi, kā aprēķināt indeksu, un ekonomikas literatūrā ir izveidoti vairāki indeksi. Fišera indekss ir atvasināts indekss, jo tas ir (ģeometriskais) vidējais līmenis starp diviem citiem indeksiem, kas pazīstami kā Pāšes (Paasche) un Laspeiresa (Laspeyres) indeksi. Šajā konkrētajā gadījumā Ungārijas iestādes arī ierosina izmantot tādu Fišera indeksa versiju, kas ir “virknēta”. Tas nozīmē, ka cenu izmaiņas tiek salīdzinātas nevis ar periodu tieši pirms, bet ar pārskata periodu, kas izvēlēts normalizēšanai. |
| --- | --- |

(130)

Iepriekšminētā korelācijas analīze ir veikta, balstoties uz Fišera (Fisher) virknes indeksu. Tāpat kā vispārējiem cenu indeksiem, Fišera virknes indeksa mērķis ir novērtēt konkrēta produktu groza cenu attīstību konkrētā reģionā konkrētā laikposmā. Tas tiek darīts, aprēķinot cenu normalizēto svērto vidējo līmeni. Tādējādi vidējā cenu līmeņa aprēķinā tiek ņemts vērā preču groza relatīvais patēriņš, un tas tiek proporcionāli samazināts attiecībā pret vienu pārskata periodu (47). Pastāv vairāki veidi, kā aprēķināt indeksu, un ekonomikas literatūrā ir izveidoti vairāki indeksi. Fišera indekss ir atvasināts indekss, jo tas ir (ģeometriskais) vidējais līmenis starp diviem citiem indeksiem, kas pazīstami kā Pāšes (Paasche) un Laspeiresa (Laspeyres) indeksi. Šajā konkrētajā gadījumā Ungārijas iestādes arī ierosina izmantot tādu Fišera indeksa versiju, kas ir “virknēta”. Tas nozīmē, ka cenu izmaiņas tiek salīdzinātas nevis ar periodu tieši pirms, bet ar pārskata periodu, kas izvēlēts normalizēšanai.

Fisher

47

Paasche

Laspeyres

| (131) | A segmentā iegūtie rezultāti ir šādi: korelācija starp Ziemeļamerikas cenu indeksu un desmit EEZ izlases valstu cenu indeksu ir 0,94. Šajā pētījumā konstatēts, ka tā ir līdzīga korelācijai starp Vācijas un Francijas un Itālijas un Lielbritānijas cenu indeksiem, kas svārstās no 0,90 līdz 0,95. |
| --- | --- |

(131)

A segmentā iegūtie rezultāti ir šādi: korelācija starp Ziemeļamerikas cenu indeksu un desmit EEZ izlases valstu cenu indeksu ir 0,94. Šajā pētījumā konstatēts, ka tā ir līdzīga korelācijai starp Vācijas un Francijas un Itālijas un Lielbritānijas cenu indeksiem, kas svārstās no 0,90 līdz 0,95.

A segmentā

| (132) | Pirmkārt, Komisija neiebilst pret šā indeksa un jo īpaši pret Fišera virknes indeksa izmantošanu. Tomēr Komisijai ir šaubas par pamatā esošajiem datiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu šo indeksu. Faktiski nevar izslēgt, ka kļūdaini korelācijas dati varētu rasties no atsevišķiem indeksa sastāvu ietekmējošiem faktoriem bieži vien līdzīgu (kopīgu) patēriņa modeļu izmaiņu dēļ (kas nosaka indeksa masu, piemēram, pārejas dēļ uz dārgākiem modeļiem segmenta ietvaros), nevis faktisko cenu izmaiņu dēļ. |
| --- | --- |

(132)

Pirmkārt, Komisija neiebilst pret šā indeksa un jo īpaši pret Fišera virknes indeksa izmantošanu. Tomēr Komisijai ir šaubas par pamatā esošajiem datiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu šo indeksu. Faktiski nevar izslēgt, ka kļūdaini korelācijas dati varētu rasties no atsevišķiem indeksa sastāvu ietekmējošiem faktoriem bieži vien līdzīgu (kopīgu) patēriņa modeļu izmaiņu dēļ (kas nosaka indeksa masu, piemēram, pārejas dēļ uz dārgākiem modeļiem segmenta ietvaros), nevis faktisko cenu izmaiņu dēļ.

| (133) | Otrkārt, Komisija norāda, ka analīze ir veikta par vienkāršiem indeksa līmeņiem, lai tos izslēgtu un novērstu kļūdainas korelācijas, turpretī parasti korelācijas analīzē būtu jāaplūko, vai ir cenu izmaiņu kopīgas tendences (ko tādu varētu izraisīt, piemēram, kopīgas izmaksu tendences). Šādu procesu dēvē par daļēju korelāciju. Šāda analīze nav veikta, tāpēc visas minētās korelācijas vērtības var būt kļūdainas. |
| --- | --- |

(133)

Otrkārt, Komisija norāda, ka analīze ir veikta par vienkāršiem indeksa līmeņiem, lai tos izslēgtu un novērstu kļūdainas korelācijas, turpretī parasti korelācijas analīzē būtu jāaplūko, vai ir cenu izmaiņu kopīgas tendences (ko tādu varētu izraisīt, piemēram, kopīgas izmaksu tendences). Šādu procesu dēvē par daļēju korelāciju. Šāda analīze nav veikta, tāpēc visas minētās korelācijas vērtības var būt kļūdainas.

| (134) | Treškārt, ir vērts atzīmēt, ka šķietami augsta līmeņa korelācija (kā šajā gadījumā) var būt arī kļūdaina, ja laikrindas ir dinamiskas, proti, ja pastāv laika periodu tendence. Ir labi zināms, ka korelācijas līmenis ir mākslīgi augsts, ja divas laikrindas ir dinamiskas. Laba prakse nosaka, ka korelācijas analīzei ir jēga, ja laikrindas ir stacionāras. Tāpēc tādām korelācijas vērtībām, kas iegūtas no dinamiskām laikrindām, nedrīkstētu piešķirt pierādījuma spēku. Šajā gadījumā abas indeksa virknes ir dinamiskas un uzrāda skaidru tendenci. Tas rada šaubas par korelācijas rezultātu derīgumu. Pieminēšanas vērts ir fakts, ka Ungārijas iestādes minēto atzīst un paskaidro, ka tieši tāpēc labāk būtu vispirms padarīt virknes stacionāras, ņemot atšķirības (t. i., likvidējot laika tendences) un aprēķinot korelācijas starp šīm modificētajām laikrindām. Ungārijas iestādes secina, ka korelācijas vērtības ir salīdzināmas un tādējādi ģeogrāfiskā tirgus ietvaros būtu iekļaujama arī Ziemeļamerika. |
| --- | --- |

(134)

Treškārt, ir vērts atzīmēt, ka šķietami augsta līmeņa korelācija (kā šajā gadījumā) var būt arī kļūdaina, ja laikrindas ir dinamiskas, proti, ja pastāv laika periodu tendence. Ir labi zināms, ka korelācijas līmenis ir mākslīgi augsts, ja divas laikrindas ir dinamiskas. Laba prakse nosaka, ka korelācijas analīzei ir jēga, ja laikrindas ir stacionāras. Tāpēc tādām korelācijas vērtībām, kas iegūtas no dinamiskām laikrindām, nedrīkstētu piešķirt pierādījuma spēku. Šajā gadījumā abas indeksa virknes ir dinamiskas un uzrāda skaidru tendenci. Tas rada šaubas par korelācijas rezultātu derīgumu. Pieminēšanas vērts ir fakts, ka Ungārijas iestādes minēto atzīst un paskaidro, ka tieši tāpēc labāk būtu vispirms padarīt virknes stacionāras, ņemot atšķirības (t. i., likvidējot laika tendences) un aprēķinot korelācijas starp šīm modificētajām laikrindām. Ungārijas iestādes secina, ka korelācijas vērtības ir salīdzināmas un tādējādi ģeogrāfiskā tirgus ietvaros būtu iekļaujama arī Ziemeļamerika.

| (135) | Komisija nepiekrīt šādai analīzei. Faktiski modificēto laikrindu cenu korelācijas rezultāti (pēc laika tendences likvidēšanas) Ziemeļamerikai un desmit EEZ izlases valstīm, un Vācijai un Francijai, Vācijai un Itālijai un Vācijai un Apvienotajai Karalistei ir attiecīgi 0,39, 0,60, 0,60 un 0,55. Tādējādi korelācija starp Ziemeļameriku un desmit EEZ izlases valstīm kopumā ir diezgan zema (0,39) un jo īpaši daudz zemāka nekā etalona korelācija, kas aprēķināta attiecībā uz virknētām Fišera cenu indeksa izmaiņām starp Vāciju un Franciju, Vāciju un Itāliju un Vāciju un Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(135)

Komisija nepiekrīt šādai analīzei. Faktiski modificēto laikrindu cenu korelācijas rezultāti (pēc laika tendences likvidēšanas) Ziemeļamerikai un desmit EEZ izlases valstīm, un Vācijai un Francijai, Vācijai un Itālijai un Vācijai un Apvienotajai Karalistei ir attiecīgi 0,39, 0,60, 0,60 un 0,55. Tādējādi korelācija starp Ziemeļameriku un desmit EEZ izlases valstīm kopumā ir diezgan zema (0,39) un jo īpaši daudz zemāka nekā etalona korelācija, kas aprēķināta attiecībā uz virknētām Fišera cenu indeksa izmaiņām starp Vāciju un Franciju, Vāciju un Itāliju un Vāciju un Apvienoto Karalisti.

| (136) | Šķiet, ka šie pierādījumi nepamato secinājumu, ka konkrētā ģeogrāfiskā tirgus A segmentā ietilpst arī Ziemeļamerika. Turklāt korelācijas analīze, šķiet, balstās uz dažiem vienkāršotiem pieņēmumiem, kas nav pietiekami atzīti vai testēti, piemēram, kopēju tirgus satricinājumu neesamību un iespējami dažādu laika tendenču pastāvēšanu. Turklāt korelācijas testa rezultāti, ja tie ir uzticami, drīzāk apstiprina hipotēzi par šaurāku ģeogrāfisko tirgu. |
| --- | --- |

(136)

Šķiet, ka šie pierādījumi nepamato secinājumu, ka konkrētā ģeogrāfiskā tirgus A segmentā ietilpst arī Ziemeļamerika. Turklāt korelācijas analīze, šķiet, balstās uz dažiem vienkāršotiem pieņēmumiem, kas nav pietiekami atzīti vai testēti, piemēram, kopēju tirgus satricinājumu neesamību un iespējami dažādu laika tendenču pastāvēšanu. Turklāt korelācijas testa rezultāti, ja tie ir uzticami, drīzāk apstiprina hipotēzi par šaurāku ģeogrāfisko tirgu.

| (137) | Tā kā atbalsta saņēmēja tirgus daļa EEZ tirgū A segmentā pārsniedz 25 %, jebkurā gadījumā ir pārsniegta 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes robežvērtība, kuru pārsniedzot, ir jāveic padziļināts novērtējums. Tāpēc nav nepieciešams aplūkot B segmenta rezultātus. Ungārija neiesniedza korelācijas rezultātus attiecībā uz A0 segmentu. |
| --- | --- |

(137)

Tā kā atbalsta saņēmēja tirgus daļa EEZ tirgū A segmentā pārsniedz 25 %, jebkurā gadījumā ir pārsniegta 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes robežvērtība, kuru pārsniedzot, ir jāveic padziļināts novērtējums. Tāpēc nav nepieciešams aplūkot B segmenta rezultātus. Ungārija neiesniedza korelācijas rezultātus attiecībā uz A0 segmentu.

Secinājums par ģeogrāfisko tirgu

Secinājums par ģeogrāfisko tirgu

| (138) | Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka oficiālās izmeklēšanas laikā Komisija nav saņēmusi nekādu papildu informāciju, kas tai ļautu secināt, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā EEZ, tā patur spēkā savu secinājumu, ka neatkarīgi no izvēlētās produktu tirgus definīcijas konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir vai nu EEZ, vai lielāka teritorija. Kā atkārtoti uzsver Komisija, ir nepieciešams pārliecināties, ka atbalsta pasākumu pozitīvā ietekme jebkurā gadījumā kompensēs to negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. Tāpēc, lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešams veikt padziļinātu novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību, par ģeogrāfiskā tirgus definīciju būtu jāpieņem tik šaura definīcija, cik vien iespējams, ņemot vērā ražošanai paredzētās(-o) automašīnas(-u) individuālās īpašības. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī to, ka oficiālās izmeklēšanas laikā Komisija nav saņēmusi nekādu papildu informāciju, kas tai ļautu secināt, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā EEZ, tā patur spēkā savu secinājumu, ka neatkarīgi no izvēlētās produktu tirgus definīcijas konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir vai nu EEZ, vai lielāka teritorija. Kā atkārtoti uzsver Komisija, ir nepieciešams pārliecināties, ka atbalsta pasākumu pozitīvā ietekme jebkurā gadījumā kompensēs to negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci. Tāpēc, lai pieņemtu lēmumu par to, vai nepieciešams veikt padziļinātu novērtējumu par atbalsta pasākuma saderību, par ģeogrāfiskā tirgus definīciju būtu jāpieņem tik šaura definīcija, cik vien iespējams, ņemot vērā ražošanai paredzētās(-o) automašīnas(-u) individuālās īpašības.

6.5.1.   Secinājums par 68. punkta a) apakšpunktā minēto pārbaudi

Secinājums par 68. punkta a) apakšpunktā minēto pārbaudi

| (139) | Komisija ir veikusi pārbaudi, kas minēta RAP 68. punkta a) apakšpunktā, visos iespējamos produktu un ģeogrāfiskajos tirgos, lai pārliecinātos, vai atbalsta saņēmēja tirgus daļa pirms ieguldījuma un pēc tā pārsniedz vai nepārsniedz 25 %. |
| --- | --- |

(139)

Komisija ir veikusi pārbaudi, kas minēta RAP 68. punkta a) apakšpunktā, visos iespējamos produktu un ģeogrāfiskajos tirgos, lai pārliecinātos, vai atbalsta saņēmēja tirgus daļa pirms ieguldījuma un pēc tā pārsniedz vai nepārsniedz 25 %.

| (140) | Tā kā nebija iespējams noteikt vienotu konkrēto produktu un ģeogrāfisko tirgu, bija jāņem vērā visu iespējamo tirgu rezultāti. VW grupas tirgus daļa atsevišķajos un apvienotajos A un B segmentos EEZ visos attiecīgajos gados ir vairāk nekā 25 %. Apvienotajā A0, A un B segmentā EEA 25 % robežvērtība ir pārsniegta, sākot no 2011. gada. Tāpēc Komisija secina, ka neatkarīgi no produktu tirgus definīcijas jebkurā gadījumā ir pārsniegta robežvērtība, kas noteikta 68. punkta a) apakšpunktā, un tādējādi vairs nav nepieciešams lemt par produktu tirgus galīgo definīciju. |
| --- | --- |

(140)

Tā kā nebija iespējams noteikt vienotu konkrēto produktu un ģeogrāfisko tirgu, bija jāņem vērā visu iespējamo tirgu rezultāti. VW grupas tirgus daļa atsevišķajos un apvienotajos A un B segmentos EEZ visos attiecīgajos gados ir vairāk nekā 25 %. Apvienotajā A0, A un B segmentā EEA 25 % robežvērtība ir pārsniegta, sākot no 2011. gada. Tāpēc Komisija secina, ka neatkarīgi no produktu tirgus definīcijas jebkurā gadījumā ir pārsniegta robežvērtība, kas noteikta 68. punkta a) apakšpunktā, un tādējādi vairs nav nepieciešams lemt par produktu tirgus galīgo definīciju.

VW

6.5.2.   Secinājums attiecībā uz 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi

Secinājums attiecībā uz 68. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaudi

| (141) | Tā kā, ņemot vērā 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultātus, ir nepieciešams veikt atbalsta pasākumu padziļinātu novērtējumu, galīgais viedoklis par 68. punkta b) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultātiem nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(141)

Tā kā, ņemot vērā 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultātus, ir nepieciešams veikt atbalsta pasākumu padziļinātu novērtējumu, galīgais viedoklis par 68. punkta b) apakšpunktā minētās pārbaudes rezultātiem nav nepieciešams.

6.5.3.   Secinājums

Secinājums

| (142) | Tā kā 68. punkta a) apakšpunkta minētās pārbaudes attiecīgā robežvērtība ir pārsniegta, pēc LESD 108. panta 2. punktā paredzētas procedūras uzsākšanas Komisija nolēma veikt detalizētu pārbaudi, lai pārliecinātos, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā 68. punkta a) apakšpunkta minētās pārbaudes attiecīgā robežvērtība ir pārsniegta, pēc LESD 108. panta 2. punktā paredzētas procedūras uzsākšanas Komisija nolēma veikt detalizētu pārbaudi, lai pārliecinātos, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.6.   ATBALSTA PASĀKUMU PADZIĻINĀTS NOVĒRTĒJUMS

ATBALSTA PASĀKUMU PADZIĻINĀTS NOVĒRTĒJUMS

| (143) | Padziļinātais novērtējums tiek veikts, pamatojoties uz ICAC. |
| --- | --- |

(143)

Padziļinātais novērtējums tiek veikts, pamatojoties uz ICAC.

ICAC

6.6.1.   Atbalsta pozitīvā ietekme

Atbalsta pozitīvā ietekme

6.6.1.1.   Ieguldījums reģiona attīstībā

Ieguldījums reģiona attīstībā

| (144) | Rietumpārdonavas reģions ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Komisija ņem vērā Ungārijas iesniegtajos apsvērumos minēto ieguldījumu pozitīvo reģionālo ietekmi (sk. 56. apsvērumu) un uzskata, ka jo īpaši ietekme, ko izraisa tiešo un netiešo darbvietu radīšana, spēja piesaistīt papildu piegādātājus un pakalpojumu sniedzējus, zināšanu pārnese reģionā un reģionālo prasmju bāzes uzlabošana ir būtisks ieguldījums reģiona attīstībā un ES kohēzijas mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

(144)

Rietumpārdonavas reģions ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam. Komisija ņem vērā Ungārijas iesniegtajos apsvērumos minēto ieguldījumu pozitīvo reģionālo ietekmi (sk. 56. apsvērumu) un uzskata, ka jo īpaši ietekme, ko izraisa tiešo un netiešo darbvietu radīšana, spēja piesaistīt papildu piegādātājus un pakalpojumu sniedzējus, zināšanu pārnese reģionā un reģionālo prasmju bāzes uzlabošana ir būtisks ieguldījums reģiona attīstībā un ES kohēzijas mērķa sasniegšanā.

6.6.1.2.   Atbalsta instrumenta piemērotība

Atbalsta instrumenta piemērotība

| (145) | IDAC 17. un 18. punktā uzsvērts, ka valsts atbalsts ieguldījumu subsīdiju veidā ir tikai viens no līdzekļiem, kā pārvarēt tirgus nepilnības un veicināt ekonomisko attīstību mazāk attīstītos reģionos. Atbalsts ir piemērots instruments, ja tas sniedz īpašas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem politikas pasākumiem. Atbilstoši IDAC 18. punktam piemēroti instrumenti ir tie pasākumi, kuriem dalībvalstis ir apsvērušas citus politikas risinājumus un kuriem ir noteiktas tāda selektīva instrumenta kā valsts atbalsts konkrētam uzņēmumam izmantošanas priekšrocības. |
| --- | --- |

(145)

IDAC 17. un 18. punktā uzsvērts, ka valsts atbalsts ieguldījumu subsīdiju veidā ir tikai viens no līdzekļiem, kā pārvarēt tirgus nepilnības un veicināt ekonomisko attīstību mazāk attīstītos reģionos. Atbalsts ir piemērots instruments, ja tas sniedz īpašas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem politikas pasākumiem. Atbilstoši IDAC 18. punktam piemēroti instrumenti ir tie pasākumi, kuriem dalībvalstis ir apsvērušas citus politikas risinājumus un kuriem ir noteiktas tāda selektīva instrumenta kā valsts atbalsts konkrētam uzņēmumam izmantošanas priekšrocības.

IDAC

IDAC

| (146) | Ungārija paskaidroja, ka vispārīgi pasākumi, lai atbalstītu ekonomisko attīstību valsts un reģionālā līmenī, veicot ieguldījumus pamata infrastruktūrā un ražošanas faktoru uzlabošanā, jau ir veikti, taču reģions joprojām ir starp mazāk attīstītajiem ES reģioniem. Komisija uzskata, ka ar infrastruktūras attīstību un citiem vispārīgiem pasākumiem vien nepietiek, lai samazinātu reģionālās atšķirības. |
| --- | --- |

(146)

Ungārija paskaidroja, ka vispārīgi pasākumi, lai atbalstītu ekonomisko attīstību valsts un reģionālā līmenī, veicot ieguldījumus pamata infrastruktūrā un ražošanas faktoru uzlabošanā, jau ir veikti, taču reģions joprojām ir starp mazāk attīstītajiem ES reģioniem. Komisija uzskata, ka ar infrastruktūras attīstību un citiem vispārīgiem pasākumiem vien nepietiek, lai samazinātu reģionālās atšķirības.

| (147) | Ungārija tāpat pamatoja savu skaidrojumu par atbalsta instrumenta piemērotību ar ekonomisko situāciju Rietumpārdonavas reģionā un sniedza pierādījumus, kas apliecina, ka reģions ir nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar citiem reģioniem, kuri ar to robežojas, – Burgenlandes (Burgenland) reģionu Austrijā un Bratislavas reģionu (Bratislavský kraj) Slovākijā. Tajā pašā laikā ekonomiskie rādītāji Rietumpārdonavas reģionā ir aptuveni Ungārijas vidējo rādītāju robežās. Tomēr Komisija atzīmē, ka, kā liecina Rietumpārdonavas reģiona kā tāda reģiona statuss, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. pantu 3. punkta a) apakšpunktu ar atbalsta maksimālo intensitāti 30 %, sociāli ekonomiskais stāvoklis Rietumpārdonavas reģionā ir zem ES vidējā līmeņa. |
| --- | --- |

(147)

Ungārija tāpat pamatoja savu skaidrojumu par atbalsta instrumenta piemērotību ar ekonomisko situāciju Rietumpārdonavas reģionā un sniedza pierādījumus, kas apliecina, ka reģions ir nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar citiem reģioniem, kuri ar to robežojas, – Burgenlandes (Burgenland) reģionu Austrijā un Bratislavas reģionu (Bratislavský kraj) Slovākijā. Tajā pašā laikā ekonomiskie rādītāji Rietumpārdonavas reģionā ir aptuveni Ungārijas vidējo rādītāju robežās. Tomēr Komisija atzīmē, ka, kā liecina Rietumpārdonavas reģiona kā tāda reģiona statuss, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. pantu 3. punkta a) apakšpunktu ar atbalsta maksimālo intensitāti 30 %, sociāli ekonomiskais stāvoklis Rietumpārdonavas reģionā ir zem ES vidējā līmeņa.

Burgenland

Bratislavský kraj

| (148) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka konkrētais atbalsta pasākums ir piemērots instruments reģionālās attīstības mērķa sasniegšanai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. |
| --- | --- |

(148)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka konkrētais atbalsta pasākums ir piemērots instruments reģionālās attīstības mērķa sasniegšanai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.

6.6.1.3.   Stimulējoša ietekme / hipotētisks scenārijs

Stimulējoša ietekme / hipotētisks scenārijs

| (149) | Tā kā uzņēmumam ir vairāki pamatoti iemesli veikt ieguldījumu konkrētā reģionā, IDAC nosaka, ka, pat ja atbalsts netiek piešķirts, Komisijai ir detalizēti jāpārbauda, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai. Šā detalizētā novērtējuma mērķis ir noteikt, vai atbalsts faktiski veicina atbalsta saņēmēja attieksmes maiņu tādā mērā, ka saņēmējs veic (papildu) ieguldījumu attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. Šajā sakarā dalībvalstij ir jāsniedz arī visaptverošs apraksts par tādu hipotētisko scenāriju, kurā atbalsta saņēmējam netiktu piešķirts nekāds atbalsts. Šie scenāriji Komisijai ir jāatzīst par reāliem. Šī būtiskās stimulējošās ietekmes pārbaude pārsniedz pārbaudi par to, vai ir izpildītas formālās prasības attiecībā uz stimulējošo ietekmi, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam, (skatīt RAP 2007.–2013. gadam 68. punktu). |
| --- | --- |

(149)

Tā kā uzņēmumam ir vairāki pamatoti iemesli veikt ieguldījumu konkrētā reģionā, IDAC nosaka, ka, pat ja atbalsts netiek piešķirts, Komisijai ir detalizēti jāpārbauda, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai. Šā detalizētā novērtējuma mērķis ir noteikt, vai atbalsts faktiski veicina atbalsta saņēmēja attieksmes maiņu tādā mērā, ka saņēmējs veic (papildu) ieguldījumu attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. Šajā sakarā dalībvalstij ir jāsniedz arī visaptverošs apraksts par tādu hipotētisko scenāriju, kurā atbalsta saņēmējam netiktu piešķirts nekāds atbalsts. Šie scenāriji Komisijai ir jāatzīst par reāliem. Šī būtiskās stimulējošās ietekmes pārbaude pārsniedz pārbaudi par to, vai ir izpildītas formālās prasības attiecībā uz stimulējošo ietekmi, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam, (skatīt RAP 2007.–2013. gadam 68. punktu).

