# Europos Sąjungos L 237/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 237 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. rugsėjo 3d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 237

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. rugsėjo 3d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. gegužės 23 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1450, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinami kriterijai, susiję su minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo nustatymo metodika (
  1
  ) | 1 |
| | | 2016 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1451, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 10 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2016 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1452 dėl tam tikrų laikinų apsaugos priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Lenkijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5708)

   (
  1
  ) | 12 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2016 m. gegužės 23 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1450, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinami kriterijai, susiję su minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo nustatymo metodika (
  1
  )

1

1

2016 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1451, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

10

SPRENDIMAI

*

2016 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1452 dėl tam tikrų laikinų apsaugos priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Lenkijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5708)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5708)

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2016 9 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/1

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2016/1450

2016 m. gegužės 23 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinami kriterijai, susiję su minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo nustatymo metodika

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema (1), ypač į