IDAC

| (150) | IDAC 22. punktā noteikts, ka (būtisku) stimulējošo ietekmi var pierādīt, izmantojot divus iespējamos scenārijus: bez atbalsta nekāda ieguldījuma nebūtu, atbalsts uzņēmumam citādi nebūtu ienesīgs jebkurā citā vietā (pirmais scenārijs); bez atbalsta ieguldījums būtu noticis citā vietā ES (otrais scenārijs). |
| --- | --- |

(150)

IDAC 22. punktā noteikts, ka (būtisku) stimulējošo ietekmi var pierādīt, izmantojot divus iespējamos scenārijus: bez atbalsta nekāda ieguldījuma nebūtu, atbalsts uzņēmumam citādi nebūtu ienesīgs jebkurā citā vietā (pirmais scenārijs); bez atbalsta ieguldījums būtu noticis citā vietā ES (otrais scenārijs).

IDAC

| (151) | IDAC ir noteikts, ka dalībvalstij jāpierāda Komisijai atbalsta stimulējošās ietekmes esība un jāsagādā nepārprotami pierādījumi par atbalsta efektīvu iedarbību vai nu uz ieguldījuma izvēli, vai atrašanās vietas izvēli. Tādējādi tas uzliek dalībvalstij pienākumu pierādīt stimulējošas ietekmes esību. IDAC 25. punktā norādīts, ka dalībvalsts varētu nodrošināt pierādījumus par atbalsta stimulējošo ietekmi, sagādājot uzņēmuma dokumentus, kuros redzams, ka ir veikts salīdzinājums izmaksām un ieguvumiem, izvietojot attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un citā reģionā. Dalībvalsts ir aicināta paļauties uz finanšu pārskatiem, iekšējiem uzņēmējdarbības plāniem un dokumentiem, kuros ir aplūkoti dažādi ieguldījumu scenāriji. |
| --- | --- |

(151)

IDAC ir noteikts, ka dalībvalstij jāpierāda Komisijai atbalsta stimulējošās ietekmes esība un jāsagādā nepārprotami pierādījumi par atbalsta efektīvu iedarbību vai nu uz ieguldījuma izvēli, vai atrašanās vietas izvēli. Tādējādi tas uzliek dalībvalstij pienākumu pierādīt stimulējošas ietekmes esību. IDAC 25. punktā norādīts, ka dalībvalsts varētu nodrošināt pierādījumus par atbalsta stimulējošo ietekmi, sagādājot uzņēmuma dokumentus, kuros redzams, ka ir veikts salīdzinājums izmaksām un ieguvumiem, izvietojot attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un citā reģionā. Dalībvalsts ir aicināta paļauties uz finanšu pārskatiem, iekšējiem uzņēmējdarbības plāniem un dokumentiem, kuros ir aplūkoti dažādi ieguldījumu scenāriji.

IDAC

IDAC

| (152) | Komisija norāda, ka Ungārijas iestādes iesniedza pieprasīto informāciju (skatīt 60. apsvērumu) visaptverošu, aktuālu un autentisku pierādījumu veidā, kas dokumentē lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesu VW grupā un uzņēmumā AUDI AG attiecībā uz lēmuma par ieguldījumiem un lēmuma par atrašanās vietu pieņemšanu, norādot, ka atbalsts uzņēmumam AHM atbilst otrajam scenārijam, un skaidrojot hipotētisku scenāriju, kurš papildus Ģēras pilsētai ietver vairākas alternatīvas vietas (atrašanās vietu kombinācijas), kas atrodas [EEZ valstī Nr. 1 un EEZ valstī Nr. 2]. |
| --- | --- |

(152)

Komisija norāda, ka Ungārijas iestādes iesniedza pieprasīto informāciju (skatīt 60. apsvērumu) visaptverošu, aktuālu un autentisku pierādījumu veidā, kas dokumentē lēmumu pieņemšanas daudzpakāpju procesu VW grupā un uzņēmumā AUDI AG attiecībā uz lēmuma par ieguldījumiem un lēmuma par atrašanās vietu pieņemšanu, norādot, ka atbalsts uzņēmumam AHM atbilst otrajam scenārijam, un skaidrojot hipotētisku scenāriju, kurš papildus Ģēras pilsētai ietver vairākas alternatīvas vietas (atrašanās vietu kombinācijas), kas atrodas [EEZ valstī Nr. 1 un EEZ valstī Nr. 2].

VW

AUDI AG

AHM

| (153) | Šīs atrašanās vietas ietver esošās ražotnes Ģēras pilsētā, [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā]. Lai gan Ģēras pilsēta un [vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] atrodas atbalstāmos reģionos (ar attiecīgi 30 % un 15 % atbalsta maksimālo intensitāti paziņošanas datumā), [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] atrodas neatbalstāmos reģionos [EEZ valstī Nr. 2]. |
| --- | --- |

(153)

Šīs atrašanās vietas ietver esošās ražotnes Ģēras pilsētā, [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā]. Lai gan Ģēras pilsēta un [vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] atrodas atbalstāmos reģionos (ar attiecīgi 30 % un 15 % atbalsta maksimālo intensitāti paziņošanas datumā), [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā] un [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] atrodas neatbalstāmos reģionos [EEZ valstī Nr. 2].

| (154) | Aprēķini un izmaksu aplēses par šiem četriem variantiem tika veiktas ar tādu pašu precizitāti. Iespējas, kas saistītas ar atrašanās vietām [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] (A un B iespēja) tika izslēgtas jau 2010. gada [...], jo ražotne [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] ražošanas jaudu ziņā bija izsmēlusi savas iespējas un ieguldījumu veikšanai būtu vajadzīgi lieli strukturāli izdevumi, kā rezultātā paaugstinātos kopējās izmaksas. Tādējādi kā savstarpēji konkurējoši varianti atlika vienīgi C iespēja (A3 Sedan un Audi TT modeļu ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]), un D iespēja (visu četru modeļu ražošana Ģēras pilsētā). |
| --- | --- |

(154)

Aprēķini un izmaksu aplēses par šiem četriem variantiem tika veiktas ar tādu pašu precizitāti. Iespējas, kas saistītas ar atrašanās vietām [vieta Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] (A un B iespēja) tika izslēgtas jau 2010. gada [...], jo ražotne [vietā Nr. 3 neatbalstāmā EEZ reģionā] ražošanas jaudu ziņā bija izsmēlusi savas iespējas un ieguldījumu veikšanai būtu vajadzīgi lieli strukturāli izdevumi, kā rezultātā paaugstinātos kopējās izmaksas. Tādējādi kā savstarpēji konkurējoši varianti atlika vienīgi C iespēja (A3 Sedan un Audi TT modeļu ražošana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un A3 Cabriolet ražošana [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]), un D iespēja (visu četru modeļu ražošana Ģēras pilsētā).

A3 Sedan

Audi TT

A3 Cabriolet

| (155) | Turpmākajā plānošanas procesā tika veikti vairāki aprēķini un izmaksu aplēses. Iesniegtie dokumenti liecina, ka šie aprēķini tika balstīti uz tiem pašiem pieņēmumiem, un Ungārija paskaidroja, ka visā lēmumu pieņemšanas procesā izmaksu aplēses attiecībā uz C un D iespēju tika veiktas ar tādu pašu precizitāti. Dokumenti arī liecina, ka šie aprēķini bija salīdzināmi. |
| --- | --- |

(155)

Turpmākajā plānošanas procesā tika veikti vairāki aprēķini un izmaksu aplēses. Iesniegtie dokumenti liecina, ka šie aprēķini tika balstīti uz tiem pašiem pieņēmumiem, un Ungārija paskaidroja, ka visā lēmumu pieņemšanas procesā izmaksu aplēses attiecībā uz C un D iespēju tika veiktas ar tādu pašu precizitāti. Dokumenti arī liecina, ka šie aprēķini bija salīdzināmi.

| (156) | Komisija norāda, ka uzņēmums AUDI AG izpētīja valsts atbalsta iespēju jau agrīnos lēmumu pieņemšanas posmos par ieguldījumu un ražošanas vietu. Atbalsta pieteikums, ko atbalsta saņēmējs iesniedza 2010. gada 5. martā, Ungārijas 2010. gada 26. marta apstiprinājums par to, ka ieguldījumu projekts principā ir tiesīgs saņemt atbalstu, kā arī sākotnējais Ungārijas atbalsta piedāvājums 2010. gada 30. martā notika pirms tam, kad būtu izslēgta kāda no šīm iespējām. Izmaksu aplēses, ar kurām 2010. gada [...] tika iepazīstināta grupas valde, jau ietvēra iespējamo valsts atbalstu, ko varētu piešķirt Ungārija. Tobrīd tika ņemts vērā arī iespējamais atbalsts no [EEZ valsts Nr. 1], kas tomēr vēlāk tika noraidīts, jo nebūtu reāli saņemt atbalstu [EEZ valstī Nr. 1] (48). |
| --- | --- |

(156)

Komisija norāda, ka uzņēmums AUDI AG izpētīja valsts atbalsta iespēju jau agrīnos lēmumu pieņemšanas posmos par ieguldījumu un ražošanas vietu. Atbalsta pieteikums, ko atbalsta saņēmējs iesniedza 2010. gada 5. martā, Ungārijas 2010. gada 26. marta apstiprinājums par to, ka ieguldījumu projekts principā ir tiesīgs saņemt atbalstu, kā arī sākotnējais Ungārijas atbalsta piedāvājums 2010. gada 30. martā notika pirms tam, kad būtu izslēgta kāda no šīm iespējām. Izmaksu aplēses, ar kurām 2010. gada [...] tika iepazīstināta grupas valde, jau ietvēra iespējamo valsts atbalstu, ko varētu piešķirt Ungārija. Tobrīd tika ņemts vērā arī iespējamais atbalsts no [EEZ valsts Nr. 1], kas tomēr vēlāk tika noraidīts, jo nebūtu reāli saņemt atbalstu [EEZ valstī Nr. 1] (48).

AUDI AG

48

| (157) | Kā aprakstīts šā lēmuma 80. apsvērumā, ražošanas izmaksu galīgās aplēses saistībā ar atrašanās vietu liecina par neizdevīgu izmaksu atšķirību 143,3 miljonu euro apmērā D iespējai (Ģēras pilsēta) salīdzinājumā ar C iespēju ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā],), kad 2010. gada 14. decembrī galīgā lēmuma pieņemšanai K-VAI tika piedāvātas divas ieguldījumu un atrašanās vietas izvēles iespējas. Kā redzams no K-VAI sanāksmes protokola, pamatojoties uz minēto hipotētisko analīzi un dažiem kvalitātes kritērijiem, kā arī uz valsts atbalsta pieejamību, K-VAI2010. gada 14. decembrī nolēma veikt ieguldījumu projektu Ģēras pilsētā. |
| --- | --- |

(157)

Kā aprakstīts šā lēmuma 80. apsvērumā, ražošanas izmaksu galīgās aplēses saistībā ar atrašanās vietu liecina par neizdevīgu izmaksu atšķirību 143,3 miljonu euro apmērā D iespējai (Ģēras pilsēta) salīdzinājumā ar C iespēju ([vieta Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīga saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vieta Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā],), kad 2010. gada 14. decembrī galīgā lēmuma pieņemšanai K-VAI tika piedāvātas divas ieguldījumu un atrašanās vietas izvēles iespējas. Kā redzams no K-VAI sanāksmes protokola, pamatojoties uz minēto hipotētisko analīzi un dažiem kvalitātes kritērijiem, kā arī uz valsts atbalsta pieejamību, K-VAI2010. gada 14. decembrī nolēma veikt ieguldījumu projektu Ģēras pilsētā.

K-VAI

K-VAI

K-VAI

| (158) | Komisija atkārtoti apstiprina savu viedokli (skatīt šā lēmuma 110. apsvērumu), kas tika pieņemts jau uzsākšanas lēmumā, ka stimulējošās ietekmes formālās prasības, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam 38. punktā, ir izpildītas: i) attiecībā uz dotāciju, kā paskaidrots šā lēmuma 23. apsvērumā, atbalsta saņēmējs ir iesniedzis atbalsta pieteikumu, un iestāde, kas atbild par shēmas administrēšanu, ir rakstiski apstiprinājusi, ka projekts, kuram veicama sīka pārbaude, pirms tika sākts darbs projektā, principā atbilda shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem; ii) attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, kā aprakstīts šā lēmuma 24. apsvērumā, atbalsta saņēmējs pieteicās uz atbalstu krietnu laiku pirms darbu uzsākšanas, un tā kā attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem pastāv juridiskas tiesības, kurām nepieciešams Komisijas apstiprinājums, atbalsta saņēmējam nebija vajadzības gaidīt nekādus iepriekšējus atbilstības apstiprinājums no Ungārijas iestādēm. |
| --- | --- |

(158)

Komisija atkārtoti apstiprina savu viedokli (skatīt šā lēmuma 110. apsvērumu), kas tika pieņemts jau uzsākšanas lēmumā, ka stimulējošās ietekmes formālās prasības, kas noteiktas RAP 2007.–2013. gadam 38. punktā, ir izpildītas: i) attiecībā uz dotāciju, kā paskaidrots šā lēmuma 23. apsvērumā, atbalsta saņēmējs ir iesniedzis atbalsta pieteikumu, un iestāde, kas atbild par shēmas administrēšanu, ir rakstiski apstiprinājusi, ka projekts, kuram veicama sīka pārbaude, pirms tika sākts darbs projektā, principā atbilda shēmā noteiktajiem atbilstības nosacījumiem; ii) attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem, kā aprakstīts šā lēmuma 24. apsvērumā, atbalsta saņēmējs pieteicās uz atbalstu krietnu laiku pirms darbu uzsākšanas, un tā kā attiecībā uz nodokļu atvieglojumiem pastāv juridiskas tiesības, kurām nepieciešams Komisijas apstiprinājums, atbalsta saņēmējam nebija vajadzības gaidīt nekādus iepriekšējus atbilstības apstiprinājums no Ungārijas iestādēm.

| (159) | Attiecībā uz būtisko stimulējošo ietekmi Komisija uzskata, ka atbalstam bija reāla ietekme uz ieguldījuma atrašanās vietas izvēli: VW grupas lēmums veikt šo ieguldījumu projektu Ģēras pilsētā tika pieņemts tikai pēc apstiprinājuma, ka ieguldījumu projekts būtu tiesīgs saņemt valsts atbalstu un to atbalstītu valsts iestādes, un grupas K-VAI (struktūra, kas atbildīga par galīgā lēmuma pieņemšanu par ieguldījumu un tā atrašanās vietu) apstiprināja atrašanās vietu, ja valsts atbalsts būtu pieejams. Tādējādi saskaņā ar IDAC 23. un 25. punktu Komisija uzskata, ka Ungārijas iesniegtais hipotētiskais scenārijs ir reāls un pamatots ar autentiskiem un aktuāliem pierādījumiem. Tāpēc atbalstam ir reāla (būtiska) stimulējoša ietekme. Samazinot īstenojamības atšķirības par labu Ģēras pilsētai, atbalsts palīdzēja mainīt atbalsta saņēmēja uzņēmuma lēmumu par ieguldījuma atrašanās vietu. Bez atbalsta pasākumiem ieguldījumu projekts nebūtu īstenots Ģēras pilsētā. |
| --- | --- |

(159)

Attiecībā uz būtisko stimulējošo ietekmi Komisija uzskata, ka atbalstam bija reāla ietekme uz ieguldījuma atrašanās vietas izvēli: VW grupas lēmums veikt šo ieguldījumu projektu Ģēras pilsētā tika pieņemts tikai pēc apstiprinājuma, ka ieguldījumu projekts būtu tiesīgs saņemt valsts atbalstu un to atbalstītu valsts iestādes, un grupas K-VAI (struktūra, kas atbildīga par galīgā lēmuma pieņemšanu par ieguldījumu un tā atrašanās vietu) apstiprināja atrašanās vietu, ja valsts atbalsts būtu pieejams. Tādējādi saskaņā ar IDAC 23. un 25. punktu Komisija uzskata, ka Ungārijas iesniegtais hipotētiskais scenārijs ir reāls un pamatots ar autentiskiem un aktuāliem pierādījumiem. Tāpēc atbalstam ir reāla (būtiska) stimulējoša ietekme. Samazinot īstenojamības atšķirības par labu Ģēras pilsētai, atbalsts palīdzēja mainīt atbalsta saņēmēja uzņēmuma lēmumu par ieguldījuma atrašanās vietu. Bez atbalsta pasākumiem ieguldījumu projekts nebūtu īstenots Ģēras pilsētā.

VW

K-VAI

IDAC

6.6.1.4.   Atbalsta samērīgums

Atbalsta samērīgums

| (160) | Lai atbalsts būtu samērīgs, atbalsta apmēram un intensitātei jābūt ierobežotai līdz minimumam, kāds nepieciešams, lai atbalstāmajā reģionā tiktu veikts ieguldījums. |
| --- | --- |

(160)

Lai atbalsts būtu samērīgs, atbalsta apmēram un intensitātei jābūt ierobežotai līdz minimumam, kāds nepieciešams, lai atbalstāmajā reģionā tiktu veikts ieguldījums.

| (161) | Parasti uzskata, ka reģionālais atbalsts ir samērojams ar to problēmu smagumu, kuras ietekmē atbalstāmos reģionus, vispārīgi piemērojot reģionālā atbalsta maksimālo apjomu, tostarp automātisku, pakāpenisku reģionālā atbalsta maksimālā apjoma samazināšanu lieliem ieguldījumu projektiem (kas jau ir daļa no piemērojamās reģionālā atbalsta kartes). Šajā gadījumā piemērotā atbalsta intensitāte nav lielāka par reģionālā atbalsta maksimālo apjomu, kas koriģēts ar samazināšanas mehānismu, kā tas jau noteikts šā lēmuma 110. apsvērumā. |
| --- | --- |

(161)

Parasti uzskata, ka reģionālais atbalsts ir samērojams ar to problēmu smagumu, kuras ietekmē atbalstāmos reģionus, vispārīgi piemērojot reģionālā atbalsta maksimālo apjomu, tostarp automātisku, pakāpenisku reģionālā atbalsta maksimālā apjoma samazināšanu lieliem ieguldījumu projektiem (kas jau ir daļa no piemērojamās reģionālā atbalsta kartes). Šajā gadījumā piemērotā atbalsta intensitāte nav lielāka par reģionālā atbalsta maksimālo apjomu, kas koriģēts ar samazināšanas mehānismu, kā tas jau noteikts šā lēmuma 110. apsvērumā.

| (162) | Papildus vispārīgajam samērīguma principam, kas ietverts RAP 2007.–2013. gadam, saskaņā ar IDAC ir jāveic detalizētāks novērtējums. Saskaņā ar IDAC otro scenāriju atbalstu uzskata par samērīgu, ja tas ir vienāds ar starpību, kura rodas, salīdzinot tīrās izmaksas, ko atbalsta saņēmējs iegulda atbalstāmajā reģionā, ar tīrajām izmaksām, ko iegulda alternatīvā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

(162)

Papildus vispārīgajam samērīguma principam, kas ietverts RAP 2007.–2013. gadam, saskaņā ar IDAC ir jāveic detalizētāks novērtējums. Saskaņā ar IDAC otro scenāriju atbalstu uzskata par samērīgu, ja tas ir vienāds ar starpību, kura rodas, salīdzinot tīrās izmaksas, ko atbalsta saņēmējs iegulda atbalstāmajā reģionā, ar tīrajām izmaksām, ko iegulda alternatīvā atrašanās vietā.

IDAC

IDAC

| (163) | Pamatojoties uz iesniegto dokumentāciju (sk. 79.–82. apsvērumu), Komisija uzskata, ka atbalsts tika ierobežots līdz nepieciešamajam apjomam, jo tas nepārsniedz izmaksu starpību starp D iespēju (ieguldījuma veikšana Ģērā) un C iespēju (ieguldījuma veikšana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]). Aprēķins, kas tika veikts hipotētiskā scenārija analīzes laikā, liecina, ka bez atbalsta ražošanas izvietošana Ģērā izmaksātu par 144,3 miljoniem euro dārgāk (2010. gada pašreizējā vērtībā), nekā apvienojot atrašanās vietu [vietu Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietu Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]. |
| --- | --- |

(163)

Pamatojoties uz iesniegto dokumentāciju (sk. 79.–82. apsvērumu), Komisija uzskata, ka atbalsts tika ierobežots līdz nepieciešamajam apjomam, jo tas nepārsniedz izmaksu starpību starp D iespēju (ieguldījuma veikšana Ģērā) un C iespēju (ieguldījuma veikšana [vietā Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietā Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā]). Aprēķins, kas tika veikts hipotētiskā scenārija analīzes laikā, liecina, ka bez atbalsta ražošanas izvietošana Ģērā izmaksātu par 144,3 miljoniem euro dārgāk (2010. gada pašreizējā vērtībā), nekā apvienojot atrašanās vietu [vietu Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam] un [vietu Nr. 1 neatbalstāmā EEZ reģionā].

| (164) | Šī neizdevīgā izmaksu atšķirība ir 153,8 miljoni euro 2013. gada vērtībā, kas ir gads, kurš piemērojams atbalsta un tādējādi arī samērīguma aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(164)

Šī neizdevīgā izmaksu atšķirība ir 153,8 miljoni euro 2013. gada vērtībā, kas ir gads, kurš piemērojams atbalsta un tādējādi arī samērīguma aprēķināšanai.

| (165) | Atšķirību, kas saistīta ar augstākiem vienreizējiem izdevumiem, varētu samazināt ar iespējamo valsts atbalstu. Ņemot vērā atbalstu 133,3 miljonu euro apmērā 2013. gada pašreizējā vērtībā, salīdzinājumā ar C iespēju D iespējai joprojām ir neizdevīga izmaksu atšķirība 20,5 miljonu euro apmērā. Komisija atzīmē, ka atlikusī neizdevīgākā izmaksu atšķirība Volkswagen grupai bija pieņemama dažu skaitļos neizsakāmu priekšrocību dēļ, ko nodrošina Ģēras pilsēta, piemēram, iespēja ražot visus četrus MQB atvasinājumus vienā uzņēmuma AUDI rūpnīcā, un uzskata, ka atbalsta samērīgums ir pierādīts. |
| --- | --- |

(165)

Atšķirību, kas saistīta ar augstākiem vienreizējiem izdevumiem, varētu samazināt ar iespējamo valsts atbalstu. Ņemot vērā atbalstu 133,3 miljonu euro apmērā 2013. gada pašreizējā vērtībā, salīdzinājumā ar C iespēju D iespējai joprojām ir neizdevīga izmaksu atšķirība 20,5 miljonu euro apmērā. Komisija atzīmē, ka atlikusī neizdevīgākā izmaksu atšķirība Volkswagen grupai bija pieņemama dažu skaitļos neizsakāmu priekšrocību dēļ, ko nodrošina Ģēras pilsēta, piemēram, iespēja ražot visus četrus MQB atvasinājumus vienā uzņēmuma AUDI rūpnīcā, un uzskata, ka atbalsta samērīgums ir pierādīts.

Volkswagen

MQB

AUDI

6.6.2.   Atbalsta negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

Atbalsta negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību

| (166) | IDAC 40. punktā noteikts, ka tad, “ja [...] hipotētiska analīze pieļauj varbūtību, ka bez atbalsta ieguldījums noteikti būtu noticis, kaut arī, iespējams, citā vietā (otrais. scenārijs), un ja atbalsts ir samērīgs, iespējamās norādes par tādiem kropļojumiem kā liela tirgus daļa un jaudas pieaugums nepietiekami aktīvā tirgū principā būtu tādas pašas neatkarīgi no atbalsta.” |
| --- | --- |

(166)

IDAC 40. punktā noteikts, ka tad, “ja [...] hipotētiska analīze pieļauj varbūtību, ka bez atbalsta ieguldījums noteikti būtu noticis, kaut arī, iespējams, citā vietā (otrais. scenārijs), un ja atbalsts ir samērīgs, iespējamās norādes par tādiem kropļojumiem kā liela tirgus daļa un jaudas pieaugums nepietiekami aktīvā tirgū principā būtu tādas pašas neatkarīgi no atbalsta.”

IDAC

| (167) | Tā kā atbalsta pasākums pamato otrajā scenārijā minēto lēmumu par ieguldījumu un atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, negatīva ietekme uz konkurenci nav konstatēta. Jebkurā gadījumā, veicot ieguldījumu citā vietā, tiktu radīts tāda paša līmeņa konkurences kropļojumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalstam nav negatīvas ietekmes uz konkurenci. |
| --- | --- |

(167)

Tā kā atbalsta pasākums pamato otrajā scenārijā minēto lēmumu par ieguldījumu un atbalsts ir ierobežots līdz minimumam, negatīva ietekme uz konkurenci nav konstatēta. Jebkurā gadījumā, veicot ieguldījumu citā vietā, tiktu radīts tāda paša līmeņa konkurences kropļojumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbalstam nav negatīvas ietekmes uz konkurenci.

| (168) | Atbilstoši IDAC 53. punktam, ja bez atbalsta ieguldījums tiktu piesaistīts nabadzīgākam reģionam (jo vairāk reģionālo problēmu, jo augstāka reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte) vai reģionam, kuram ir, kā tiek uzskatīts, tādas pašas problēmas kā mērķa reģionam (tā pati reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte), būs negatīvs faktors vispārējā līdzsvara pārbaudē, kuru diez vai kompensēs kādi pozitīvi faktori, jo tas ir pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam. |
| --- | --- |

(168)

Atbilstoši IDAC 53. punktam, ja bez atbalsta ieguldījums tiktu piesaistīts nabadzīgākam reģionam (jo vairāk reģionālo problēmu, jo augstāka reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte) vai reģionam, kuram ir, kā tiek uzskatīts, tādas pašas problēmas kā mērķa reģionam (tā pati reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte), būs negatīvs faktors vispārējā līdzsvara pārbaudē, kuru diez vai kompensēs kādi pozitīvi faktori, jo tas ir pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam.

IDAC

| (169) | Tā kā Ungārija apstiprināja, ka lēmumu pieņemšanas agrīnajos posmos uzņēmums AUDI ir atteicies no teorētiskās iespējas izveidot jaunu ražotni Austrumeiropā un ka neviena no esošajiem vietām ar augstāku vai tādu pašu atbalsta intensitāti netika uzskatīta par iespējamu atrašanās vietu (skatīt 23. zemsvītras piezīmi), Komisija uzskata, ka atbalstam nav pret kohēziju vērstas ietekmes, kas būtu pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam. |
| --- | --- |

(169)

Tā kā Ungārija apstiprināja, ka lēmumu pieņemšanas agrīnajos posmos uzņēmums AUDI ir atteicies no teorētiskās iespējas izveidot jaunu ražotni Austrumeiropā un ka neviena no esošajiem vietām ar augstāku vai tādu pašu atbalsta intensitāti netika uzskatīta par iespējamu atrašanās vietu (skatīt 23. zemsvītras piezīmi), Komisija uzskata, ka atbalstam nav pret kohēziju vērstas ietekmes, kas būtu pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam.

AUDI

6.7.   ATBALSTA POZITĪVĀS UN NEGATĪVĀS IETEKMES SALĪDZINĀJUMS

ATBALSTA POZITĪVĀS UN NEGATĪVĀS IETEKMES SALĪDZINĀJUMS

| (170) | Kad ir konstatēts, ka atbalsts rada stimulu veikt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un ka tas ir samērīgs, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme. |
| --- | --- |

(170)

Kad ir konstatēts, ka atbalsts rada stimulu veikt ieguldījumus attiecīgajā reģionā un ka tas ir samērīgs, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme.

| (171) | Novērtējums apstiprināja, ka atbalsta pasākumam ir stimulējoša ietekme ieguldījumu piesaistīšanā, kas sniedz nozīmīgu ieguldījumu reģionālajā attīstībā nelabvēlīgā reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, neliedzot ieguldījumus nevienam citam reģionam ar tādu pašu vai augstāku atbalsta maksimālo intensitāti (nav pret kohēziju vērstas ietekmes). Komisija uzskata, ka ieguldījumu piesaistīšana nabadzīgākam reģionam ir noderīgāka kohēzijai Savienībā nekā gadījumā, ja tos pašus ieguldījumus veiktu attīstītākā reģionā. Kā norādīts IDAC 53. punktā, Komisija uzskata, ka “saskaņā ar līdzsvara pārbaudi parasti tiks uzskatīts, ka pozitīvās sekas, ko rada reģionālais atbalsts, kurš tikai kompensē tīro izmaksu starpību, kas saistīta ar attīstītāku alternatīvo ieguldījuma atrašanās vietu [...], atsver negatīvo ietekmi jaunam ieguldījumam alternatīvajā atrašanās vietā”. |
| --- | --- |

(171)

Novērtējums apstiprināja, ka atbalsta pasākumam ir stimulējoša ietekme ieguldījumu piesaistīšanā, kas sniedz nozīmīgu ieguldījumu reģionālajā attīstībā nelabvēlīgā reģionā, kurš ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, neliedzot ieguldījumus nevienam citam reģionam ar tādu pašu vai augstāku atbalsta maksimālo intensitāti (nav pret kohēziju vērstas ietekmes). Komisija uzskata, ka ieguldījumu piesaistīšana nabadzīgākam reģionam ir noderīgāka kohēzijai Savienībā nekā gadījumā, ja tos pašus ieguldījumus veiktu attīstītākā reģionā. Kā norādīts IDAC 53. punktā, Komisija uzskata, ka “saskaņā ar līdzsvara pārbaudi parasti tiks uzskatīts, ka pozitīvās sekas, ko rada reģionālais atbalsts, kurš tikai kompensē tīro izmaksu starpību, kas saistīta ar attīstītāku alternatīvo ieguldījuma atrašanās vietu [...], atsver negatīvo ietekmi jaunam ieguldījumam alternatīvajā atrašanās vietā”.

IDAC

| (172) | Saistībā ar iepriekš minēto Komisija konstatē, ka, tā kā atbalsts ir proporcionāls tīro izmaksu starpībai, kas saistītas ar ieguldījuma veikšanu izraudzītajā reģionā salīdzinājumā ar alternatīvu atrašanās vietu attīstītākā reģionā, atbalsta pozitīvās sekas, ņemot vērā tā mērķi un piemērotību, kā norādīts iepriekš, pārsniedz negatīvo ietekmi alternatīvajā vietā. |
| --- | --- |

(172)

Saistībā ar iepriekš minēto Komisija konstatē, ka, tā kā atbalsts ir proporcionāls tīro izmaksu starpībai, kas saistītas ar ieguldījuma veikšanu izraudzītajā reģionā salīdzinājumā ar alternatīvu atrašanās vietu attīstītākā reģionā, atbalsta pozitīvās sekas, ņemot vērā tā mērķi un piemērotību, kā norādīts iepriekš, pārsniedz negatīvo ietekmi alternatīvajā vietā.

| (173) | Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 68. punktam un ņemot vērā padziļināto novērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz IDAC, Komisija konstatē, ka atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un ka ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(173)

Atbilstoši RAP 2007.–2013. gadam 68. punktam un ņemot vērā padziļināto novērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz IDAC, Komisija konstatē, ka atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un ka ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

IDAC

7.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (174) | Komisija uzskata, ka Ungārija ir nelikumīgi īstenojusi reģionālu atbalstu par labu uzņēmuma AHM ieguldījumu projektam, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija secina, ka reģionālais ieguldījumu atbalsts par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd, kas tika piešķirts pirms 2014. gada 1. jūlija ar priekšnoteikumu, ka tam daļēji nepieciešams Komisijas apstiprinājums, atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti RAP 2007.–2013. gadam un IDAC, un tādējādi to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, |
| --- | --- |

(174)

Komisija uzskata, ka Ungārija ir nelikumīgi īstenojusi reģionālu atbalstu par labu uzņēmuma AHM ieguldījumu projektam, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Komisija secina, ka reģionālais ieguldījumu atbalsts par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd, kas tika piešķirts pirms 2014. gada 1. jūlija ar priekšnoteikumu, ka tam daļēji nepieciešams Komisijas apstiprinājums, atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti RAP 2007.–2013. gadam un IDAC, un tādējādi to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam,

AHM

AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

IDAC,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kuru Ungārija ir īstenojusi par labu uzņēmumam AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd un kura maksimālā summa ir 39 952 miljoni Ungārijas forintu (atbilstoši diskontēšanas likmei paziņošanas datumā) pašreizējā vērtībā un kura maksimālā atbalsta intensitāte ir 11,24 % no bruto dotācijas ekvivalenta, ir saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē, 2016. gada 1. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 418, 21.11.2014., 25. lpp.

1

(2)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.). Komisija 2013. gada 28. jūnijā pieņēma Reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014.–2020. gadam, ar kurām tā pagarināja RAP piemērošanas termiņu līdz 2014. gada 30. jūnijam (186. punkts) (OV C 209, 23.1.2013., 1. lpp.)

2

(3)  
  OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Valsts atbalsts N 487/2006 – Ungārijas valsts reģionālā atbalsta karte 2007.–2013. gadam (OV C 256, 24.10.2006., 6. lpp.), kas pagarināts ar valsts atbalstu Nr. SA.36879 (2013/N) – Ungārijas reģionālās atbalsta kartes 2007.–2013. gadam darbības pagarinājums līdz 2014. gada 30. jūnijam (OV C 69, 7.3.2014., 1. lpp.).

5

(6)  No tām 72 rūpnīcas Eiropā un 46 rūpnīcas Amerikas, Āzijas un Āfrikas valstīs.

6

(7)  
  Volkswagen grupas 2014. gada pārskats.

7

Volkswagen

(*1)  Konfidenciāla informācija.

*1

(8)  
  R. L Polk & Co. (dēvēts arī par POLK) ir globāli integrēta organizācija un nozīmīgs tirgus informācijas un analītikas pakalpojumu sniedzējs autobūves nozarē. Viens no pasaules vadošajiem kritiskās informācijas un analītikas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmums IHS Inc.
  2013. gada 16. jūlijā noslēdza uzņēmuma R L. Polk & Co iegādi. Pēc POLK pievienošanas uzņēmums IHS Automotive nodrošina īpašās zināšanas un prognostisko izpratni visā autobūves vērtību ķēdē. POLK iedala vieglo automobiļu tirgu šādos segmentos: A000, A00, A0, A, B, C, D un E, kur A000 segments ir mazas pilsētvides automašīnas, bet E segments ir augstākā luksusa kategorija. No A000 segmenta līdz E segmentam pakāpeniski pieaug pasažieru automašīnu vidējās cenas, izmēri un dzinēja veiktspējas vidējie rādītāji.

8

R. L Polk & Co.

POLK

IHS Inc.

R L. Polk & Co

POLK

IHS Automotive

POLK

(9)  Šajā lēmumā norādītas summas, kas izteiktas EUR, pamatojoties uz valūtas maiņas kursu 299,67 HUF/EUR, kas bija spēkā paziņošanas brīdī.

9

(10)  Šajā lēmumā norādītās pašreizējās vērtības aprēķinātas, pamatojoties uz 5,62 procentu diskontēšanas likmi, kas bija spēkā paziņošanas brīdī. Par bāzes gadu diskontēšanas likmes aprēķinā izmantots 2013. gads, proti, paziņošanas gads.

10

(11)  Informācijas kopsavilkuma lapa par shēmu XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) tika publicēta Oficiālajā Vēstnesī (OV C 180, 2.8.2007., 6. lpp.).

11

A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás

Oficiālajā Vēstnesī

(12)  Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2007. gada 10. maija lēmums lietā N 651/2006 saistībā ar attīstībai paredzētajiem nodokļu guvumiem (labojumi N 504/2004) (OV C 152, 6.7.2007., 2. lpp.), kas grozīts ar Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmumu (N 646/2007, SA.24441), 2008. gada 17. jūnija lēmumu (N 735/2007, SA.24683), 2010. gada 6. maija lēmumu (N 132/2010, SA.30728) un 2011. gada 23. februāra lēmumu (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  Šī pieeja atbilst šādiem Komisijas lēmumiem par valsts atbalstu: SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), 2011. gada 9. februāra lēmumam (C(2011) 612) lietā SA.30340 (OV C 151, 21.5.2011., 5. lpp.); SA.32169 (Volkswagen Sachsen), 2011. gada 13. jūlija lēmumam (C(2011) 4935) lietā SA.32169 (OV C 361, 10.12.2011., 17. lpp.); N 767/07 (Ford Craiova), 2008. gada 30. aprīļa lēmumam (C(2008) 1613) lietā N 767/07 (OV C 238, 17.9.2008., 4. lpp.); N 635/2008 (Fiat Sicily), 2009. gada 29. aprīļa lēmumam (C(2009) 3051) lietā N 635/2008 (OV C 219, 12.9.2009., 3. lpp.); un N 473/2008 (Ford Espana), 2009. gada 17. jūnija lēmumam (C(2009) 4530) lietā N 473/2008 (OV C 19, 26.1.2010., 5. lpp.).

14

Fiat Powertrain Technologies

Volkswagen Sachsen

Ford Craiova

Fiat Sicily

Ford Espana

(15)  Skatīt N 671/2008, Mercedes-Benz Hungary (pārklāšanās starp blakus esošajiem A un B segmentiem), SA.32169 Volkswagen Sachsen, 60. apsvēruma ff. punkts, un SA.32076 Ford Espana, 83. apsvērums (A0 un B segmenta un A segmenta automobiļu pieprasījuma ķēdes aizstājamība).

15

Mercedes-Benz Hungary

Volkswagen Sachsen

Ford Espana

(16)  Pamatojoties uz datiem, kas sniegti dr. Džeimsa A. Langenfelda (Dr. James A. Langenfeld) (Navigant Economics) ģeogrāfiskā tirgus provizoriskajā ekonomiskajā analīzē (2011) un kuri liecina, ka aptuveni 13 % A segmenta automobiļu un vairāk nekā 25 % B segmenta automobiļu, kas ražoti EEZ laikposmā no 2004. līdz 2010. gadam, tika eksportēti uz citiem pasaules reģioniem. Attiecībā uz importu vairāk nekā 14 % A segmenta automobiļu un vairāk nekā 18 % B segmenta automobiļu, kas pārdoti EEZ, tika ražoti citos reģionos.

16

Dr. James A. Langenfeld

Navigant Economics

(17)  
  Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market, Dr. James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

17

Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market

Dr. James A. Langenfeld

Navigant Economics

(18)  Ungārija savu pieņēmumu par koeficienta 2,5 izmantošanu pamato ar pētījumu, kurā izvērtēts mehānisko transportlīdzekļu piegādes nozares ieguldījums ASV un šīs valsts 50 štatu ekonomikā. Pētījumu pēc Dzinēju un aprīkojuma ražotāju asociācijas (Motor and Equipment Manufacturers Association) pasūtījuma 2007. gadā sagatavoja Ekonomikas un uzņēmējdarbības grupas Autobūves pētniecības centrs (Economics and Business Group, Center of Automotive Research).

18

Motor and Equipment Manufacturers Association

Economics and Business Group

Center of Automotive Research

(19)  Jau pastāv uzņēmuma AUDI HUNGARIA Autoinženierijas nodaļu grupa ar Iekšdedzes dzinēju nodaļu, Materiālzinātņu un tehnoloģijas nodaļu un Autobūves nodaļu.

19

AUDI HUNGARIA

(20)  
  A3 Cabriolet un A3 Sedan ražošanas sākums tika noteikts attiecīgi 2012. gada novembrī un 2013. gada martā, bet TT Coupé un TT Roadster – attiecīgi 2014. gada februārī un septembrī.

20

A3 Cabriolet

A3 Sedan

TT Coupé

TT Roadster

(21)  Ja produktu izstrādes un plānošanas posmā atrašanās vietas provizoriskā izvēle aprobežojās ar AUDI ražotnēm, t. i., starp [vietu Nr. 3 neatbalstāmā reģionā EEZ] un Ģēru, tad šajā posmā pieņēmumi par atrašanās vietu tika apstrīdēti grupas līmenī, un tika izstrādāti alternatīvi scenāriji. Jau trīs mēnešus pirms lēmuma par produktu attiecībā uz jauno A3 Sedan 2010. gada [...] [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] uzsāka atšķirīgu atrašanās vietu un dažādu ieguldījumu scenāriju salīdzināšanu.

21

AUDI

A3 Sedan

(22)  Uzņēmums AUDI 2008. gadā konceptuāli apsvēra domu par ieguldījumu jaunā nozarē Austrumeiropā, kas tomēr netika attīstīta plānošanas turpmākajos posmos. Lēmuma ieteikumā, ko sagatavoja [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļa] un uzņēmums AUDI un ar kuru grupas vadība tika iepazīstināta tās 2010. gada [...] sanāksmē, ieguldījums jaunā nozarē tika parādīts kā neīstenojama iespēja gan ieguldījuma satvara, gan laika ierobežojumu dēļ, ko noteica paredzētie ražošanas uzsākšanas datumi.

22

AUDI

AUDI

(23)  Ungārija iesniedza informāciju, kurā parādītas VW grupas visas esošās ražotnes, kas atrodas reģionos ar 30 % vai augstāku atbalsta intensitāti (t. i., ar tādu pašu vai augstāku atbalsta intensitāti kā Ģērā). Tomēr nebija iespējams apsvērt nevienu no šīm atrašanās vietām, jo tās neatbilda kritērijam “paplašināšanas vai pielāgošanas iespējas” un/vai “struktūru savietojamība”. Nevienā no šīm atrašanās vietām nebija pietiekami daudz brīvu telpu ieguldījumu projekta vajadzībām.

23

VW

(24)  Lēmumi par produktu attiecībā uz AUDI TT Coupé un TT Roadster tika pieņemti 2011. gada [...] zīmola līmenī, grupa tos apstiprināja 2011. gada [...]. Pirms tam visos uzņēmuma dokumentos tas tika dēvēts par modeļa TT pēcnācēju.

24

AUDI TT Coupé

TT Roadster

(25)  Grupas līmenī valde pieņem lēmumus par ieguldījumu projektiem un to īstenošanas vietām ar K-VAI (Ieguldījumu padomes komitejas) starpniecību, pamatojoties uz [Grupas uzņēmumu kontroles nodaļas] sagatavotu analīzi.

25

K-VAI

(26)  Ir jānosaka izmaksu neizdevīguma vērtība 2013. gada cenās, lai varētu salīdzināt to ar iespējamo valsts atbalstu (kas tiek noteikts 2013. gada cenās) un tādējādi noteikt tīro neizdevīgumu Ģēras pilsētai. Šādam aprēķinam šķiet lietderīgi izmantot diskontēšanas likmi, kas piemērojama eurozonā brīdī, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu (2010. gada decembrī, t. i., 2,45 %), jo lēmumu par ieguldījumu uzņēmums, kura galvenais birojs atrodas eurozonā, pieņēma EUR, ņemot vērā aplēstās izmaksas EUR.

26

(27)  Šīs atbalsta summas pamatā ir plānotās attiecināmās ieguldījumu izmaksas 1 186 miljonu euro apmērā. Īstenošanas un apstiprināšanas gaitā Ungārija paskaidroja, ka plānotajās izmaksās ir veiktas papildu izmaiņas un ka ieguldījumu līgums visbeidzot tika noslēgts, ņemot vērā plānotās attiecināmās izmaksas 1 186 miljonu euro apmērā pašreizējā vērtībā.

27

(28)  Padomes 2015. gada 13. jūlija Regula (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 248, 24.9.2015., 9. lpp.). Pats par sevi saprotams, ka tad, kad Ungārija iesniedza piezīmes, attiecīgais nosacījums bija 1. panta f) punkts Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

28

(29)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

29

(30)  
  IDAC 56. apsvēruma 1. zemsvītras piezīme.

30

IDAC

(31)  Prakse, ko īstenoja Ungārijas iestādes, atbilst arī Komisijas iepriekšējai lietu praksei; skatīt lēmuma IBIDEN 28. un 110. punktu, saskaņā ar kuru atbalsts līdz individuālajai paziņošanas robežvērtībai Ungārijas uzņēmumam IBIDEN tika piešķirts (vēl pirms paziņošanas Komisijai), balstoties uz pastāvošām reģionālā atbalsta shēmām, un Komisijas apstiprinājums bija vajadzīgs tikai atlikušajai atbalsta summai. Uzņēmuma IBIDEN gadījumā atbalsts tikai piešķirts un daļēji ieviests par labu uzņēmumam IBIDEN
  2005. gada 25. februārī un 3. martā. Valsts iestādes paziņoja Komisijai par dotācijas pasākumu 2005. gada 1. aprīlī un 2006. gada 30. augustā. Minētajā procedūrā Komisija secināja, ka atbalsts, par kuru bija jāpaziņo, nav saderīgs ar kopējo tirgu, tomēr Komisija, daļēji izmaksājot dotāciju, ar lēmumu apstiprināja, ka Ungārijas iestādes ir rīkojušās atbilstoši noteikumiem.

31

IBIDEN

IBIDEN

IBIDEN

IBIDEN

(32)  Komisijas apstiprinājums ir vajadzīgs tikai tai daļai, kas pārsniedz paziņošanas robežvērtību, kā minēts rakstā par valsts atbalstu uzņēmumam IBIDEN Ungārijā, kura autori ir Evelīna Tumasonīte (Evelina TUMASONYTĖ), Živile Didžiokaite (Živilė DIDŽIOKAITĖ) un Andrašs Tari (András TARI) un kas publicēts informatīvā izdevuma par konkurences politiku 2008. gada 2. numura 69. lpp.

32

IBIDEN

Evelina TUMASONYTĖ

Živilė DIDŽIOKAITĖ

András TARI

(33)  Skatīt spriedumu C-301/87. Francijas Republika pret Komisiju (Boussac), 33. punkts (Recueil 1990, I-307. lpp.).

33

Boussac

Recueil

(34)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Polija (OV C 305, 10.10.2012., 8. lpp.).

35

LIP

Mondi Swiecie S.A.

(36)  Kā norādīts lēmuma Mondi 68. punktā: “Tāpēc par atbalstu, kas piešķirts [...], ir jāpaziņo Komisijai visā tā kopumā, ja tas pārsniedz paziņošanas robežvērtību”.

36

Mondi

(37)  SA.32009 (2011/C) – Uzņēmumam BMW AG piešķirtais valsts atbalsts lielam ieguldījumu projektam Leipcigā.

37

BMW AG

(38)  Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmums 2008/830/EK par valsts atbalstu C 21/07 (ex N 578/06), ko Ungārija plāno piešķirt IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (OV L 295, 4.11.2008., 34. lpp.).

38

IBIDEN Hungary Gyártó Kft.

(39)  Komisijas paziņojums. Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi (OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp.).

39

(40)  Spriedums lietā C-301/87 Francijas Republika pret Komisiju (Boussac) (Recueil 1990, I-307).

40

Boussac

Recueil

(41)  Pats par sevi saprotams, ka jebkurā gadījumā un tādējādi neatkarīgi no 2007.–2013. gada RAP 68. punktā noteiktajām robežvērtībām Komisijai, pirms pieņemt lēmumu par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, ir jāsalīdzina atbalsta pozitīvā un negatīvā ietekme. Skatīt Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-304/08 Smurfit Kappa Group/Komisija EU:T:2012:351, 94. punkts.

41

Smurfit Kappa Group/Komisija

(42)  
  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

42

(43)  Skatīt, piemēram, Komisijas galīgo lēmumu Porsche lietā (pieņemts 2014. gada jūlijā), kur tā atstāja atklātu jautājumu par tirgus definīciju un, pārbaudot visu “iespējamās automobiļu segmentu tirgu definīciju (tostarp visšaurāko segmentāciju, attiecībā uz kuru ir pieejami dati)”, piemēroja tradicionālo pieeju. Skatīt šā lēmuma 34. apsvērumu, kurā minēta virkne lietu, tostarp Fiat Powertrain Technologies, SA.30340: lēmums pieņemts 2011. gada 9. februārī (C(2011) 612) (OV C 151, 21.5.2011., 5. lpp.); SA.32169 Volkswagen Sachsen: lēmums pieņemts 2011. gada 13. jūlijā (C(2011) 4935) (OV C 361, 10.12.2011., 17. lpp.).

43

Porsche

Fiat Powertrain Technologies

Volkswagen Sachsen

(44)  Pamatnostādnes par horizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par uzņēmumu koncentrāciju kontroli (OV C 31, 5.2.2004., 5. lpp.).

44

(45)  Kā redzams šā lēmuma 140. apsvērumā, jautājumam par segmentāciju nav praktisku seku, jo tas neietekmē 68. punkta a) apakšpunktā minētās pārbaudes iznākumu.

45

(46)  Analīzē pēc laikrindas metodes datu diferencēšanu (t. i., secīgu datu sadaļu starpā esošu atšķirību uzskaiti) izmanto, lai aplūkotu datu dinamiku, proti, laika periodu tendenču klātbūtni laikrindās. Diferencētas laikrindas tādējādi kļūst par jaunu datu rindu, no kuras ir izņemtas laika periodu tendences. Tādējādi šāda metode, visticamāk, ir stacionāra.

46

(47)  Skaidrības labad svari, kas tiek izmantoti vidējo līmeņu noteikšanai, tiek atvasināti no daudzuma, kādā katrs grozā iekļautais produkts tiek patērēts. Tāpēc vidējā cena proporcionāli vairāk sekos tās preces cenu izmaiņām, kura tiek vairāk pārdota. Normalizācija ir tikai matemātiska procedūra, lai proporcionāli samazinātu cenu vērtību pret vienu pārskata periodu. Dažādiem indeksiem tiek izmantoti dažādi atskaites periodi.

47

(48)  
  IDAC 53. punktā noteikts, ka otrajā scenārijā, saskaņā ar kuru ir jāsniedz pierādījumi par alternatīvu atrašanās vietu, novērtējuma secinājums, ka bez atbalsta ieguldījums būtu ticis piesaistīts nabadzīgākam reģionam (augstāka maksimālā reģionālā atbalsta intensitāte) vai reģionam, kuram ir, kā tiek uzskatīts, tādas pašas problēmas kā mērķa reģionam (tā pati reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte), būs negatīvs faktors vispārējā līdzsvara pārbaudē, kuru diez vai kompensēs kaut kādi pozitīvi faktori. Konkrēti šajā lietā tas nozīmē, ka, tā kā Ģēras pilsētai ir augstāka reģionālā atbalsta intensitāte (t. i., reģions tiek uzskatīts par mazāk attīstītu) nekā [vietai Nr. 2 atbalstāmā EEZ reģionā, kas ir tiesīgs saņemt reģionālo atbalstu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam], [EEZ valsts Nr. 1] nevarētu piešķirt atbalstu šim ieguldījumu projektam.

48

IDAC

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/51

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2008

(2016. gada 15. novembris)

par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7023)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvu 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (3), un jo īpaši tās 14. panta 2. punktu, 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 19. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 19. panta 4. un 6. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (4), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Nodulārais dermatīts (ND) ir vektoru pārnēsāta vīrusa izraisīta liellopu slimība. Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2014. gada 3. decembra zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu (EFSA atzinums) (5) ND var pārnest tieši un netieši. ND rada smagus zaudējumus lopkopībai un var izplatīties ļoti ātri, it īpaši ar dzīvu dzīvnieku, vektoru un ar dažu no inficētiem dzīvniekiem iegūtu produktu starpniecību. |
| --- | --- |

(1)

Nodulārais dermatīts (ND) ir vektoru pārnēsāta vīrusa izraisīta liellopu slimība. Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2014. gada 3. decembra zinātnisko atzinumu par nodulāro dermatītu (EFSA atzinums) (5) ND var pārnest tieši un netieši. ND rada smagus zaudējumus lopkopībai un var izplatīties ļoti ātri, it īpaši ar dzīvu dzīvnieku, vektoru un ar dažu no inficētiem dzīvniekiem iegūtu produktu starpniecību.

| (2) | Direktīva 92/119/EEK nosaka vispārīgus kontroles pasākumus, kas piemērojami noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp ND, uzliesmojuma gadījumā. Tie ietver kontroles pasākumus, kas jāveic, ja ir aizdomas par ND klātbūtni saimniecībā un ja klātbūtne ir apstiprināta, tostarp aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap uzliesmojumiem un citus papildu kontroles pasākumus, kas jāveic, lai novērstu slimības izplatīšanos un izskaustu infekciju. Papildus citiem kontroles pasākumiem minētie kontroles pasākumi ND uzliesmojuma gadījumā paredz arī vakcināciju. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 92/119/EEK nosaka vispārīgus kontroles pasākumus, kas piemērojami noteiktu dzīvnieku slimību, tostarp ND, uzliesmojuma gadījumā. Tie ietver kontroles pasākumus, kas jāveic, ja ir aizdomas par ND klātbūtni saimniecībā un ja klātbūtne ir apstiprināta, tostarp aizsardzības un uzraudzības zonu izveidi ap uzliesmojumiem un citus papildu kontroles pasākumus, kas jāveic, lai novērstu slimības izplatīšanos un izskaustu infekciju. Papildus citiem kontroles pasākumiem minētie kontroles pasākumi ND uzliesmojuma gadījumā paredz arī vakcināciju.

| (3) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem (ES) 2015/1500 (6) un (ES) 2016/645 (7) nosaka dažus aizsardzības pasākumus saistībā ar ND apstiprināšanu Grieķijā 2015. gadā un Bulgārijā 2016. gadā. Minētie aizsardzības pasākumi ietver tādas inficētās zonas izveidošanu minētajās dalībvalstīs, kas aprakstīta katra minētā īstenošanas lēmuma pielikumā un kas ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts ND, un aizsardzības un uzraudzības zonas, kuras Grieķija un Bulgārija pienācīgi izveidojušas saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK. Sakarā ar šīs slimības situācijas attīstību Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1500 un Īstenošanas lēmums (ES) 2016/645 ir vairākkārt grozīti, tostarp paplašinot inficēto zonu, lai iekļautu papildu reģionālās vienības Grieķijā un Bulgārijā. Minētos īstenošanas lēmumus piemēro līdz 2016. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumiem (ES) 2015/1500 (6) un (ES) 2016/645 (7) nosaka dažus aizsardzības pasākumus saistībā ar ND apstiprināšanu Grieķijā 2015. gadā un Bulgārijā 2016. gadā. Minētie aizsardzības pasākumi ietver tādas inficētās zonas izveidošanu minētajās dalībvalstīs, kas aprakstīta katra minētā īstenošanas lēmuma pielikumā un kas ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts ND, un aizsardzības un uzraudzības zonas, kuras Grieķija un Bulgārija pienācīgi izveidojušas saskaņā ar Direktīvu 92/119/EEK. Sakarā ar šīs slimības situācijas attīstību Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1500 un Īstenošanas lēmums (ES) 2016/645 ir vairākkārt grozīti, tostarp paplašinot inficēto zonu, lai iekļautu papildu reģionālās vienības Grieķijā un Bulgārijā. Minētos īstenošanas lēmumus piemēro līdz 2016. gada 31. decembrim.

| (4) | Komisijas Īstenošanas lēmumos (ES) 2015/2055 (8) un (ES) 2016/1183 (9) noteikts, ka Grieķija un Bulgārija var veikt ārkārtas vakcināciju liellopiem, kas tiek turēti saimniecībās vakcinācijas zonā, kā izklāstīts minēto īstenošanas lēmumu I pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas Īstenošanas lēmumos (ES) 2015/2055 (8) un (ES) 2016/1183 (9) noteikts, ka Grieķija un Bulgārija var veikt ārkārtas vakcināciju liellopiem, kas tiek turēti saimniecībās vakcinācijas zonā, kā izklāstīts minēto īstenošanas lēmumu I pielikumā.

| (5) | Ne tikai Grieķija un Bulgārija, bet arī ievērojams skaits trešo valstu Dienvidaustrumeiropā no 2016. gada aprīļa līdz augustam bija ziņojušas par ND uzliesmojumiem to teritorijās pirmo reizi, proti, Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Kosova (10), Melnkalne un Serbija. Visas minētās trešās valstis ir paziņojušas Komisijai, ka vakcinācija pret ND ir iekļauta to pašreizējā slimības kontroles politikā, kā arī citos pasākumos. |
| --- | --- |

(5)

Ne tikai Grieķija un Bulgārija, bet arī ievērojams skaits trešo valstu Dienvidaustrumeiropā no 2016. gada aprīļa līdz augustam bija ziņojušas par ND uzliesmojumiem to teritorijās pirmo reizi, proti, Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Kosova (10), Melnkalne un Serbija. Visas minētās trešās valstis ir paziņojušas Komisijai, ka vakcinācija pret ND ir iekļauta to pašreizējā slimības kontroles politikā, kā arī citos pasākumos.

| (6) | Saskaņā ar EFSA atzinumu (11) komerciāli pieejamas ir tikai dzīva novājināta vīrusa vakcīnas pret ND. EFSA atzinumā Neethling novājināta ND vīrusa vakcīna raksturota kā ļoti efektīva saslimstības novēršanai. Tā kā homologas ND vakcīnas ir efektīvākas nekā vakcīnas, kuru pamatā ir novājināti aitu baku vīrusi, ieteicams izmantot šīs vakcīnas, ja vien vakcīnu ražotāji, kuri darbojas tikai ārpus Savienības, tās var nodrošināt. Saskaņā ar EFSA atzinumu ND izraisītājs skarto dzīvnieku ādā pat bez redzamiem bojājumiem var atrasties līdz 92 dienām. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar EFSA atzinumu (11) komerciāli pieejamas ir tikai dzīva novājināta vīrusa vakcīnas pret ND. EFSA atzinumā Neethling novājināta ND vīrusa vakcīna raksturota kā ļoti efektīva saslimstības novēršanai. Tā kā homologas ND vakcīnas ir efektīvākas nekā vakcīnas, kuru pamatā ir novājināti aitu baku vīrusi, ieteicams izmantot šīs vakcīnas, ja vien vakcīnu ražotāji, kuri darbojas tikai ārpus Savienības, tās var nodrošināt. Saskaņā ar EFSA atzinumu ND izraisītājs skarto dzīvnieku ādā pat bez redzamiem bojājumiem var atrasties līdz 92 dienām.

| (7) | Tādas vakcīnas pret ND, kurām Savienībā izsniegta tirdzniecības atļauja, nav pieejamas. Tāpēc ārkārtas vakcināciju atbilstoši Direktīvas 92/119/EEK 19. pantam var veikt tikai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/82/EK (12) 8. pantu, ar kuru dalībvalstīm ir atļauts nopietnu epizootisku slimību, piemēram, ND, gadījumā uz laiku atļaut lietot tādas imunoloģiskas veterinārās zāles, kam nav tirdzniecības atļaujas. |
| --- | --- |

(7)

Tādas vakcīnas pret ND, kurām Savienībā izsniegta tirdzniecības atļauja, nav pieejamas. Tāpēc ārkārtas vakcināciju atbilstoši Direktīvas 92/119/EEK 19. pantam var veikt tikai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/82/EK (12) 8. pantu, ar kuru dalībvalstīm ir atļauts nopietnu epizootisku slimību, piemēram, ND, gadījumā uz laiku atļaut lietot tādas imunoloģiskas veterinārās zāles, kam nav tirdzniecības atļaujas.

| (8) | Saskaņā ar EFSA steidzamo ieteikumu par nodulāro dermatītu (13), ko pieņēma 2016. gada 29. jūlijā, vakcinācija pret ND ir efektīvākais veids minētās slimības izplatīšanās samazināšanai. Lai izskaustu ND, ir nepieciešams vakcinēt visu uzņēmīgo populāciju ND apdraudētajos vai skartajos reģionos, lai mazinātu uzliesmojumu skaitu, un gan dzīvnieku, gan saimniecību līmenī ir jāsasniedz plašs vakcinācijas tvērums. Tāpēc attiecībā uz vakcināciju pret ND būtu jāparedz stabila profilakses un kontroles politika. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar EFSA steidzamo ieteikumu par nodulāro dermatītu (13), ko pieņēma 2016. gada 29. jūlijā, vakcinācija pret ND ir efektīvākais veids minētās slimības izplatīšanās samazināšanai. Lai izskaustu ND, ir nepieciešams vakcinēt visu uzņēmīgo populāciju ND apdraudētajos vai skartajos reģionos, lai mazinātu uzliesmojumu skaitu, un gan dzīvnieku, gan saimniecību līmenī ir jāsasniedz plašs vakcinācijas tvērums. Tāpēc attiecībā uz vakcināciju pret ND būtu jāparedz stabila profilakses un kontroles politika.

| (9) | ND izplatīšanās risks no vakcinētiem dzīvniekiem un to produktiem atšķiras no riska, ko rada nevakcinēti dzīvnieki un iespējami inficēti dzīvnieki slimības inkubācijas periodā. Tādēļ ir jāparedz nosacījumi vakcinētu liellopu un no šādiem dzīvniekiem iegūtu produktu nosūtīšanai. Turklāt ND izplatīšanās risks no vakcinētiem vai nevakcinētiem dzīvniekiem, kuru izcelsme ir apgabalā, kurā vakcinē pret ND, bet kurā nav ND uzliesmojumu, atšķiras no riska, ko rada šādi dzīvnieki, ja to izcelsme ir ND skartos apgabalos. Tāpēc attiecībā uz šiem dzīvniekiem arī būtu jāparedz īpaši nosacījumi. |
| --- | --- |

(9)

ND izplatīšanās risks no vakcinētiem dzīvniekiem un to produktiem atšķiras no riska, ko rada nevakcinēti dzīvnieki un iespējami inficēti dzīvnieki slimības inkubācijas periodā. Tādēļ ir jāparedz nosacījumi vakcinētu liellopu un no šādiem dzīvniekiem iegūtu produktu nosūtīšanai. Turklāt ND izplatīšanās risks no vakcinētiem vai nevakcinētiem dzīvniekiem, kuru izcelsme ir apgabalā, kurā vakcinē pret ND, bet kurā nav ND uzliesmojumu, atšķiras no riska, ko rada šādi dzīvnieki, ja to izcelsme ir ND skartos apgabalos. Tāpēc attiecībā uz šiem dzīvniekiem arī būtu jāparedz īpaši nosacījumi.

| (10) | Zinātniskās atziņas par ND ir nepilnīgas. Vakcinēti liellopi ir pasargāti no slimības klīniskajām pazīmēm, taču tie ne vienmēr ir pasargāti no inficēšanās, un ne visiem vakcinētajiem dzīvniekiem izveidojas imunitāte. Tādēļ, lai mazinātu risku, būtu jāatļauj vienīgi vakcinētu dzīvnieku sūtījumu nosūtīšana ne agrāk kā pēc 28 dienām, kas ir maksimālais ND inkubācijas periods pēc vakcinācijas. |
| --- | --- |

(10)

Zinātniskās atziņas par ND ir nepilnīgas. Vakcinēti liellopi ir pasargāti no slimības klīniskajām pazīmēm, taču tie ne vienmēr ir pasargāti no inficēšanās, un ne visiem vakcinētajiem dzīvniekiem izveidojas imunitāte. Tādēļ, lai mazinātu risku, būtu jāatļauj vienīgi vakcinētu dzīvnieku sūtījumu nosūtīšana ne agrāk kā pēc 28 dienām, kas ir maksimālais ND inkubācijas periods pēc vakcinācijas.

| (11) | Dažādas preces rada atšķirīgu ND izplatīšanās risku. Kā norādīts EFSA atzinumā, dzīvu liellopu, to spermas un no inficētiem liellopiem iegūtu jēlādu un ādu pārvietošana rada lielāku eksponētības risku un draud ar nopietnākām sekām nekā citi produkti, piemēram, piens un piena produkti, apstrādātas jēlādas un ādas vai svaiga gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas iegūti no liellopiem. Tomēr nav zinātnisku vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu par to lomu ND pārnesē. Tāpēc šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem vajadzētu būt līdzsvarotiem un samērīgiem ar riskiem. Tāpat nevar izslēgt ND pārnesi ar liellopu spermu, olšūnām un embrijiem. Tāpēc, pamatojoties uz EFSA atzinumu un attiecīgajiem jaunākajiem Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartiem un ieteikumiem, attiecībā uz minētajām precēm būtu jāparedz konkrēti aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(11)

Dažādas preces rada atšķirīgu ND izplatīšanās risku. Kā norādīts EFSA atzinumā, dzīvu liellopu, to spermas un no inficētiem liellopiem iegūtu jēlādu un ādu pārvietošana rada lielāku eksponētības risku un draud ar nopietnākām sekām nekā citi produkti, piemēram, piens un piena produkti, apstrādātas jēlādas un ādas vai svaiga gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas iegūti no liellopiem. Tomēr nav zinātnisku vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu par to lomu ND pārnesē. Tāpēc šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem vajadzētu būt līdzsvarotiem un samērīgiem ar riskiem. Tāpat nevar izslēgt ND pārnesi ar liellopu spermu, olšūnām un embrijiem. Tāpēc, pamatojoties uz EFSA atzinumu un attiecīgajiem jaunākajiem Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartiem un ieteikumiem, attiecībā uz minētajām precēm būtu jāparedz konkrēti aizsardzības pasākumi.

| (12) | Saskaņā ar OIE Dzīvnieku slimību zinātniskās komisijas sniegto informāciju (14) un kā norādīts OIE Sauszemes dzīvnieku veselības standartu komisijas 2016. gada februāra sanāksmes ziņojuma (15) 36. pielikuma B daļā, liellopu skeleta muskuļu gaļa tiek uzskatīta par drošu preci. Nav zinātnisku vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu, kas liecinātu, ka ND vīrusu uz uzņēmīgiem dzīvniekiem var pārnest ar svaigu gaļu, gaļas izstrādājumiem vai gaļas produktiem. Lai gan EFSA zinātniskais atzinums liecina, ka ND vīruss gaļā var izdzīvot nenoteiktu laiku, spēkā esošais ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (16) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 (17) 7. pantu noteiktais Savienības aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju olbaltumvielām izslēdz iespēju, ka ND pārnese varētu notikt orālā ceļā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar OIE Dzīvnieku slimību zinātniskās komisijas sniegto informāciju (14) un kā norādīts OIE Sauszemes dzīvnieku veselības standartu komisijas 2016. gada februāra sanāksmes ziņojuma (15) 36. pielikuma B daļā, liellopu skeleta muskuļu gaļa tiek uzskatīta par drošu preci. Nav zinātnisku vai eksperimentāli iegūtu pierādījumu, kas liecinātu, ka ND vīrusu uz uzņēmīgiem dzīvniekiem var pārnest ar svaigu gaļu, gaļas izstrādājumiem vai gaļas produktiem. Lai gan EFSA zinātniskais atzinums liecina, ka ND vīruss gaļā var izdzīvot nenoteiktu laiku, spēkā esošais ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (16) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 (17) 7. pantu noteiktais Savienības aizliegums barot atgremotājus ar atgremotāju olbaltumvielām izslēdz iespēju, ka ND pārnese varētu notikt orālā ceļā.

| (13) | Piens un piena produkti, kā arī jaunpiens var radīt ND izplatīšanās risku vienīgi tad, ja to ir paredzēts lietot uzņēmīgo sugu dzīvnieku barībā. Tāpēc būtu jānosaka riska mazināšanas pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu ND izplatīšanos ar šādiem produktiem, ja tie paredzēti dzīvnieku barošanai. |
| --- | --- |

(13)

Piens un piena produkti, kā arī jaunpiens var radīt ND izplatīšanās risku vienīgi tad, ja to ir paredzēts lietot uzņēmīgo sugu dzīvnieku barībā. Tāpēc būtu jānosaka riska mazināšanas pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu ND izplatīšanos ar šādiem produktiem, ja tie paredzēti dzīvnieku barošanai.

| (14) | Padomes Direktīvā 64/432/EEK (18) un Komisijas Lēmumā 93/444/EEK (19) paredzēts, ka dzīvnieku pārvietošana notiek, pievienojot veselības sertifikātus. Ja atkāpes no aizlieguma nosūtīt dzīvus dzīvniekus no šā lēmuma I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem piemēro dzīviem dzīvniekiem, kas paredzēti Savienības iekšējai tirdzniecībai vai eksportam uz trešo valsti, minētajos veselības sertifikātos būtu jāietver atsauce uz šo lēmumu, lai nodrošinātu, ka attiecīgajos sertifikātos ir sniegta pietiekama un precīza informācija par veselību. |
| --- | --- |

(14)

Padomes Direktīvā 64/432/EEK (18) un Komisijas Lēmumā 93/444/EEK (19) paredzēts, ka dzīvnieku pārvietošana notiek, pievienojot veselības sertifikātus. Ja atkāpes no aizlieguma nosūtīt dzīvus dzīvniekus no šā lēmuma I pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem piemēro dzīviem dzīvniekiem, kas paredzēti Savienības iekšējai tirdzniecībai vai eksportam uz trešo valsti, minētajos veselības sertifikātos būtu jāietver atsauce uz šo lēmumu, lai nodrošinātu, ka attiecīgajos sertifikātos ir sniegta pietiekama un precīza informācija par veselību.

| (15) | Skaidrības un vienkāršošanas labad Īstenošanas lēmumi (ES) 2015/1500, (ES) 2015/2055, (ES) 2016/645 un (ES) 2016/1183 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu, ar ko visām dalībvalstīm, kuras skar ND vai kuras veic vakcināciju pret ND, paredz grozītus un vienotus pasākumus. |
| --- | --- |

(15)

Skaidrības un vienkāršošanas labad Īstenošanas lēmumi (ES) 2015/1500, (ES) 2015/2055, (ES) 2016/645 un (ES) 2016/1183 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu, ar ko visām dalībvalstīm, kuras skar ND vai kuras veic vakcināciju pret ND, paredz grozītus un vienotus pasākumus.

| (16) | Attiecīgo dalībvalstu iesniegtās vakcinācijas programmas, kas attiecībā uz Grieķiju un Bulgāriju patlaban ir ietvertas attiecīgi Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/2055 un Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1183, kā arī Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma būtu jāpieņem ar citu īstenošanas lēmumu. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgo dalībvalstu iesniegtās vakcinācijas programmas, kas attiecībā uz Grieķiju un Bulgāriju patlaban ir ietvertas attiecīgi Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/2055 un Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1183, kā arī Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma būtu jāpieņem ar citu īstenošanas lēmumu.

| (17) | Bulgārija informēja Komisiju, ka visu liellopu vakcinācija pret ND tika pabeigta 2016. gada 15. jūlijā un ka pēdējo ND gadījumu tās teritorijā apstiprināja 2016. gada 1. augustā. Tādējādi konkrēti Bulgārijas apgabali, kuros ND gadījumu nekad nav bijis, bet kuros ir veikta vakcinācija pret minēto slimību, būtu jāuzskaita šā lēmuma I pielikuma I daļā kā “brīvā zona, kurā veikta vakcinācija”, savukārt pārējā minētās dalībvalsts teritorija būtu jāiekļauj minētajā pielikumā kā “inficētā zona”. |
| --- | --- |

(17)

Bulgārija informēja Komisiju, ka visu liellopu vakcinācija pret ND tika pabeigta 2016. gada 15. jūlijā un ka pēdējo ND gadījumu tās teritorijā apstiprināja 2016. gada 1. augustā. Tādējādi konkrēti Bulgārijas apgabali, kuros ND gadījumu nekad nav bijis, bet kuros ir veikta vakcinācija pret minēto slimību, būtu jāuzskaita šā lēmuma I pielikuma I daļā kā “brīvā zona, kurā veikta vakcinācija”, savukārt pārējā minētās dalībvalsts teritorija būtu jāiekļauj minētajā pielikumā kā “inficētā zona”.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

Ar šo lēmumu nosaka dzīvnieku veselības kontroles pasākumus saistībā ar nodulāro dermatītu dalībvalstīs vai to daļās, kas uzskaitītas I pielikumā (“attiecīgās dalībvalstis”), tostarp minimālās prasības attiecībā uz tām vakcinācijas programmām pret nodulāro dermatītu, ko dalībvalstis iesniegušas Komisijai apstiprināšanai.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “liellopi” ir Bos taurus, Bos indicus, Bison bison un Bubalus bubalis sugu nagaiņi; |
| --- | --- |

1)

“liellopi” ir Bos taurus, Bos indicus, Bison bison un Bubalus bubalis sugu nagaiņi;

Bos taurus

Bos indicus

Bison bison

Bubalus bubalis

| 2) | “nebrīvē turēti savvaļas atgremotāji” ir tādu sugu savvaļas atgremotāji, par kurām saskaņā ar jaunākajām pieejamajām zinātniskajām atziņām ir zināms, ka tās ir saistītas ar nodulārā dermatīta pārnēsāšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

2)

“nebrīvē turēti savvaļas atgremotāji” ir tādu sugu savvaļas atgremotāji, par kurām saskaņā ar jaunākajām pieejamajām zinātniskajām atziņām ir zināms, ka tās ir saistītas ar nodulārā dermatīta pārnēsāšanu un izplatīšanu;

| 3) | “inficētā zona” ir dalībvalsts teritorijas daļa, kas iekļauta šā lēmuma I pielikuma II daļā un ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts un saskaņā ar Direktīvas 92/119/EEK 10. pantu izveidotas aizsardzības un uzraudzības zonas, un kurā pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi vakcinācijas programmas, var veikt vakcināciju pret nodulāro dermatītu; |
| --- | --- |

3)

“inficētā zona” ir dalībvalsts teritorijas daļa, kas iekļauta šā lēmuma I pielikuma II daļā un ietver apgabalu, kurā ir apstiprināts nodulārais dermatīts un saskaņā ar Direktīvas 92/119/EEK 10. pantu izveidotas aizsardzības un uzraudzības zonas, un kurā pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi vakcinācijas programmas, var veikt vakcināciju pret nodulāro dermatītu;

| 4) | “brīvā zona, kurā veikta vakcinācija” ir dalībvalsts teritorijas daļa, kas iekļauta šā lēmuma I pielikuma I daļā un kas ietver tos apgabalus ārpus nodulārā dermatīta inficētās zonas, kuros pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi vakcinācijas programmas, ir veikta vakcinācija pret nodulāro dermatītu. |
| --- | --- |

4)

“brīvā zona, kurā veikta vakcinācija” ir dalībvalsts teritorijas daļa, kas iekļauta šā lēmuma I pielikuma I daļā un kas ietver tos apgabalus ārpus nodulārā dermatīta inficētās zonas, kuros pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi vakcinācijas programmas, ir veikta vakcinācija pret nodulāro dermatītu.

3. pants

Ierobežojumi, kas jāievēro, nosūtot liellopus, nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus un konkrētus dzīvnieku izcelsmes produktus no I pielikumā norādītajiem apgabaliem

Attiecīgās dalībvalstis aizliedz nosūtīt šādu preču sūtījumus:

| a) | dzīvus liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā; |
| --- | --- |

a)

dzīvus liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā;

| b) | liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju spermu, olšūnas un embrijus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā; |
| --- | --- |

b)

liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju spermu, olšūnas un embrijus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā;

| c) | liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju jaunpienu, pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai dzīvnieku barībā, no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā; |
| --- | --- |

c)

liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju jaunpienu, pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai dzīvnieku barībā, no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā;

| d) | no liellopiem un nebrīvē turētiem savvaļas atgremotājiem iegūtus nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas nav e) punktā minētie blakusprodukti, no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā; |
| --- | --- |

d)

no liellopiem un nebrīvē turētiem savvaļas atgremotājiem iegūtus nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas nav e) punktā minētie blakusprodukti, no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā;

| e) | liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, kas nav paredzētas lietošanai pārtikā, no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā. |
| --- | --- |

e)

liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, kas nav paredzētas lietošanai pārtikā, no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā.

4. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt dzīvus liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I daļā

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta a) punktā, kompetentā iestāde var atļaut dzīvu liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju nosūtīšanu no saimniecībām, kas atrodas apgabalos, kuri uzskaitīti I pielikuma I daļā, ar nosacījumu, ka minētie dzīvnieki atbilst vismaz vienam no šiem nosacījumu kopumiem:

| a) | dzīvnieki tiek nosūtīti uz I pielikuma I vai II daļā uzskaitītajiem apgabaliem tajā pašā vai citā dalībvalstī vai uz trešo valsti un atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu un ir no saimniecības, kurā tie turēti vismaz 28 dienas un kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu; |
| --- | --- | --- |

a)

dzīvnieki tiek nosūtīti uz I pielikuma I vai II daļā uzskaitītajiem apgabaliem tajā pašā vai citā dalībvalstī vai uz trešo valsti un atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu un ir no saimniecības, kurā tie turēti vismaz 28 dienas un kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu;

| ii) | sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus; |
| --- | --- |

ii)

sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus;

| iii) | uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK; |
| --- | --- |

iii)

uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK;

| iv) | kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma datumu; un |
| --- | --- |

iv)

kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma datumu; un

| v) | izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti; vai |
| --- | --- |

v)

izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti; vai

| b) | dzīvnieki tiek nosūtīti uz jebkuru apgabalu tajā pašā vai citā dalībvalstī vai uz trešo valsti un atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | dzīvnieki ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu vismaz trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas, un tie ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas; |
| --- | --- | --- |

b)

dzīvnieki tiek nosūtīti uz jebkuru apgabalu tajā pašā vai citā dalībvalstī vai uz trešo valsti un atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

dzīvnieki ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu vismaz trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas, un tie ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas;

| ii) | sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus; |
| --- | --- |

ii)

sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus;

| iii) | uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK; |
| --- | --- |

iii)

uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK;

| iv) | dzīvnieki kopš dzimšanas vai vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir turēti saimniecībā, kurā trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne un kurā pirms tam jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu tika izbrāķēti un iznīcināti visi to skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki, kas atrodas apgabalā, kurš norādīts I pielikuma I daļā, dalībvalstī, kurā vismaz trīs mēnešus pirms nosūtīšanas datuma visi dzīvnieki visos tās apgabalos, kas uzskaitīti I pielikuma I daļā, ir vakcinēti vai revakcinēti pret nodulāro dermatītu saskaņā ar II pielikumu un tiem joprojām ir garantētais imunitātes periods, ko ražotājs norādījis vakcīnas specifikācijā; |
| --- | --- |

iv)

dzīvnieki kopš dzimšanas vai vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir turēti saimniecībā, kurā trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne un kurā pirms tam jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu tika izbrāķēti un iznīcināti visi to skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki, kas atrodas apgabalā, kurš norādīts I pielikuma I daļā, dalībvalstī, kurā vismaz trīs mēnešus pirms nosūtīšanas datuma visi dzīvnieki visos tās apgabalos, kas uzskaitīti I pielikuma I daļā, ir vakcinēti vai revakcinēti pret nodulāro dermatītu saskaņā ar II pielikumu un tiem joprojām ir garantētais imunitātes periods, ko ražotājs norādījis vakcīnas specifikācijā;

| v) | kompetentā iestāde izcelsmes vietā ir īstenojusi tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma un beigu datumu; un |
| --- | --- |

v)

kompetentā iestāde izcelsmes vietā ir īstenojusi tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma un beigu datumu; un

| vi) | izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti; vai |
| --- | --- |

vi)

izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti; vai

| c) | dzīvnieki tiek nosūtīti uz jebkuru dalībvalsts apgabalu vai trešo valsti un atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | dzīvnieki atbilst visām citām attiecīgām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādu dzīvnieku nosūtīšanas dienas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes; |
| --- | --- | --- |

c)

dzīvnieki tiek nosūtīti uz jebkuru dalībvalsts apgabalu vai trešo valsti un atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

dzīvnieki atbilst visām citām attiecīgām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādu dzīvnieku nosūtīšanas dienas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes;

| ii) | dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu un ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu; |
| --- | --- |

ii)

dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu un ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu;

| iii) | sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus; |
| --- | --- |

iii)

sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus;

| iv) | uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK; |
| --- | --- |

iv)

uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK;

| v) | dzīvnieki kopš dzimšanas vai vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir turēti saimniecībā, kurā trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne un kurā pirms tam jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu tika izbrāķēti un iznīcināti visi skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki; |
| --- | --- |

v)

dzīvnieki kopš dzimšanas vai vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir turēti saimniecībā, kurā trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne un kurā pirms tam jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu tika izbrāķēti un iznīcināti visi skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki;

| vi) | izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki, kas nosūtīti saskaņā ar dzīvnieku veselības garantijām, kuras paredzētas i) punktā, tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti; |
| --- | --- |

vi)

izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki, kas nosūtīti saskaņā ar dzīvnieku veselības garantijām, kuras paredzētas i) punktā, tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti;

| vii) | kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma datumu; un |
| --- | --- |

vii)

kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma datumu; un

| viii) | izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts i) punktā. |
| --- | --- |

viii)

izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts i) punktā.

2.   Ja liellopi un nebrīvē turēti savvaļas atgremotāji atbilst prasībām attiecībā uz atkāpi, kas paredzēta šā panta 1. punktā, minēto dzīvnieku attiecīgajam veselības sertifikātam, kas noteikts Direktīvā 64/432/EEK vai Lēmumā 93/444/EEK, pievieno šādu papildu tekstu:

“ ...(Dzīvnieki) atbilstoši Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/2008 par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs ...(4. panta 1. punkta a) apakšpunktam vai 4. panta 1. punkta b) apakšpunktam, vai 4. panta 1. punkta c) apakšpunktam, norādīt atbilstošo)”.

5. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt dzīvus liellopus un nebrīvē turētus savvaļas atgremotājus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma II daļā

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta a) punktā, kompetentā iestāde var atļaut dzīvu liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju nosūtīšanu no saimniecībām, kas atrodas apgabalos, kuri uzskaitīti I pielikuma II daļā, uz jebkuru dalībvalsts apgabalu vai trešo valsti ar nosacījumu, ka minētie dzīvnieki atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | dzīvnieki atbilst attiecīgām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādu dzīvnieku nosūtīšanas dienas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieki atbilst attiecīgām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādu dzīvnieku nosūtīšanas dienas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes;

| b) | dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu, un tie ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu, un tie ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu;

| c) | sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus; |
| --- | --- |

c)

sūtījuma iekraušanas dienā visi dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir klīniski pārbaudīti, un tie neuzrādīja nodulārā dermatīta klīniskos simptomus;

| d) | uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK; |
| --- | --- |

d)

uz dzīvniekiem neattiecas ierobežojumi, kas paredzēti Direktīvā 92/119/EEK;

| e) | dzīvnieki kopš dzimšanas vai vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir turēti saimniecībā, kurā trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne un kurā pirms tam jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu tika izbrāķēti un iznīcināti visi to skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki, kas atrodas apgabalā, kurš norādīts I pielikuma II daļā, dalībvalstī, kurā vismaz trīs mēnešus pirms nosūtīšanas datuma visi dzīvnieki visos tās apgabalos, kas uzskaitīti I pielikuma II daļā, ir vakcinēti vai revakcinēti pret nodulāro dermatītu saskaņā ar II pielikumu un tiem joprojām ir garantētais imunitātes periods, ko ražotājs norādījis vakcīnas specifikācijā; |
| --- | --- |

e)

dzīvnieki kopš dzimšanas vai vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir turēti saimniecībā, kurā trīs mēnešus pirms nosūtīšanas dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne un kurā pirms tam jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu tika izbrāķēti un iznīcināti visi to skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki, kas atrodas apgabalā, kurš norādīts I pielikuma II daļā, dalībvalstī, kurā vismaz trīs mēnešus pirms nosūtīšanas datuma visi dzīvnieki visos tās apgabalos, kas uzskaitīti I pielikuma II daļā, ir vakcinēti vai revakcinēti pret nodulāro dermatītu saskaņā ar II pielikumu un tiem joprojām ir garantētais imunitātes periods, ko ražotājs norādījis vakcīnas specifikācijā;

| f) | kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā saskaņā ar II pielikumu ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma un beigu datumu. |
| --- | --- |

f)

kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā saskaņā ar II pielikumu ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma un beigu datumu.

| g) | izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki, kas nosūtīti saskaņā ar dzīvnieku veselības garantijām, kuras paredzētas a) apakšpunktā, tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti; un |
| --- | --- |

g)

izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka dzīvnieki, kas nosūtīti saskaņā ar dzīvnieku veselības garantijām, kuras paredzētas a) apakšpunktā, tiek pārvadāti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti; un

| h) | izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

h)

izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts a) apakšpunktā.

2.   Ja liellopi un nebrīvē turēti savvaļas atgremotāji atbilst prasībām attiecībā uz atkāpi, kas paredzēta šā panta 1. punktā, minēto dzīvnieku attiecīgajam veselības sertifikātam, kas noteikts Direktīvā 64/432/EEK vai Lēmumā 93/444/EEK, pievieno šādu papildu tekstu:

“ ...(Dzīvnieki) atbilstoši Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/2008 par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs ...5. panta 1. punktam
  ”.

6. pants

Īpaši nosacījumi dzīvu liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju nosūtīšanai uz tās pašas dalībvalsts apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta a) punktā un ievērojot šā panta 2. punktu, kompetentā iestāde var atļaut nosūtīt dzīvu liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju sūtījumus no saimniecībām, kas atrodas apgabalā, kurš norādīts:

| a) | I pielikuma I daļā, uz galamērķi, kas atrodas citā tās pašas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma I vai II daļā; |
| --- | --- |

a)

I pielikuma I daļā, uz galamērķi, kas atrodas citā tās pašas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma I vai II daļā;

| b) | I pielikuma II daļā, uz galamērķi, kas atrodas citā tās pašas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma II daļā. |
| --- | --- |

b)

I pielikuma II daļā, uz galamērķi, kas atrodas citā tās pašas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma II daļā.

2.   Šā panta 1. punktā paredzēto atkāpi piemēro vienīgi dzīvu liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju sūtījumiem ar nosacījumu, ka dzīvnieki atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu, un tie ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu, un tie ir no saimniecības, kurā visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki vismaz 28 dienas pirms nosūtīšanas dienas ir vakcinēti pret nodulāro dermatītu;

| b) | dzīvniekus neatkarīgi no to individuālā vakcinācijas statusa vai neatkarīgi no vakcinācijas pret nodulāro dermatītu to izcelsmes saimniecībā var pārvietot uz kautuvi ārkārtas kaušanai ar nosacījumu, ka uz izcelsmes saimniecību neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK un aizliedz šādu pārvietošanu; |
| --- | --- |

b)

dzīvniekus neatkarīgi no to individuālā vakcinācijas statusa vai neatkarīgi no vakcinācijas pret nodulāro dermatītu to izcelsmes saimniecībā var pārvietot uz kautuvi ārkārtas kaušanai ar nosacījumu, ka uz izcelsmes saimniecību neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK un aizliedz šādu pārvietošanu;

| c) | dzīvnieki ir nevakcinēti pēcnācēji, kas jaunāki par četriem mēnešiem un dzimuši ciltsmātēm, kuras vakcinētas vismaz 28 dienas pirms dzemdībām, un tos var pārvietot uz citu saimniecību ar nosacījumu, ka visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir vakcinēti vai revakcinēti saskaņā ar tās vakcīnas ražotāja norādījumiem, kas izmantota vismaz 28 dienas pirms paredzētās pārvietošanas, un uz saimniecību neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK un aizliedz šādu pārvietošanu. |
| --- | --- |

c)

dzīvnieki ir nevakcinēti pēcnācēji, kas jaunāki par četriem mēnešiem un dzimuši ciltsmātēm, kuras vakcinētas vismaz 28 dienas pirms dzemdībām, un tos var pārvietot uz citu saimniecību ar nosacījumu, ka visi pret slimību uzņēmīgo sugu dzīvnieki izcelsmes saimniecībā ir vakcinēti vai revakcinēti saskaņā ar tās vakcīnas ražotāja norādījumiem, kas izmantota vismaz 28 dienas pirms paredzētās pārvietošanas, un uz saimniecību neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK un aizliedz šādu pārvietošanu.

7. pants

Atkāpes no aizlieguma nosūtīt liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju spermu, olšūnas un embrijus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I daļā

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta b) punktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju spermas, olšūnu un embriju nosūtīšanu no spermas ieguves centriem vai citām iestādēm, kas atrodas apgabalā, kurš norādīts I pielikuma I daļā, uz citu I pielikuma I vai II daļā norādīto apgabalu tajā pašā vai citā dalībvalstī ar nosacījumu, ka donordzīvnieki un sperma, olšūnas un embriji atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | donordzīvnieki ir vakcinēti un revakcinēti pret nodulāro dermatītu saskaņā ar izmantotās vakcīnas ražotāja norādījumiem, un pirmā vakcinācija veikta vismaz 60 dienas pirms spermas, olšūnu vai embriju ieguves; vai donordzīvniekiem ieguves dienā un vismaz 28 dienas pēc spermas ieguves perioda vai embriju un olšūnu ieguves dienas ir veikts seroloģiskais tests, lai noteiktu specifiskās antivielas pret nodulārā dermatīta vīrusu, iegūstot negatīvus rezultātus; |
| --- | --- |

a)

donordzīvnieki ir vakcinēti un revakcinēti pret nodulāro dermatītu saskaņā ar izmantotās vakcīnas ražotāja norādījumiem, un pirmā vakcinācija veikta vismaz 60 dienas pirms spermas, olšūnu vai embriju ieguves; vai donordzīvniekiem ieguves dienā un vismaz 28 dienas pēc spermas ieguves perioda vai embriju un olšūnu ieguves dienas ir veikts seroloģiskais tests, lai noteiktu specifiskās antivielas pret nodulārā dermatīta vīrusu, iegūstot negatīvus rezultātus;

| b) | donordzīvnieki 60 dienas pirms spermas, olšūnu vai embriju ieguves dienas ir turēti mākslīgās apsēklošanas centrā vai citā atbilstošā iestādē, kurā trīs mēnešus pirms spermas, olšūnu vai embriju ieguves dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne, un pirms tam šajā rādiusā esošajās saimniecībās jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu visi skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki tika izbrāķēti un iznīcināti; |
| --- | --- |

b)

donordzīvnieki 60 dienas pirms spermas, olšūnu vai embriju ieguves dienas ir turēti mākslīgās apsēklošanas centrā vai citā atbilstošā iestādē, kurā trīs mēnešus pirms spermas, olšūnu vai embriju ieguves dienas vismaz 20 km rādiusā nav apstiprināta nodulārā dermatīta klātbūtne, un pirms tam šajā rādiusā esošajās saimniecībās jebkurā apstiprinātā inficēšanās gadījumā ar nodulāro dermatītu visi skarto saimniecību uzņēmīgie dzīvnieki tika izbrāķēti un iznīcināti;

| c) | donordzīvnieki tika klīniski pārbaudīti 28 dienas pirms ieguves, kā arī visā ieguves periodā, un tiem netika konstatēti nekādi nodulārā dermatīta klīniskie simptomi; |
| --- | --- |

c)

donordzīvnieki tika klīniski pārbaudīti 28 dienas pirms ieguves, kā arī visā ieguves periodā, un tiem netika konstatēti nekādi nodulārā dermatīta klīniskie simptomi;

| d) | donordzīvniekiem ir veikta nodulārā dermatīta slimības ierosinātāju noteikšana ar polimerāzes ķēdes reakciju (PCR), izmantojot asins paraugus, kuri ņemti spermas ieguves perioda sākumā un pēc tam vismaz reizi 14 dienās vai embriju un olšūnu ieguves dienā, iegūstot negatīvus rezultātus; |
| --- | --- |

d)

donordzīvniekiem ir veikta nodulārā dermatīta slimības ierosinātāju noteikšana ar polimerāzes ķēdes reakciju (PCR), izmantojot asins paraugus, kuri ņemti spermas ieguves perioda sākumā un pēc tam vismaz reizi 14 dienās vai embriju un olšūnu ieguves dienā, iegūstot negatīvus rezultātus;

| e) | spermai ir veikta nodulārā dermatīta slimības ierosinātāja noteikšana ar PCR, iegūstot negatīvus rezultātus; un |
| --- | --- |

e)

spermai ir veikta nodulārā dermatīta slimības ierosinātāja noteikšana ar PCR, iegūstot negatīvus rezultātus; un

| f) | kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā saskaņā ar II pielikumu ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma un beigu datumu. |
| --- | --- |

f)

kompetentā iestāde izcelsmes vietā īsteno tādu vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu, kas atbilst II pielikumā noteiktajiem nosacījumiem un ko ir apstiprinājusi Komisija, un tā saskaņā ar II pielikumu ir informējusi Komisiju un pārējās dalībvalstis par tās vakcinācijas programmas sākuma un beigu datumu.

2.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta b) punktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju spermas, olšūnu un embriju nosūtīšanu no spermas ieguves centriem vai citiem uzņēmumiem, kas atrodas apgabalos, kuri uzskaitīti I pielikuma I daļā, uz jebkuru apgabalu dalībvalstī vai trešo valsti ar nosacījumu, ka donordzīvnieki un sperma, olšūnas un embriji atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | šā panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem;

| b) | donordzīvnieki atbilst visām citām attiecīgajām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz šādas nosūtīšanas ietekmi un pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādas spermas, olšūnu vai embriju nosūtīšanas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes; un |
| --- | --- |

b)

donordzīvnieki atbilst visām citām attiecīgajām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz šādas nosūtīšanas ietekmi un pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādas spermas, olšūnu vai embriju nosūtīšanas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes; un

| c) | izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts b) apakšpunktā.

3.   Ja spermu, embrijus un olšūnas, kas atbilst šā panta 1. vai 2. punkta prasībām, nosūta uz citu dalībvalsti vai trešo valsti, attiecīgajiem veselības sertifikātiem, kas noteikti Direktīvā 88/407/EEK, Direktīvā 89/556/EEK vai Lēmumā 93/444/EEK, pievieno šādu papildu tekstu:

“ ...(Sperma, olšūnas un/vai embriji, norādīt atbilstošo) atbilstoši Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/2008 par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs ...(7. panta 1. punktam vai 7. panta 2. punktam, norādīt atbilstošo)
  ”.

8. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt no liellopiem un nebrīvē turētiem savvaļas atgremotājiem iegūtus nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā

Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta d) punktā, kompetentā iestāde var atļaut no liellopiem un nebrīvē turētiem savvaļas atgremotājiem iegūtus nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus nosūtīt no:

| a) | apgabala, kas norādīts I pielikuma I daļā, uz galamērķi, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī vai citas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma I vai II daļā; |
| --- | --- |

a)

apgabala, kas norādīts I pielikuma I daļā, uz galamērķi, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī vai citas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma I vai II daļā;

| b) | apgabala, kas norādīts I pielikuma II daļā, uz galamērķi, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī vai citas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma II daļā, ar nosacījumu, ka;






  i) | nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus kompetento iestāžu oficiālā uzraudzībā nosūta pārstrādei vai likvidēšanai iekārtā, kas apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009; un |
| --- | --- | --- |

b)

apgabala, kas norādīts I pielikuma II daļā, uz galamērķi, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī vai citas dalībvalsts apgabalā, kas norādīts I pielikuma II daļā, ar nosacījumu, ka;

i)

nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus kompetento iestāžu oficiālā uzraudzībā nosūta pārstrādei vai likvidēšanai iekārtā, kas apstiprināta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009; un

| ii) | ja galamērķis atrodas citā dalībvalstī, izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu izveido virzīšanas procedūru, lai nodrošinātu, ka neapstrādāti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti uz galamērķi tiek pārvesti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti. |
| --- | --- |

ii)

ja galamērķis atrodas citā dalībvalstī, izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu izveido virzīšanas procedūru, lai nodrošinātu, ka neapstrādāti dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti uz galamērķi tiek pārvesti droši un ka tie vēlāk netiek nosūtīti uz citu dalībvalsti vai trešo valsti.

9. pants

Atkāpes no aizlieguma nosūtīt liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju ādas no apgabaliem, kas uzskaitīti I pielikuma I un II daļā

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta e) punktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju ādu nosūtīšanu no apgabala, kas norādīts I pielikuma I daļā, uz citu tās pašas vai citas dalībvalsts apgabalu, kas norādīts I pielikuma I vai II daļā, ar nosacījumu, ka:

| a) | tās ir neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, ko kompetento iestāžu oficiālā uzraudzībā nosūta pārstrādei vai likvidēšanai apstiprinātā iekārtā; |
| --- | --- |

a)

tās ir neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, ko kompetento iestāžu oficiālā uzraudzībā nosūta pārstrādei vai likvidēšanai apstiprinātā iekārtā;

| b) | ja galamērķis atrodas citā dalībvalstī, izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu izveido virzīšanas procedūru, lai nodrošinātu, ka ādas uz galamērķi tiek pārvestas droši un vēlāk tās netiek nosūtītas uz citu dalībvalsti vai trešo valsti, ja vien pirms tam nav veikta to pārstrāde vismaz saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

b)

ja galamērķis atrodas citā dalībvalstī, izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu izveido virzīšanas procedūru, lai nodrošinātu, ka ādas uz galamērķi tiek pārvestas droši un vēlāk tās netiek nosūtītas uz citu dalībvalsti vai trešo valsti, ja vien pirms tam nav veikta to pārstrāde vismaz saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu; un

| c) | ādas ir iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK. |
| --- | --- |

c)

ādas ir iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK.

2.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta e) punktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju ādu nosūtīšanu no apgabala, kas norādīts I pielikuma I vai II daļā, uz jebkuru tās pašas vai citas dalībvalsts apgabalu vai trešo valsti ar nosacījumu, ka:

| a) | tās ir neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, kas iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK; |
| --- | --- |

a)

tās ir neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, kas iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK;

| b) | ādas ir:






  i) | apstrādātas saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 (20) I pielikuma 28. punkta b) līdz e) apakšpunktu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

ādas ir:

i)

apstrādātas saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 (20) I pielikuma 28. punkta b) līdz e) apakšpunktu; vai

| ii) | apstrādātas vienā no veidiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (21) III pielikuma XIV sadaļas I nodaļas 4. punkta b) apakšpunkta ii) punktā; un |
| --- | --- |

ii)

apstrādātas vienā no veidiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (21) III pielikuma XIV sadaļas I nodaļas 4. punkta b) apakšpunkta ii) punktā; un

| c) | attiecībā uz ādām ir veikti visi piesardzības pasākumi, lai pēc apstrādes novērstu atkārtotu inficēšanu ar patogēniem. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz ādām ir veikti visi piesardzības pasākumi, lai pēc apstrādes novērstu atkārtotu inficēšanu ar patogēniem.

3.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta e) punktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju ādu nosūtīšanu no apgabala, kas norādīts I pielikuma II daļā, uz citu tās pašas vai citas dalībvalsts apgabalu, kas norādīts I pielikuma II daļā, ar nosacījumu, ka:

| a) | tās ir neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, ko kompetento iestāžu oficiālā uzraudzībā nosūta pārstrādei vai likvidēšanai apstiprinātā iekārtā; |
| --- | --- |

a)

tās ir neapstrādātas jēlādas un ādas, kas paredzētas lietošanai pārtikā, vai neapstrādātas ādas, ko kompetento iestāžu oficiālā uzraudzībā nosūta pārstrādei vai likvidēšanai apstiprinātā iekārtā;

| b) | ja galamērķis atrodas citā dalībvalstī, izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu izveido virzīšanas procedūru, lai nodrošinātu, ka ādas uz galamērķi tiek pārvestas droši un ka vēlāk tās netiek nosūtītas uz citu dalībvalsti, ja vien pirms tam nav veikta to pārstrāde vismaz saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

b)

ja galamērķis atrodas citā dalībvalstī, izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu izveido virzīšanas procedūru, lai nodrošinātu, ka ādas uz galamērķi tiek pārvestas droši un ka vēlāk tās netiek nosūtītas uz citu dalībvalsti, ja vien pirms tam nav veikta to pārstrāde vismaz saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu; un

| c) | ādas ir iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK. |
| --- | --- |

c)

ādas ir iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas nekādi ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK.

4.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta e) punktā, kompetentā iestāde var atļaut liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju ādu nosūtīšanu no apgabala, kas norādīts I pielikuma I vai II daļā, uz jebkuru tās pašas vai citas dalībvalsts apgabalu vai trešo valsti ar nosacījumu, ka:

| a) | ādas atbilst visām citām attiecīgajām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādu ādu nosūtīšanas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

a)

ādas atbilst visām citām attiecīgajām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret nodulārā dermatīta izplatīšanos un kuras pieprasa izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde, un kuras pirms šādu ādu nosūtīšanas ir apstiprinājušas tranzīta valstu un galamērķa valstu kompetentās iestādes;

| b) | ādas ir iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK; |
| --- | --- |

b)

ādas ir iegūtas saimniecībās, uz kurām neattiecas ierobežojumi, kas saistībā ar nodulāro dermatītu paredzēti Direktīvā 92/119/EEK;

| c) | izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka ādas, kas nosūtītas saskaņā ar dzīvnieku veselības papildu garantijām, kuras paredzētas šā punkta a) apakšpunktā, uz galamērķi tiek pārvestas droši un vēlāk netiek nosūtītas uz citu dalībvalsti, ja vien pirms tam nav veikta to pārstrāde vismaz saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

c)

izcelsmes, tranzīta un galamērķa dalībvalstu kompetento iestāžu uzraudzībā saskaņā ar 12. pantu ir izveidota virzīšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka ādas, kas nosūtītas saskaņā ar dzīvnieku veselības papildu garantijām, kuras paredzētas šā punkta a) apakšpunktā, uz galamērķi tiek pārvestas droši un vēlāk netiek nosūtītas uz citu dalībvalsti, ja vien pirms tam nav veikta to pārstrāde vismaz saskaņā ar 9. panta 2. punkta b) apakšpunktu; un

| d) | izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

izcelsmes dalībvalstij nekavējoties jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par dzīvnieku veselības garantijām un kompetento iestāžu apstiprinājumu, kas paredzēts a) apakšpunktā.

10. pants

Atkāpe no aizlieguma nosūtīt jaunpienu, pienu un piena produktus, kas paredzēti lietošanai dzīvnieku barībā, no I pielikuma II daļā uzskaitītajiem apgabaliem

1.   Atkāpjoties no aizlieguma, kas noteikts 3. panta c) punktā, kompetentā iestāde var atļaut nosūtīt lietošanai dzīvnieku barībā paredzētu jaunpienu, pienu un piena produktus, kas iegūti no liellopiem un nebrīvē turētiem savvaļas atgremotājiem, kuri tiek turēti saimniecībās, kas atrodas apgabalos, kuri uzskaitīti I pielikuma II daļā, ar nosacījumu, ka šāds jaunpiens, piens un piena produkti ir apstrādāti, lai nodrošinātu mutes un nagu sērgas vīrusa iznīcināšanu kā aprakstīts Padomes Direktīvas 2003/85/EK (22) IX pielikuma A daļas 1.1.–1.5. punktā, un sūtījums atbilst šā panta 2. punktam.

2.   Kompetentā iestāde atļauj nosūtīt uz citām dalībvalstīm jaunpiena, piena un piena produktu sūtījumus saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta šā panta 1. punktā, vienīgi tad, ja sūtījumiem ir pievienots oficiāls veselības sertifikāts, kas noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 599/2004 (23) pielikumā, un minētā veselības sertifikāta II daļa ir aizpildīta ar šādu apliecinājumu:

“Jaunpiens, piens vai piena produkti, kas atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/2008 par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs 10. pantam”.

11. pants

Prasības attiecībā uz transportlīdzekļiem, tīrīšanu un dezinfekciju

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka pirms ikviena transportlīdzekļa, kas I pielikuma II daļā norādītā apgabalā ir bijis saskarē ar uzņēmīgo sugu dzīvniekiem, došanās prom no šā apgabala attiecīgā transportlīdzekļa operators vai vadītājs iesniedz pierādījumus par to, ka kopš pēdējās saskares ar minētajiem dzīvniekiem transportlīdzeklis ir iztīrīts un dezinficēts tā, lai inaktivētu nodulārā dermatīta vīrusu, un tas ir apstrādāts ar atļautiem insekticīdiem, kas ir efektīvi pret nodulārā dermatīta vektoriem.

2.   Kompetentā iestāde konkrēti norāda, kāda informācija transportlīdzekļa operatoram vai vadītājam jāsniedz, kā noteikts 1. punktā, lai pierādītu, ka noteiktā tīrīšana, dezinfekcija un dezinsekcija ir veikta.

12. pants

Virzīšanas procedūra

Kompetentā iestāde nodrošina, ka virzīšanas procedūra tādu dzīvu liellopu un nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju, nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un neapstrādātu ādu pārvadāšanai, uz kurām attiecas 4., 5., 6., 8. un 9. pantā paredzētās atkāpes, atbilst šādām prasībām:

| a) | katrs transportlīdzeklis, ko izmanto minēto dzīvo dzīvnieku, nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai neapstrādātu ādu pārvadāšanai, ir:






  i) | atsevišķi reģistrēts nosūtīšanas vietas dalībvalsts kompetentajā iestādē vai nu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai, vai nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai neapstrādātu ādu pārvadāšanai, izmantojot virzīšanas procedūru; |
| --- | --- | --- |

a)

katrs transportlīdzeklis, ko izmanto minēto dzīvo dzīvnieku, nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai neapstrādātu ādu pārvadāšanai, ir:

i)

atsevišķi reģistrēts nosūtīšanas vietas dalībvalsts kompetentajā iestādē vai nu dzīvu dzīvnieku pārvadāšanai, vai nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai neapstrādātu ādu pārvadāšanai, izmantojot virzīšanas procedūru;

| ii) | aizzīmogots, ko pēc iekraušanas nosūtīšanai paveicis oficiālais veterinārārsts; tikai galamērķa vietas kompetentās iestādes ierēdnis var noņemt zīmogu un aizstāt to ar jaunu; par katru iekraušanu vai zīmoga aizstāšanu ir jāziņo kompetentajai iestādei galamērķa vietā; |
| --- | --- |

ii)

aizzīmogots, ko pēc iekraušanas nosūtīšanai paveicis oficiālais veterinārārsts; tikai galamērķa vietas kompetentās iestādes ierēdnis var noņemt zīmogu un aizstāt to ar jaunu; par katru iekraušanu vai zīmoga aizstāšanu ir jāziņo kompetentajai iestādei galamērķa vietā;

| b) | pārvadāšanu veic:






  i) | oficiālā uzraudzībā; |
| --- | --- | --- |

b)

pārvadāšanu veic:

i)

oficiālā uzraudzībā;

| ii) | tieši, bez apstāšanās, izņemot Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2005 (24) paredzētu atpūtas periodu, ko veic kontroles punktā. Ja, pārvietojoties caur apgabalu, kas norādīts I pielikuma II daļā, kontroles punktā ir paredzēts vienas dienas vai ilgāks atpūtas periods, dzīvnieki tiek pasargāti pret slimības vektoriem; |
| --- | --- |

ii)

tieši, bez apstāšanās, izņemot Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2005 (24) paredzētu atpūtas periodu, ko veic kontroles punktā. Ja, pārvietojoties caur apgabalu, kas norādīts I pielikuma II daļā, kontroles punktā ir paredzēts vienas dienas vai ilgāks atpūtas periods, dzīvnieki tiek pasargāti pret slimības vektoriem;

24

| iii) | pa ceļu, ko ir apstiprinājusi izcelsmes vietas kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

iii)

pa ceļu, ko ir apstiprinājusi izcelsmes vietas kompetentā iestāde;

| c) | sūtījums ietver tikai dzīvus dzīvniekus vai nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, vai neapstrādātas ādas ar vienādu veselības statusu; |
| --- | --- |

c)

sūtījums ietver tikai dzīvus dzīvniekus vai nepārstrādātus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, vai neapstrādātas ādas ar vienādu veselības statusu;

| d) | oficiālajam veterinārārstam, kas atbild par galamērķa saimniecību, katra ierašanās ir jāapstiprina izcelsmes vietas kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

d)

oficiālajam veterinārārstam, kas atbild par galamērķa saimniecību, katra ierašanās ir jāapstiprina izcelsmes vietas kompetentajai iestādei;

| e) | pēc dzīvu dzīvnieku, nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai neapstrādātu ādu izkraušanas transportlīdzekli un visu citu aprīkojumu, kas izmantots pārvadāšanā, slēgtā zonā galamērķī oficiālā veterinārārsta uzraudzībā pilnībā iztīra, dezinficē un apstrādā ar atļautiem insekticīdiem, kas ir efektīvi pret zināmajiem nodulārā dermatīta vektoriem; |
| --- | --- |

e)

pēc dzīvu dzīvnieku, nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai neapstrādātu ādu izkraušanas transportlīdzekli un visu citu aprīkojumu, kas izmantots pārvadāšanā, slēgtā zonā galamērķī oficiālā veterinārārsta uzraudzībā pilnībā iztīra, dezinficē un apstrādā ar atļautiem insekticīdiem, kas ir efektīvi pret zināmajiem nodulārā dermatīta vektoriem;

| f) | pirms pirmās nosūtīšanas no apgabaliem, kuri uzskaitīti I pielikuma I vai II daļā un uz kuriem attiecina virzīšanas procedūru, izcelsmes vietas kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek noslēgtas vajadzīgās vienošanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm nolūkā nodrošināt ārkārtas rīcības plāna un komandķēdes darbību un dienestu pilnīgu sadarbību gadījumā, ja pārvadāšanas laikā notiktu negadījumi, nopietns transportlīdzekļa bojājums vai operatora vai vadītāja krāpnieciska rīcība; kravas auto vai cita transportlīdzekļa vadītājs vai operators nekavējoties ziņo kompetentajai iestādei par visiem negadījumiem vai nopietniem transportlīdzekļa bojājumiem; un |
| --- | --- |

f)

pirms pirmās nosūtīšanas no apgabaliem, kuri uzskaitīti I pielikuma I vai II daļā un uz kuriem attiecina virzīšanas procedūru, izcelsmes vietas kompetentā iestāde nodrošina, ka tiek noslēgtas vajadzīgās vienošanās ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm nolūkā nodrošināt ārkārtas rīcības plāna un komandķēdes darbību un dienestu pilnīgu sadarbību gadījumā, ja pārvadāšanas laikā notiktu negadījumi, nopietns transportlīdzekļa bojājums vai operatora vai vadītāja krāpnieciska rīcība; kravas auto vai cita transportlīdzekļa vadītājs vai operators nekavējoties ziņo kompetentajai iestādei par visiem negadījumiem vai nopietniem transportlīdzekļa bojājumiem; un

| g) | neapstrādātu ādu vai nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu gadījumā transportlīdzekļiem jābūt pilnīgi hermētiskiem no visām pusēm, ieskaitot to durvis. |
| --- | --- |

g)

neapstrādātu ādu vai nepārstrādātu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu gadījumā transportlīdzekļiem jābūt pilnīgi hermētiskiem no visām pusēm, ieskaitot to durvis.

13. pants

Vakcinācijas programmas pret nodulāro dermatītu

Vakcinācijas programmas pret nodulāro dermatītu, kuras dalībvalstis iesniedz Komisijai apstiprināšanai, atbilst II pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām.

14. pants

Atcelšana

Īstenošanas lēmumus (ES) 2015/1500, (ES) 2015/2055, (ES) 2016/645 un (ES) 2016/1183 atceļ, un to pasākumus aizstāj ar šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem.

15. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

16. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp.

3

(4)  
  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(1):3986.

5

EFSA Journal

(6)  Komisijas 2015. gada 7. septembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1500 par dažiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Grieķijā un ar ko atceļ Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1423 (OV L 234, 8.9.2015., 19. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2016. gada 22. aprīļa Īstenošanas lēmums (ES) 2016/645 par konkrētiem aizsardzības pasākumiem pret nodulāro dermatītu Bulgārijā (OV L 108, 23.4.2016., 61. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2015. gada 10. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2055, ar ko paredz nosacījumus programmas ieviešanai attiecībā uz liellopu ārkārtas vakcināciju pret nodulāro dermatītu Grieķijā un groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1500 (OV L 300, 17.11.2015., 31. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2016. gada 14. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1183, ar ko apstiprina programmu liellopu ārkārtas vakcinācijai pret nodulāro dermatītu Bulgārijā un groza Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/645 pielikumu (OV L 195, 20.7.2016., 75. lpp.).

9

(10)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

10

(11)  
  EFSA Journal 2015; 13(1):3986 (73 lpp.).

11

EFSA Journal

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

12

(13)  
  EFSA Journal 2016; 14(8):4573 (27 lpp.).

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (15. pielikums, 11.11.1.bis pants Safe commodities).

14

Safe commodities

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīva 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (OV 121, 29.7.1964., 1977/64. lpp.).

18

(19)  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Lēmums 93/444/EEK par sīki izstrādātiem noteikumiem, ar ko reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar dažiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, kuri paredzēti izvešanai uz trešām valstīm (OV L 208, 19.8.1993., 34. lpp.).

19

(20)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

21

(22)  Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīva 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumus 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.).

22

(23)  Komisijas 2004. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 599/2004 par vienota parauga sertifikāta un inspekcijas ziņojuma ieviešanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem (OV L 94, 31.3.2004., 44. lpp.).

23

(24)  Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.).

24

---

I PIELIKUMS

I DAĻA

“Brīvās zonas, kurās veikta vakcinācija”

1.   Horvātija

Visa Horvātijas teritorija.

2.   Bulgārija

| A. | Šādi Bulgārijas apgabali:






  — | Burgasas apgabals, |
| --- | --- | --- |

A.

Šādi Bulgārijas apgabali:

—

Burgasas apgabals,

| — | Varnas apgabals, |
| --- | --- |

—

Varnas apgabals,

| — | Dobričas apgabals, |
| --- | --- |

—

Dobričas apgabals,

| — | Razgradas apgabals, |
| --- | --- |

—

Razgradas apgabals,

| — | Silistras apgabals, |
| --- | --- |

—

Silistras apgabals,

| — | Ruses apgabals, |
| --- | --- |

—

Ruses apgabals,

| — | Plevenas apgabals. |
| --- | --- |

—

Plevenas apgabals.

| B. | Šādas Bulgārijas komūnas:






  — | Opaka, Popovo un Antonovo Targovištes apgabalā, |
| --- | --- | --- |

B.

Šādas Bulgārijas komūnas:

—

Opaka, Popovo un Antonovo Targovištes apgabalā,

| — | Shumen, Kaspichan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets un Hitrino Šumenas apgabalā, |
| --- | --- |

—

Shumen, Kaspichan, Novi Pazar, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venets un Hitrino Šumenas apgabalā,

| — | Svishtov, Polski Trambesh un Strazhits Veliko Tarnovas apgabalā. |
| --- | --- |

—

Svishtov, Polski Trambesh un Strazhits Veliko Tarnovas apgabalā.

II DAĻA

“Inficētās zonas”

1.   Grieķija

| A. | Šādi Grieķijas reģioni:






  — | Atikas reģions, |
| --- | --- | --- |

A.

Šādi Grieķijas reģioni:

—

Atikas reģions,

| — | Centrālās Grieķijas reģions, |
| --- | --- |

—

Centrālās Grieķijas reģions,

| — | Centrālās Maķedonijas reģions, |
| --- | --- |

—

Centrālās Maķedonijas reģions,

| — | Austrummaķedonijas un Trāķijas reģions, |
| --- | --- |

—

Austrummaķedonijas un Trāķijas reģions,

| — | Epiras reģions, |
| --- | --- |

—

Epiras reģions,

| — | Peloponesas reģions, |
| --- | --- |

—

Peloponesas reģions,

| — | Tesālijas reģions, |
| --- | --- |

—

Tesālijas reģions,

| — | Rietumgrieķijas reģions, |
| --- | --- |

—

Rietumgrieķijas reģions,

| — | Rietummaķedonijas reģions. |
| --- | --- |

—

Rietummaķedonijas reģions.

| B. | Šādas Grieķijas reģionālās vienības:






  — | Limnas reģionālā vienība. |
| --- | --- | --- |

B.

Šādas Grieķijas reģionālās vienības:

—

Limnas reģionālā vienība.

2.   Bulgārija

Visa Bulgārijas teritorija, izņemot apgabalus, kas uzskaitīti I daļā.

---

II PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ NODULĀRĀ DERMATĪTA VAKCINĀCIJAS PROGRAMMĀM (MINĒTAS 13. PANTĀ)

1.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

Vakcinācijas programmās, ko iesniedz dalībvalstis, paredz vismaz šādus pasākumus:

| a) | apgabalā, kurā īstenos vakcināciju, visu liellopu un attiecīgā gadījumā nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju vakcināciju neatkarīgi no to dzimuma, vecuma un grūsnības vai produktivitātes statusa; |
| --- | --- |

a)

apgabalā, kurā īstenos vakcināciju, visu liellopu un attiecīgā gadījumā nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju vakcināciju neatkarīgi no to dzimuma, vecuma un grūsnības vai produktivitātes statusa;

| b) | vakcinētu liellopu un attiecīgā gadījumā nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju pēcnācēju vakcināciju saskaņā ar tās vakcīnas ražotāja norādījumiem, kas izmantota dzīvniekiem, kuri ir vismaz četrus mēnešus veci; |
| --- | --- |

b)

vakcinētu liellopu un attiecīgā gadījumā nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju pēcnācēju vakcināciju saskaņā ar tās vakcīnas ražotāja norādījumiem, kas izmantota dzīvniekiem, kuri ir vismaz četrus mēnešus veci;

| c) | visu liellopu un attiecīgā gadījumā nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju revakcināciju saskaņā ar ražotāja norādījumiem; |
| --- | --- |

c)

visu liellopu un attiecīgā gadījumā nebrīvē turētu savvaļas atgremotāju revakcināciju saskaņā ar ražotāja norādījumiem;

| d) | pasākumus, kas tiks ieviesti, lai novērstu iespējamu vakcīnas vīrusa izplatīšanos. Visus vakcīnu atlikumus nodod vakcīnu sadales punktā, pievienojot rakstisku paziņojumu par vakcinēto dzīvnieku skaitu un izmantoto devu skaitu; pēc nodošanas tos oficiālā uzraudzībā droši iznīcina; |
| --- | --- |

d)

pasākumus, kas tiks ieviesti, lai novērstu iespējamu vakcīnas vīrusa izplatīšanos. Visus vakcīnu atlikumus nodod vakcīnu sadales punktā, pievienojot rakstisku paziņojumu par vakcinēto dzīvnieku skaitu un izmantoto devu skaitu; pēc nodošanas tos oficiālā uzraudzībā droši iznīcina;

| e) | to, ka vakcinācija kompetentās iestādes uzraudzībā un kontrolē jāveic kompetentās iestādes ierēdnim vai veterinārārstam, kuru apstiprinājusi un uzrauga kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

e)

to, ka vakcinācija kompetentās iestādes uzraudzībā un kontrolē jāveic kompetentās iestādes ierēdnim vai veterinārārstam, kuru apstiprinājusi un uzrauga kompetentā iestāde;

| f) | to, ka kompetentā iestāde informāciju par katru vakcinēto liellopu ievada īpašā tiešsaistes datubāzē, kas savienota ar centrālo datubāzi, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (1). Reģistros norāda saikni starp vakcinēto ciltsmāti un pēcnācēju; |
| --- | --- |

f)

to, ka kompetentā iestāde informāciju par katru vakcinēto liellopu ievada īpašā tiešsaistes datubāzē, kas savienota ar centrālo datubāzi, kura izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (1). Reģistros norāda saikni starp vakcinēto ciltsmāti un pēcnācēju;

| g) | pastiprinātas uzraudzības zonas izveidi vismaz 20 km rādiusā ap apgabalu, kurā veic vakcinēšanu; šajā zonā veic pastiprinātu uzraudzību un kompetentā iestāde kontrolē liellopu pārvietošanu. |
| --- | --- |

g)

pastiprinātas uzraudzības zonas izveidi vismaz 20 km rādiusā ap apgabalu, kurā veic vakcinēšanu; šajā zonā veic pastiprinātu uzraudzību un kompetentā iestāde kontrolē liellopu pārvietošanu.

2.   OBLIGĀTI NORĀDĀMĀ INFORMĀCIJA

Vakcinācijas programmās, ko iesniedz dalībvalstis, norāda vismaz šādu informāciju:

| a) | precīzus apgabalus, kuros tiks īstenota vakcinācija; |
| --- | --- |

a)

precīzus apgabalus, kuros tiks īstenota vakcinācija;

| b) | izmantoto vakcīnu veidu vai veidus; |
| --- | --- |

b)

izmantoto vakcīnu veidu vai veidus;

| c) | saimniecību skaitu un tādu dzīvnieku skaitu pa sugām un kategorijām, kas tiks vakcinēti, katrā apgabalā; |
| --- | --- |

c)

saimniecību skaitu un tādu dzīvnieku skaitu pa sugām un kategorijām, kas tiks vakcinēti, katrā apgabalā;

| d) | vakcinācijas īstenošanas metodi un pakļautības hierarhiju (vakcīnas uzglabāšana, izplatīšana, personāls, kas veic vakcināciju, vakcinēto dzīvnieku reģistrēšana vai īpaša identifikācija, vakcinācijas prioritātes pa apgabaliem, vakcinācijas oficiāla uzraudzība, jaundzimušu teļu vakcinācija, dzīvnieku revakcinācija saskaņā ar ražotāja norādījumiem); |
| --- | --- |

d)

vakcinācijas īstenošanas metodi un pakļautības hierarhiju (vakcīnas uzglabāšana, izplatīšana, personāls, kas veic vakcināciju, vakcinēto dzīvnieku reģistrēšana vai īpaša identifikācija, vakcinācijas prioritātes pa apgabaliem, vakcinācijas oficiāla uzraudzība, jaundzimušu teļu vakcinācija, dzīvnieku revakcinācija saskaņā ar ražotāja norādījumiem);

| e) | vakcinācijas programmas grafiku (uzsākšanu, plānoto beigu datumu pa apgabaliem, beigu datumu visā teritorijā, kurā īsteno vakcināciju); |
| --- | --- |

e)

vakcinācijas programmas grafiku (uzsākšanu, plānoto beigu datumu pa apgabaliem, beigu datumu visā teritorijā, kurā īsteno vakcināciju);

| f) | visus ar vakcināciju saistītos pasākumus, tostarp dzīvnieku pārvietošanas un to produktu un blakusproduktu nosūtīšanas ierobežojumus. |
| --- | --- |

f)

visus ar vakcināciju saistītos pasākumus, tostarp dzīvnieku pārvietošanas un to produktu un blakusproduktu nosūtīšanas ierobežojumus.

3.   OBLIGĀTĀS ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

Dalībvalstis, kas iesniegušas vakcinācijas programmu, sniedz Komisijai vismaz šādu informāciju:

| a) | nekavējoties paziņo precīzu vakcinācijas kampaņas sākuma datumu; |
| --- | --- |

a)

nekavējoties paziņo precīzu vakcinācijas kampaņas sākuma datumu;

| b) | sniedz ikmēneša progresa ziņojumus, informējot par precīzu vakcinācijas tvērumu, kas sasniegts katrā apgabalā; |
| --- | --- |

b)

sniedz ikmēneša progresa ziņojumus, informējot par precīzu vakcinācijas tvērumu, kas sasniegts katrā apgabalā;

| c) | nekavējoties paziņo precīzu vakcinācijas beigu datumu katrā apgabalā (vakcinācijas tvērums vismaz 95 % gan attiecībā uz ganāmpulkiem, gan dzīvniekiem); |
| --- | --- |

c)

nekavējoties paziņo precīzu vakcinācijas beigu datumu katrā apgabalā (vakcinācijas tvērums vismaz 95 % gan attiecībā uz ganāmpulkiem, gan dzīvniekiem);

| d) | pēc pirmās vakcinācijas kārtas pabeigšanas katra mēneša pirmajā nedēļā sniedz ikmēneša ziņojumus, sniedzot pārskatu par iepriekšējā mēnesī vakcinētajiem dzīvniekiem un vakcinācijas pamatojumu (piemēram, jaundzimuši teļi, revakcinācija u. c.); |
| --- | --- |

d)

pēc pirmās vakcinācijas kārtas pabeigšanas katra mēneša pirmajā nedēļā sniedz ikmēneša ziņojumus, sniedzot pārskatu par iepriekšējā mēnesī vakcinētajiem dzīvniekiem un vakcinācijas pamatojumu (piemēram, jaundzimuši teļi, revakcinācija u. c.);

| e) | citu informāciju, kas pēc Komisijas pieprasījuma iegūta no īpašās tiešsaistes datubāzes. |
| --- | --- |

e)

citu informāciju, kas pēc Komisijas pieprasījuma iegūta no īpašās tiešsaistes datubāzes.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.).

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2009

(2016. gada 15. novembris),

ar ko apstiprina dalībvalstu iesniegtās vakcinācijas programmas pret nodulāro dermatītu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7219)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru, horvātu un grieķu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 17. decembra Direktīvu 92/119/EEK, ar ko ievieš vispārīgus Kopienas pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei un īpašus pasākumus saistībā ar cūku vezikulāro slimību (3), un jo īpaši tās 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 3. punkta a) apakšpunktu un 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Nodulārais dermatīts ir galvenokārt vektoru pārnēsāta vīrusa izraisīta liellopu slimība, kurai raksturīgi smagi zaudējumi un plašas izplatības potenciāls, it īpaši ar dzīvu dzīvnieku un no inficētiem dzīvniekiem iegūtu produktu starpniecību. |
| --- | --- |

(1)

Nodulārais dermatīts ir galvenokārt vektoru pārnēsāta vīrusa izraisīta liellopu slimība, kurai raksturīgi smagi zaudējumi un plašas izplatības potenciāls, it īpaši ar dzīvu dzīvnieku un no inficētiem dzīvniekiem iegūtu produktu starpniecību.

| (2) | Direktīva 92/119/EEK nosaka vispārīgus pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei. Starp tiem ir arī pasākumi, kas jāveic, ja ir aizdomas par nodulāro dermatītu saimniecībā un šāds gadījums tiek apstiprināts, pasākumi, kas veicami ierobežojumu zonās, un citi papildu pasākumi šīs slimības kontrolei. Turklāt šie pasākumi nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā paredz vakcināciju papildus citiem kontroles pasākumiem, kas jāapstiprina Komisijai. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 92/119/EEK nosaka vispārīgus pasākumus noteiktu dzīvnieku slimību kontrolei. Starp tiem ir arī pasākumi, kas jāveic, ja ir aizdomas par nodulāro dermatītu saimniecībā un šāds gadījums tiek apstiprināts, pasākumi, kas veicami ierobežojumu zonās, un citi papildu pasākumi šīs slimības kontrolei. Turklāt šie pasākumi nodulārā dermatīta uzliesmojuma gadījumā paredz vakcināciju papildus citiem kontroles pasākumiem, kas jāapstiprina Komisijai.

| (3) | Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/2055 (4) un Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1183 (5) noteikts, ka Grieķija un Bulgārija var veikt ārkārtas vakcināciju liellopiem, kas tiek turēti saimniecībās vakcinācijas zonā, kā izklāstīts katra minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā. Ņemot vērā pašreizējo nodulārā dermatīta epidemioloģisko situāciju, Horvātija, kas ir tieši apdraudēta, jo reģionā ir nodulārā dermatīta gadījums, attiecīgi paziņoja Komisijai par savu nodomu uzsākt vakcināciju pret nodulāro dermatītu 2016. gada 8. augustā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/2055 (4) un Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1183 (5) noteikts, ka Grieķija un Bulgārija var veikt ārkārtas vakcināciju liellopiem, kas tiek turēti saimniecībās vakcinācijas zonā, kā izklāstīts katra minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā. Ņemot vērā pašreizējo nodulārā dermatīta epidemioloģisko situāciju, Horvātija, kas ir tieši apdraudēta, jo reģionā ir nodulārā dermatīta gadījums, attiecīgi paziņoja Komisijai par savu nodomu uzsākt vakcināciju pret nodulāro dermatītu 2016. gada 8. augustā.

| (4) | Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes steidzamo ieteikumu par nodulāro dermatītu (6), ko pieņēma 2016. gada 29. jūlijā, vakcinācija pret nodulāro dermatītu ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā samazināt slimības izplatīšanos. Lai sasniegtu minēto ietekmi, ir nepieciešams vakcinēt visu uzņēmīgo populāciju nodulārā dermatīta apdraudētajos vai skartajos reģionos, lai mazinātu uzliesmojumu skaitu, un ir jāsasniedz augsts dzīvnieku un saimniecību vakcinācijas līmenis. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes steidzamo ieteikumu par nodulāro dermatītu (6), ko pieņēma 2016. gada 29. jūlijā, vakcinācija pret nodulāro dermatītu ir viens no efektīvākajiem veidiem, kā samazināt slimības izplatīšanos. Lai sasniegtu minēto ietekmi, ir nepieciešams vakcinēt visu uzņēmīgo populāciju nodulārā dermatīta apdraudētajos vai skartajos reģionos, lai mazinātu uzliesmojumu skaitu, un ir jāsasniedz augsts dzīvnieku un saimniecību vakcinācijas līmenis.

| (5) | Skaidrības un vienkāršības labad Grieķijas un Bulgārijas vakcinācijas programmu apstiprinājumu, kas pašlaik iekļauts attiecīgi Īstenošanas lēmumos (ES) 2015/2055 un (ES) 2016/1183, būtu jāsniedz šajā lēmumā. Turklāt jāapstiprina Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma. Grieķijas un Bulgārijas vakcinācijas programmas, kas pašlaik iekļautas attiecīgi Īstenošanas lēmumos (ES) 2015/2055 un (ES) 2016/1183, un Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma atbilst minimālajām prasībām attiecībā uz nodulārā dermatīta vakcinācijas programmām, kas noteiktas II pielikumā Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/2008 (7) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem attiecībā uz nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības un vienkāršības labad Grieķijas un Bulgārijas vakcinācijas programmu apstiprinājumu, kas pašlaik iekļauts attiecīgi Īstenošanas lēmumos (ES) 2015/2055 un (ES) 2016/1183, būtu jāsniedz šajā lēmumā. Turklāt jāapstiprina Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma. Grieķijas un Bulgārijas vakcinācijas programmas, kas pašlaik iekļautas attiecīgi Īstenošanas lēmumos (ES) 2015/2055 un (ES) 2016/1183, un Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma atbilst minimālajām prasībām attiecībā uz nodulārā dermatīta vakcinācijas programmām, kas noteiktas II pielikumā Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/2008 (7) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem attiecībā uz nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs.

| (6) | Lai vakcinācijas programma pret nodulāro dermatītu būtu veiksmīga, tā kopā ar citiem kontroles pasākumiem būtu jāpiemēro vairākus gadus pēc kārtas, lai uz pietiekami ilgu laiku nodrošinātu visas uzņēmīgās populācijas imunizāciju. |
| --- | --- |

(6)

Lai vakcinācijas programma pret nodulāro dermatītu būtu veiksmīga, tā kopā ar citiem kontroles pasākumiem būtu jāpiemēro vairākus gadus pēc kārtas, lai uz pietiekami ilgu laiku nodrošinātu visas uzņēmīgās populācijas imunizāciju.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vakcinācijas programmu pret nodulāro dermatītu apstiprināšana

Ar šo tiek apstiprinātas pielikumā minētās vakcinācijas programmas pret nodulāro dermatītu.

2. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

3. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai, Grieķijas Republikai un Horvātijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 15. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  
  OV L 62, 15.3.1993., 69. lpp.

3

(4)  Komisijas 2015. gada 10. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2055, ar ko paredz nosacījumus programmas ieviešanai attiecībā uz liellopu ārkārtas vakcināciju pret nodulāro dermatītu Grieķijā un groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1500 (OV L 300, 17.11.2015., 31. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2016. gada 14. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1183, ar ko apstiprina programmu liellopu ārkārtas vakcinācijai pret nodulāro dermatītu Bulgārijā un groza Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/645 pielikumu (OV L 195, 20.7.2016., 75. lpp.).

5

(6)  
  EFSA Journal 2016; 14(8):4573 (27 lpp.).

6

EFSA Journal

(7)  Komisijas 2016. gada 15. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2008 par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar nodulāro dermatītu dažās dalībvalstīs (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 51. lpp.).

7

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

| — | Grieķijas iesniegtā vakcinācijas programma. |
| --- | --- |

—

Grieķijas iesniegtā vakcinācijas programma.

| — | Bulgārijas iesniegtā vakcinācijas programma. |
| --- | --- |

—

Bulgārijas iesniegtā vakcinācijas programma.

| — | Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma. |
| --- | --- |

—

Horvātijas iesniegtā vakcinācijas programma.

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/69

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2010

(2016. gada 16. novembris),

ar ko groza pielikumu Īstenošanas lēmumam (ES) 2016/1968 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Ungārijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7506)

(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968 (3) tika pieņemts pēc ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojuma kādā saimniecībā Ungārijā, un šīs dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/94/EK (4) izveidoja aizsardzības zonu un uzraudzības zonu. Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1968 paredzēts, ka aizsardzības zonā un uzraudzības zonā, ko saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK ir izveidojusi Ungārija, jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zona un uzraudzības zona norādīti minētā īstenošanas lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968 (3) tika pieņemts pēc ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojuma kādā saimniecībā Ungārijā, un šīs dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/94/EK (4) izveidoja aizsardzības zonu un uzraudzības zonu. Īstenošanas lēmumā (ES) 2016/1968 paredzēts, ka aizsardzības zonā un uzraudzības zonā, ko saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK ir izveidojusi Ungārija, jāiekļauj vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zona un uzraudzības zona norādīti minētā īstenošanas lēmuma pielikumā.

| (2) | Kopš pieņemts Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968, Ungārija ir informējusi Komisiju par turpmākiem apakštipa H5N8 putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu saimniecībās, kas atrodas ārpus Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1968 pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

(2)

Kopš pieņemts Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968, Ungārija ir informējusi Komisiju par turpmākiem apakštipa H5N8 putnu gripas uzliesmojumiem mājputnu saimniecībās, kas atrodas ārpus Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1968 pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem.

| (3) | Pēc šo uzliesmojumu konstatēšanas Ungārija ir veikusi papildu kontroles pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi ap vietām, kur konstatēti šie uzliesmojumi. |
| --- | --- |

(3)

Pēc šo uzliesmojumu konstatēšanas Ungārija ir veikusi papildu kontroles pasākumus atbilstoši Direktīvā 2005/94/EK noteiktajām prasībām, ieskaitot aizsardzības zonas un uzraudzības zonas izveidi ap vietām, kur konstatēti šie uzliesmojumi.

| (4) | Komisija ir pārbaudījusi Ungārijas veiktos kontroles pasākumus un ir pārliecinājusies, ka jaunās aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, atrodas pietiekami tālu no tām saimniecībām, kurās bija apstiprināti ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojumi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija ir pārbaudījusi Ungārijas veiktos kontroles pasākumus un ir pārliecinājusies, ka jaunās aizsardzības zonas un uzraudzības zonas robežas, ko noteikusi minētās dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, atrodas pietiekami tālu no tām saimniecībām, kurās bija apstiprināti ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojumi.

| (5) | Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī aprakstīt jaunu aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kas izveidotas Ungārijā. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus Savienībā un nepieļautu, ka trešās valstis liek nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams īsā laika posmā Savienības līmenī aprakstīt jaunu aizsardzības zonu un uzraudzības zonu, kas izveidotas Ungārijā.

| (6) | Tāpēc Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1968 pielikums būtu jāgroza, iekļaujot tajā jauno aizsardzības zonu un uzraudzības zonu. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1968 pielikums būtu jāgroza, iekļaujot tajā jauno aizsardzības zonu un uzraudzības zonu.

| (7) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1968 pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē, 2016. gada 16. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Komisijas 2016. gada 9. novembra Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1968 par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Ungārijā (OV L 303, 10.11.2016., 23. lpp.).

3

(4)  Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

A DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā aizsardzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja pieejams) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungārija | [Pasta/ADNS kods] | Aptvertais apgabals | |
| | | | Tās Békés meģes Orosháza rajona daļas un tās Csongrád meģes Makó rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057 un E20.74251; papildinātas ar visiem Tótkomlós un Nagyér pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 27.11.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.469039 un E19.801094 | 2.12.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 3.12.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418 un E19.573609 | 5.12.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46. 229847 un E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu | 5.12.2016. |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Kods

(ja pieejams)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu

HU

Ungārija

[Pasta/ADNS kods]

Aptvertais apgabals

Tās Békés meģes Orosháza rajona daļas un tās Csongrád meģes Makó rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057 un E20.74251; papildinātas ar visiem Tótkomlós un Nagyér pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

27.11.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.469039 un E19.801094

2.12.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

3.12.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418 un E19.573609

5.12.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46. 229847 un E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu

5.12.2016.

B DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā uzraudzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja pieejams) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungārija | [Pasta/ADNS kods] | Aptvertais apgabals | |
| | | | To Békés meģes Orosháza un Mezőkovácsháza rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Makó rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057 un E20.74251; papildināti ar visiem Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza un Mezőhegyes pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 6.12.2016. |
| | Tās Békés meģes Orosháza rajonu daļas un tās Csongrád meģes Makó rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057 un E20.74251; papildinātas ar visiem Tótkomlós un Nagyér pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 28.11.2016.–6.12.2016. |
| | | | To Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa un Kiskunhalas rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Kistelek un Mórahalom rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.469039 un E19.801094 | 11.12.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.469039 un E19.801094 | 3.12.2016.–11.12.2016. |
| | | | To Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös un Kiskunmajsa rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406 | 12.12.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem | 4.12.2016.–12.12.2016. |
| | | | To Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418 un E19.573609; papildināts ar visu Balotaszállás pašvaldības apbūvēto apgabalu | 14.12.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418 un E19.573609 | 6.12.2016.-14.12.2016. |
| | | | To Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.229847 un E19.619350 | 14.12.2016. |
| | | | Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.229847 un E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu | 6.12.2016.–14.12.2016.” |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Kods

(ja pieejams)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

HU

Ungārija

[Pasta/ADNS kods]

Aptvertais apgabals

To Békés meģes Orosháza un Mezőkovácsháza rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Makó rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057 un E20.74251; papildināti ar visiem Békéssámson, Kaszaper, Végegyháza un Mezőhegyes pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

6.12.2016.

Tās Békés meģes Orosháza rajonu daļas un tās Csongrád meģes Makó rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.39057 un E20.74251; papildinātas ar visiem Tótkomlós un Nagyér pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

28.11.2016.–6.12.2016.

To Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa un Kiskunhalas rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Kistelek un Mórahalom rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.469039 un E19.801094

11.12.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.469039 un E19.801094

3.12.2016.–11.12.2016.

To Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét, Kiskőrös un Kiskunmajsa rajonu daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406

12.12.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunfélegyháza, Kecskemét un Kiskunmajsa rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.682422 un E19.638406; papildinātas ar visiem Bugac (neiekļaujot Bugac-Alsómonostor) un Móricgát-Erdőszéplak pašvaldību apbūvētajiem apgabaliem

4.12.2016.–12.12.2016.

To Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418 un E19.573609; papildināts ar visu Balotaszállás pašvaldības apbūvēto apgabalu

14.12.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.268418 un E19.573609

6.12.2016.-14.12.2016.

To Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas un Jánoshalma rajonu daļu apgabals un to Csongrád meģes Mórahalom rajona daļu apgabals, kas atrodas aiz apgabala, kurš aprakstīts aizsardzības zonā, un 10 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.229847 un E19.619350

14.12.2016.

Tās Bács-Kiskun meģes Kiskunhalas rajona daļas, kas atrodas 3 km rādiusā no centra, kura GPS koordinātas ir N46.229847 un E19.619350; papildinātas ar visu Kelebia-Újfalu pašvaldības apbūvēto apgabalu

6.12.2016.–14.12.2016.”

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/73

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2011

(2016. gada 16. novembris)

par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Vācijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7508)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Slimības mazpatogēnā forma izraisa tikai vieglus simptomus, toties ļoti patogēnajai formai lielākajā daļā mājputnu sugu ir ļoti augsta mirstība. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Slimības mazpatogēnā forma izraisa tikai vieglus simptomus, toties ļoti patogēnajai formai lielākajā daļā mājputnu sugu ir ļoti augsta mirstība. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti.

| (2) | Lai gan ar putnu gripu galvenokārt sirgst putni, zināmos apstākļos dažkārt arī cilvēkiem gadās inficēties ar putnu gripas izraisītāju vīrusu. |
| --- | --- |

(2)

Lai gan ar putnu gripu galvenokārt sirgst putni, zināmos apstākļos dažkārt arī cilvēkiem gadās inficēties ar putnu gripas izraisītāju vīrusu.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu pārsviesties uz citām saimniecībām, kurās tur mājputnus vai nebrīvē tur citus putnus. Dzīvu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu pārsviesties uz citām saimniecībām, kurās tur mājputnus vai nebrīvē tur citus putnus. Dzīvu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un uz trešām valstīm.

| (4) | Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vidū. Minētā direktīva paredz aizsardzības un uzraudzības zonu noteikšanu ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vidū. Minētā direktīva paredz aizsardzības un uzraudzības zonu noteikšanu ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā.

| (5) | Vācija Komisijai paziņoja par vairākiem ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumiem saimniecībās, kuras atrodas minētās valsts teritorijā un kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus, un nekavējoties veica saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK vajadzīgos pasākumus, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi. |
| --- | --- |

(5)

Vācija Komisijai paziņoja par vairākiem ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumiem saimniecībās, kuras atrodas minētās valsts teritorijā un kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus, un nekavējoties veica saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK vajadzīgos pasākumus, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi.

| (6) | Komisija ir izskatījusi pasākumus, ko Vācija veikusi atbilstoši Direktīvai 2005/94/EK, un atzīst, ka minētās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonu robežas atrodas pietiekamā attālumā no visām saimniecībām, kurās apstiprināts slimības uzliesmojums. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir izskatījusi pasākumus, ko Vācija veikusi atbilstoši Direktīvai 2005/94/EK, un atzīst, ka minētās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonu robežas atrodas pietiekamā attālumā no visām saimniecībām, kurās apstiprināts slimības uzliesmojums.

| (7) | Lai novērstu nevajadzīgus Savienības iekšējās tirdzniecības traucējumus un to, ka trešās valstis rada nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, nepieciešams sadarbībā ar Vāciju Savienības līmenī steidzami aprakstīt minētajā dalībvalstī noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu nevajadzīgus Savienības iekšējās tirdzniecības traucējumus un to, ka trešās valstis rada nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, nepieciešams sadarbībā ar Vāciju Savienības līmenī steidzami aprakstīt minētajā dalībvalstī noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas.

| (8) | Līdz ar to šā lēmuma pielikumā būtu jāapraksta Vācijas aizsardzības un uzraudzības zonas, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK noteiktos pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums. |
| --- | --- |

(8)

Līdz ar to šā lēmuma pielikumā būtu jāapraksta Vācijas aizsardzības un uzraudzības zonas, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK noteiktos pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācija nodrošina, ka aizsardzības zonās un uzraudzības zonās, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas un uzraudzības zonas norādīti šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2016. gada 16. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

A DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā aizsardzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja pieejams) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Vācija | | Aptvertais apgabals: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:


  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.


  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.


  Kreis Ostholstein:


  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15.
  Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf.
  Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 5.12.2016. |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Kods

(ja pieejams)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu

DE

Vācija

Aptvertais apgabals:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15.
  Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf.
  Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

5.12.2016.

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

5.12.2016.

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

5.12.2016.

B DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā uzraudzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja pieejams) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Vācija | | Aptvertais apgabals: | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 14.12.2016. |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Kods

(ja pieejams)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

DE

Vācija

Aptvertais apgabals:

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

14.12.2016.

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz, |
| --- | --- |

—

Zarnewanz,

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

14.12.2016.

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

14.12.2016.

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade.

14.12.2016.

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

14.12.2016.

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

14.12.2016.

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

14.12.2016.

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

14.12.2016.

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

14.12.2016.

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

14.12.2016.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15.
  Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf.
  Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

6.12.2016.–14.12.2016.

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

6.12.2016.–14.12.2016.

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

6.12.2016.–14.12.2016.

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/81

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/2012

(2016. gada 16. novembris)

par dažiem aizsardzības pasākumiem sakarā ar ļoti patogēno H5N8 apakštipa putnu gripu Austrijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 7512)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Slimības mazpatogēnā forma izraisa tikai vieglus simptomus, toties ļoti patogēnajai formai lielākajā daļā mājputnu sugu ir ļoti augsta mirstība. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa izraisīta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Inficēšanās ar putnu gripas vīrusu mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kam atšķiras virulence. Slimības mazpatogēnā forma izraisa tikai vieglus simptomus, toties ļoti patogēnajai formai lielākajā daļā mājputnu sugu ir ļoti augsta mirstība. Šī slimība var nopietni ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti.

| (2) | Lai gan ar putnu gripu galvenokārt sirgst putni, zināmos apstākļos dažkārt arī cilvēkiem gadās inficēties ar putnu gripas izraisītāju vīrusu. |
| --- | --- |

(2)

Lai gan ar putnu gripu galvenokārt sirgst putni, zināmos apstākļos dažkārt arī cilvēkiem gadās inficēties ar putnu gripas izraisītāju vīrusu.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu pārsviesties uz citām saimniecībām, kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus. Dzīvu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu pārsviesties uz citām saimniecībām, kurās nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus. Dzīvu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vai to produktu tirdzniecībā tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un uz trešām valstīm.

| (4) | Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vidū. Minētā direktīva paredz aizsardzības un uzraudzības zonu noteikšanu ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīva 2005/94/EK (3) paredz konkrētus profilaktiskus pasākumus putnu gripas uzraudzībai un agrīnai noteikšanai un minimālos kontroles pasākumus, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vidū. Minētā direktīva paredz aizsardzības un uzraudzības zonu noteikšanu ļoti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā.

| (5) | Austrija Komisijai paziņoja par ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu saimniecībā, kura atrodas minētās valsts teritorijā un kurā nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus, un nekavējoties veica saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK vajadzīgos pasākumus, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi. |
| --- | --- |

(5)

Austrija Komisijai paziņoja par ļoti patogēnās H5N8 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu saimniecībā, kura atrodas minētās valsts teritorijā un kurā nebrīvē tur mājputnus vai citus putnus, un nekavējoties veica saskaņā ar Direktīvu 2005/94/EK vajadzīgos pasākumus, ieskaitot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu izveidi.

| (6) | Komisija ir izskatījusi pasākumus, ko Austrija veikusi atbilstoši Direktīvai 2005/94/EK, un atzīst, ka minētās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonu robežas atrodas pietiekamā attālumā no visām saimniecībām, kurās apstiprināts slimības uzliesmojums. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ir izskatījusi pasākumus, ko Austrija veikusi atbilstoši Direktīvai 2005/94/EK, un atzīst, ka minētās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonu robežas atrodas pietiekamā attālumā no visām saimniecībām, kurās apstiprināts slimības uzliesmojums.

| (7) | Lai novērstu nevajadzīgus Savienības iekšējās tirdzniecības traucējumus un to, ka trešās valstis rada nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, nepieciešams sadarbībā ar Austriju Savienības līmenī steidzami aprakstīt minētajā dalībvalstī noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērstu nevajadzīgus Savienības iekšējās tirdzniecības traucējumus un to, ka trešās valstis rada nepamatotus šķēršļus tirdzniecībai, nepieciešams sadarbībā ar Austriju Savienības līmenī steidzami aprakstīt minētajā dalībvalstī noteiktās aizsardzības un uzraudzības zonas.

| (8) | Līdz ar to šā lēmuma pielikumā būtu jāapraksta Austrijas aizsardzības un uzraudzības zonas, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK noteiktos pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums. |
| --- | --- |

(8)

Līdz ar to šā lēmuma pielikumā būtu jāapraksta Austrijas aizsardzības un uzraudzības zonas, kurās piemēro Direktīvā 2005/94/EK noteiktos pasākumus, un būtu jānosaka šādas reģionalizācijas ilgums.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Austrija nodrošina, ka aizsardzības zonās un uzraudzības zonās, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 16. panta 1. punktu, ir iekļauti vismaz tie apgabali, kuri kā aizsardzības zonas un uzraudzības zonas norādīti šā lēmuma pielikuma A un B daļā.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2016. gada 16. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīva 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

A DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā aizsardzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | Kods
  (ja pieejams) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Austrija | | Aptvertais apgabals: | |
| | | | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016. |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

Kods

(ja pieejams)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 29. pantu

AT

Austrija

Aptvertais apgabals:

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016.

B DAĻA

Lēmuma 1. pantā minētā uzraudzības zona:

| Valsts ISO kods | Dalībvalsts | kods
  (ja pieejams) | Nosaukums | Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Austrija | | Aptvertais apgabals: | |
| | | | Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016. |
| | Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016.–23.12.2016. |

Valsts ISO kods

Dalībvalsts

kods

(ja pieejams)

Nosaukums

Datums, līdz kuram piemēro, saskaņā ar Direktīvas 2005/94/EK 31. pantu

AT

Austrija

Aptvertais apgabals:

Gemeinden Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016.

Gemeinden Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016.–23.12.2016.

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/84

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 138/16/COL

(2016. gada 28. jūnijs),

ar ko Islandei ļauj atkāpties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 attiecībā uz esošajiem noteikumiem par importēto gaisa kuģu lidojumderīguma sertifikātu izdošanu [2016/2013]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā EEZ līguma XIII pielikuma 66.n punktā minēto aktu

  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK
   (1)
  , ar grozījumiem (“akts”),
  kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu, un jo īpaši akta 14. panta 6. un 7. punktu,

ņemot vērā EBTA Transporta komitejas 2016. gada 10. jūnija atzinumu,

ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes (“Iestāde”) 2013. gada 13. marta Lēmumu Nr. 103/13/COL, ar ko kolēģijas locekli ar īpašu atbildību par transportu pilnvaro pieņemt konkrētus lēmumus un pasākumus (dokumenta nr. 578349),

tā kā:

Islande 2016. gada 25. februāra vēstulē (dokumenta nr. 794710) informēja EBTA Uzraudzības iestādi un Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (“Aģentūra”) par savu nodomu atkāpties no EEZ līguma XIII pielikuma 66.p punktā minētā tiesību akta (Komisijas 2012. gada 3. augusta Regula (ES) Nr. 748/2012, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju
   (2)
  , ar grozījumiem) (“Regula (ES) Nr. 748/2012”), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu, I pielikuma (21. daļa) 21.A.174. punkta b) apakšpunkta 3. punkta ii) apakšpunkta.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikuma (21. daļa) 21.A.174. punkta b) apakšpunkta 3. punkta ii) apakšpunktu katrā lidojumderīguma sertifikāta pieteikumā attiecībā uz gaisa kuģi, kas importēts no trešās valsts, iekļauj valsts, kurā gaisa kuģis ir vai bija reģistrēts, kompetentās iestādes apliecinājumu, kas atspoguļo gaisa kuģa lidojumderīguma statusu valsts reģistrā nodošanas laikā. Tomēr dažos gadījumos šāds apliecinājums nav pieejams, un to nevar saņemt. Tādējādi Islande ir iecerējusi atteikties no prasības ietvert šādu apliecinājumu.

Eiropas Komisija 2014. gada 6. februāra lēmumā atļāva Zviedrijai atkāpties no Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikuma (21. daļa) 21.A.174. punkta b) apakšpunkta 3. punkta ii) apakšpunkta noteikumiem un atteikties no prasības ietvert šādu apliecinājumu (3).

Šo atkāpi piemēro, līdz tiks pieņemts un kļūs piemērojams grozījums, ar kuru šis jautājums tiks atrisināts Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikuma (21. daļa) H apakšiedaļas (Lidojumderīguma sertifikāti un ierobežotie lidojumderīguma sertifikāti) reglamentējošā uzdevuma RMT.0020 ietvaros.

Reglamentējošais uzdevums RMT.0020 tagad ir apvienots ar citu reglamentējošo uzdevumu – RMT.0278 (Gaisa kuģu importēšana no citām reglamentējošajām sistēmām un 21. daļas H apakšiedaļas pārskatīšana), un paziņojums par ierosinātu reglamentēšanu pašreiz ir pieņemšanas procedūras pēdējā posmā Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā.

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde ir secinājusi, ka paziņotā Islandes atkāpe atbilst akta 14. panta 6. un 7. punktā noteiktajām prasībām.

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar EBTA Transporta komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Islande var atkāpties no EEZ līguma XIII pielikuma 66.p punktā minētā tiesību akta (Komisijas 2012. gada 3. augusta Regula (ES) Nr. 748/2012, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, ar grozījumiem) (“Regula (ES) Nr. 748/2012”), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu, I pielikuma (21. daļa) 21.A.174. punkta b) apakšpunkta 3. punkta ii) apakšpunkta un pieņemt lidojumderīguma sertifikātu pieteikumus attiecībā uz gaisa kuģiem, kas importēti no trešās valsts, bez tās valsts, kurā gaisa kuģis ir vai bija reģistrēts, kompetentās iestādes apliecinājuma, kas atspoguļo gaisa kuģa lidojumderīguma statusu valsts reģistrā nodošanas laikā.

Šo atkāpi piemēro, līdz tiks pieņemts un EBTA valstīs kļūs piemērojams grozījums, ar kuru šis jautājums tiks atrisināts Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikuma (21. daļa) H apakšiedaļas (Lidojumderīguma sertifikāti un ierobežotie lidojumderīguma sertifikāti) reglamentējošā uzdevuma RMT.0278 ietvaros.

2. pants

Visas EBTA valstis ir pilnvarotas piemērot tos pašus 1. pantā minētos pasākumus, ievērojot šā lēmuma pielikumā izklāstītos nosacījumus un paziņošanas pienākumu, kas noteikts akta 14. panta 6. punktā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandei. Tas ir autentisks angļu valodā.

4. pants

Šo lēmumu paziņo Islandei, Norvēģijai un Lihtenšteinai.

Briselē, 2016. gada 28. jūnijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Kolēģijas locekle

Helga JÓNSDÓTTIR

direktors

Carsten ZATSCHLER

---

(1)  
  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 224, 21.8.2012., 1. lpp.

2

(3)  VI pielikums Komisijas 2014. gada 6. februāra Lēmumā 2014/69/ES, ar kuru Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei atļauj atkāpties no dažiem kopīgiem aviācijas drošības noteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. panta 6. punktu (OV L 39, 8.2.2014., 60. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

NOSACĪJUMI, KAS SAISTĪTI AR ATKĀPES PIEMĒROŠANU

Kompetentā iestāde pārbauda gaisa kuģa dokumentāciju un apskata gaisa kuģi, lai pārliecinātos, ka:

| — | gaisa kuģa iepriekšējie ieraksti ir pilnīgi un pietiekami, lai noteiktu ražošanas un modifikāciju standartu, |
| --- | --- |

—

gaisa kuģa iepriekšējie ieraksti ir pilnīgi un pietiekami, lai noteiktu ražošanas un modifikāciju standartu,

| — | gaisa kuģis ir ražots saskaņā ar tipa projektu, kas ir bijis pamatā EASA tipa sertifikātam. Šim nolūkam iepriekšējie ieraksti ietver kopiju no pirmā lidojumderīguma vai eksporta sertifikāta, kas izdots jaunam gaisa kuģim. Alternatīvi lidojumderīguma sertifikāta pieteicējs var iegūt apliecinājumu no tipa sertifikāta turētāja, ko apstiprinājusi projekta valsts, par ražošanas statusu, |
| --- | --- |

—

gaisa kuģis ir ražots saskaņā ar tipa projektu, kas ir bijis pamatā EASA tipa sertifikātam. Šim nolūkam iepriekšējie ieraksti ietver kopiju no pirmā lidojumderīguma vai eksporta sertifikāta, kas izdots jaunam gaisa kuģim. Alternatīvi lidojumderīguma sertifikāta pieteicējs var iegūt apliecinājumu no tipa sertifikāta turētāja, ko apstiprinājusi projekta valsts, par ražošanas statusu,

| — | gaisa kuģis atbilst tipa projektam, kas apliecināts tipa sertifikātā, |
| --- | --- |

—

gaisa kuģis atbilst tipa projektam, kas apliecināts tipa sertifikātā,

| — | jebkurš papildu tipa sertifikāts, izmaiņas vai uzlabojumi ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikumu (21. daļa) (1), |
| --- | --- |

—

jebkurš papildu tipa sertifikāts, izmaiņas vai uzlabojumi ir apstiprināti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 748/2012 I pielikumu (21. daļa) (1),

| — | ir īstenoti piemērojamie noteikumi attiecībā uz lidojumderīgumu. |
| --- | --- |

—

ir īstenoti piemērojamie noteikumi attiecībā uz lidojumderīgumu.

Visbeidzot, kompetentā iestāde konstatē, ka tās veiktās izmeklēšanas rezultāti atbilst rezultātiem izmeklēšanā, ko veikusi organizācija, kura īsteno lidojumderīguma pārbaudi saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1321/2014 I pielikumu (M daļa) (2).

---

(1)  EEZ līguma XIII pielikuma 66.p punktā minētais tiesību akts (Komisijas 2012. gada 3. augusta Regula (ES) Nr. 748/2012, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, ar grozījumiem), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu.

(2)  EEZ līguma XIII pielikuma 66.q punktā minētais tiesību akts (Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1321/2014 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu, ar grozījumiem (OV L 362, 17.12.2014., 1. lpp.)), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu.

---

| 17.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 310/87

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 139/16/COL

(2016. gada 28. jūnijs),

ar ko Norvēģijai atļauj atkāpties no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 attiecībā uz lidojuma laika ierobežojumu noteikumiem, ko piemēro gaisa kuģa ekspluatantam Widerøes Flyselskap AS [2016/2014]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā EEZ līguma XIII pielikuma 66.n punktā minēto aktu,

  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK
   (1), kurā veikti grozījumi (“Akts”),
  kas pielāgots EEZ līguma noteikumiem ar 1. protokolu un jo īpaši ar Akta 14. pankta 7. punktu,

ņemot vērā EBTA Transporta komitejas 2016. gada 10. jūnija atzinumu,

ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes (“Iestāde”) 2013. gada 13. marta Lēmumu 103/13/COL, ar ko kolēģijas locekli ar īpašu atbildību par transportu pilnvaro pieņemt konkrētus lēmumus un pasākumus (dok. Nr. 578349),

tā kā:

Norvēģija informēja EBTA Uzraudzības iestādi un Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (“Aģentūra”) par nodomu gaisa kuģa ekspluatantam Widerøes Flyselskap AS piešķirt atkāpi no Komisijas Regulas (ES) Nr. 965/2012 (2) III pielikuma ORO.FTL.210. punkta a) apakšpunkta noteikumiem attiecībā uz maksimālo kopējo darba stundu skaitu, ko var noteikt apkalpes loceklim jebkuras 7, 14 un 28 dienas pēc kārtas, apstiprinot minētajam gaisa kuģa ekspluatantam individuālu lidojuma specifikācijas shēmu.

Gaisa kuģa ekspluatanta ierosinātā shēma ir aprakstīta šādi.

| | Kopējais darba periodu ilgums, ko var noteikt apkalpes loceklim, nedrīkst pārsniegt:






  1) | 70 darba stundas, kas var būt sadalītas jebkurās septiņās secīgās dienās jebkurā 14 secīgu dienu laikā (60 darba stundu vietā); |
| --- | --- | --- |

Kopējais darba periodu ilgums, ko var noteikt apkalpes loceklim, nedrīkst pārsniegt:

1)

70 darba stundas, kas var būt sadalītas jebkurās septiņās secīgās dienās jebkurā 14 secīgu dienu laikā (60 darba stundu vietā);

| 2) | 90 darba stundas jebkurās 14 secīgās dienās (110 darba stundu vietā); |
| --- | --- |

2)

90 darba stundas jebkurās 14 secīgās dienās (110 darba stundu vietā);

| 3) | 180 darba stundas jebkurās 28 secīgās dienās (190 darba stundu vietā), iespējami vienmērīgāk sadalītas visā šajā periodā. |
| --- | --- |

3)

180 darba stundas jebkurās 28 secīgās dienās (190 darba stundu vietā), iespējami vienmērīgāk sadalītas visā šajā periodā.

Ekspluatanta ierosinātā dežūru sistēma (7 darbadienas / 7 brīvdienas) pilotiem un salona apkalpei ir pamatota ar to, ka ekspluatants veic gaisa pārvadājumus starp reģionālām lidostām Norvēģijā un apkalpes locekļi pārvietojas no savas dzīvesvietas uz apkalpes bāzēm.

Pamatojoties uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras novērtējumu, Iestāde secina, ka izmaiņas varētu nodrošināt drošības līmeni, kas ir līdzvērtīgs tam, kuru panāk, piemērojot Regulas (ES) Nr. 965/2012 III pielikuma ORO.FLT.210. punkta a) apakšpunktu, ar noteikumu, ka papildus ekspluatanta ierosinātajiem mazināšanas pasākumiem, kas izklāstīti Norvēģijas 2015. gada 9. decembra vēstulē, ir izpildīti pielikumā minētie nosacījumi.

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar EBTA Transporta komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Norvēģija var piešķirt apstiprinājumu atkāpties no Regulas (ES) Nr. 965/2012 III pielikuma ORO.FTL.210. punkta a) apakšpunkta, ļaujot gaisa kuģa ekspluatantam Widerøes Flyselskap AS piemērot šādu individuālu lidojuma laika specifikācijas shēmu.

| | Kopējais darba periodu ilgums, ko var noteikt apkalpes loceklim, nedrīkst pārsniegt:






  i) | 70 darba stundas, kas var būt sadalītas jebkurās septiņās secīgās dienās jebkurā 14 secīgu dienu laikā; |
| --- | --- | --- |

Kopējais darba periodu ilgums, ko var noteikt apkalpes loceklim, nedrīkst pārsniegt:

i)

70 darba stundas, kas var būt sadalītas jebkurās septiņās secīgās dienās jebkurā 14 secīgu dienu laikā;

| ii) | 90 darba stundas jebkurās 14 secīgās dienās; kā arī |
| --- | --- |

ii)

90 darba stundas jebkurās 14 secīgās dienās; kā arī

| iii) | maksimāli 180 darba stundas jebkurās 28 secīgās dienās, iespējami vienmērīgāk sadalītas visā šajā periodā, |
| --- | --- |

iii)

maksimāli 180 darba stundas jebkurās 28 secīgās dienās, iespējami vienmērīgāk sadalītas visā šajā periodā,

ja ir izpildīti pielikumā noteiktie nosacījumi, kā arī mazināšanas pasākumi, ko Norvēģija aprakstījusi savā 2015. gada 9. decembra paziņojumā.

2. pants

Visas EBTA valstis ir pilnvarotas piemērot tos pašus 1. pantā minētos pasākumus, kā norādīts šā lēmuma pielikumā, un uz tām attiecas paziņošanas pienākums, kas noteikts Akta 14. panta 6. punktā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijai. Tas ir autentisks angļu valodā.

4. pants

Šo lēmumu paziņo Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai.

Briselē, 2016. gada 28. jūnijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Kolēģijas locekle

Helga JÓNSDÓTTIR

direktors

Carsten ZATSCHLER

---

(1)  
  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

1

(2)  EEZ līguma XIII pielikuma 66.nf punktā minētais tiesību akts (Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 296, 25.10.2012., 1. lpp.), kurā izdarīti grozījumi), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu.

2

Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008

---

PIELIKUMS

NOSACĪJUMI, KAS SAISTĪTI AR ATKĀPES PIEMĒROŠANU

| i) | Ekspluatants darbojas, ievērojot Noguruma riska vadību (FRM) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 965/2012 III pielikuma ORO.FTL.120. punktu, un nepārtraukti uzrauga ierosināto mazināšanas pasākumu efektivitāti. Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde apstiprina FRM ne vēlāk kā līdz 2017. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

i)

Ekspluatants darbojas, ievērojot Noguruma riska vadību (FRM) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 965/2012 III pielikuma ORO.FTL.120. punktu, un nepārtraukti uzrauga ierosināto mazināšanas pasākumu efektivitāti. Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde apstiprina FRM ne vēlāk kā līdz 2017. gada 1. janvārim.

| ii) | Ekspluatants sasniedz sava FRM īstenošanas plāna mērķus, kuri norādīti Norvēģijas Civilās aviācijas iestādei iesniegtajā pieprasījumā piešķirt atkāpi. |
| --- | --- |

ii)

Ekspluatants sasniedz sava FRM īstenošanas plāna mērķus, kuri norādīti Norvēģijas Civilās aviācijas iestādei iesniegtajā pieprasījumā piešķirt atkāpi.

| iii) | Ekspluatants iesniedz Norvēģijas Civilās aviācijas iestādei uz datiem balstītu apstiprinājumu par tā lidojuma laika specifikācijas shēmas pielāgotajiem elementiem (piemēram, ziņošanas laiku un darba laiku pēc lidojuma), jo īpaši, ja tie ietekmē atpūtai paredzēto laiku. |
| --- | --- |

iii)

Ekspluatants iesniedz Norvēģijas Civilās aviācijas iestādei uz datiem balstītu apstiprinājumu par tā lidojuma laika specifikācijas shēmas pielāgotajiem elementiem (piemēram, ziņošanas laiku un darba laiku pēc lidojuma), jo īpaši, ja tie ietekmē atpūtai paredzēto laiku.

| iv) | Ekspluatants iekļauj lidojuma datu uzraudzību (FDM) un tendenču uzraudzību, lai veicinātu tā reaktīvo FRM procesu turpmāku izpēti. |
| --- | --- |

iv)

Ekspluatants iekļauj lidojuma datu uzraudzību (FDM) un tendenču uzraudzību, lai veicinātu tā reaktīvo FRM procesu turpmāku izpēti.

| v) | Ekspluatants pierāda, ka tā noguruma ziņošanas sistēma ir sasniegusi aktīvāku stadiju pirmajos 24 mēnešos pēc atkāpes piešķiršanas. Ekspluatanta visaptverošajā pārraudzības programmā ir iekļauti ekspluatanta noguruma ziņošanas sistēmas izvērtējuma galvenie elementi. |
| --- | --- |

v)

Ekspluatants pierāda, ka tā noguruma ziņošanas sistēma ir sasniegusi aktīvāku stadiju pirmajos 24 mēnešos pēc atkāpes piešķiršanas. Ekspluatanta visaptverošajā pārraudzības programmā ir iekļauti ekspluatanta noguruma ziņošanas sistēmas izvērtējuma galvenie elementi.

| vi) | Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde rūpīgi un pastāvīgi uzrauga, kā ekspluatanta FRM drošības nodrošināšanas procesā tiek atpazīti un mazināti iespējamie noguruma risi, kas rodas pirmajos 24 mēnešos pēc atkāpes piešķiršanas. Pēc tam ekspluatanta FRM efektivitāti uzrauga Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde savu pastāvīgo pārraudzības darbību ietvaros. |
| --- | --- |

vi)

Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde rūpīgi un pastāvīgi uzrauga, kā ekspluatanta FRM drošības nodrošināšanas procesā tiek atpazīti un mazināti iespējamie noguruma risi, kas rodas pirmajos 24 mēnešos pēc atkāpes piešķiršanas. Pēc tam ekspluatanta FRM efektivitāti uzrauga Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde savu pastāvīgo pārraudzības darbību ietvaros.

| vii) | Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde nodrošina, ka pirmajos 24 mēnešos pēc atkāpes apstiprināšanas tiek veikts neatkarīgs, samērīgs zinātniskais izvērtējums par piešķirtās atkāpes ietekmi. Izvērtējumā analizē datus par salona un lidojuma apkalpes nogurumu, izmantojot vismaz divus objektīvu datu avotus (piemēram, psihomotorās modrības tests (PVT), aktigrāfija), lai pārbaudītu ierosināto mazināšanas pasākumu efektivitāti un ietverot vismaz:






  — | no liela skaita nozaru iegūtu informāciju par lielas darba slodzes rezultātā uzkrātā noguruma ietekmi un |
| --- | --- | --- |

vii)

Norvēģijas Civilās aviācijas iestāde nodrošina, ka pirmajos 24 mēnešos pēc atkāpes apstiprināšanas tiek veikts neatkarīgs, samērīgs zinātniskais izvērtējums par piešķirtās atkāpes ietekmi. Izvērtējumā analizē datus par salona un lidojuma apkalpes nogurumu, izmantojot vismaz divus objektīvu datu avotus (piemēram, psihomotorās modrības tests (PVT), aktigrāfija), lai pārbaudītu ierosināto mazināšanas pasākumu efektivitāti un ietverot vismaz:

—

no liela skaita nozaru iegūtu informāciju par lielas darba slodzes rezultātā uzkrātā noguruma ietekmi un

| — | informāciju par virsstundu izmantošanas ietekmi uz uzkrāto nogurumu, lai gūtu pierādījumus ar mērķi noteikt efektīvu normatīvo ierobežojumu attiecībā uz virsstundu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

informāciju par virsstundu izmantošanas ietekmi uz uzkrāto nogurumu, lai gūtu pierādījumus ar mērķi noteikt efektīvu normatīvo ierobežojumu attiecībā uz virsstundu izmantošanu.

Šajā izvērtējumā izvērtē ne mazāk kā četrus secīgus darba laika un atpūtas ciklus darbības visintensīvākājos periodos, kuros ekspluatants darbojas saskaņā ar atkāpi, un ņem vērā ekspluatanta FRM konstatējumus, kā arī visus zinātniskos datus un attiecīgajā brīdī pieejamo tiesisko regulējumu.

| viii) | Ziņojumu par piešķirtās atkāpes ietekmi, pievienojot vii) punktā minēto izvērtējumu, iesniedz Iestādei un Aģentūrai ne vēlāk kā 2 gadus pēc atkāpes piemērošanas. |
| --- | --- |

viii)

Ziņojumu par piešķirtās atkāpes ietekmi, pievienojot vii) punktā minēto izvērtējumu, iesniedz Iestādei un Aģentūrai ne vēlāk kā 2 gadus pēc atkāpes piemērošanas.

| ix) | EBTA Uzraudzības iestāde ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras palīdzību pārskata piešķirtās atkāpes, ņemot vērā iepriekš minēto ziņojumu un izvērtējumu, un patur tiesības grozīt, apturēt vai atsaukt atkāpi, ja tā uzskata, ka ir lietderīgi to darīt, ņemot vērā attiecīgajā posmā pieejamos pierādījumus. |
| --- | --- |

ix)

EBTA Uzraudzības iestāde ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras palīdzību pārskata piešķirtās atkāpes, ņemot vērā iepriekš minēto ziņojumu un izvērtējumu, un patur tiesības grozīt, apturēt vai atsaukt atkāpi, ja tā uzskata, ka ir lietderīgi to darīt, ņemot vērā attiecīgajā posmā pieejamos pierādījumus.

---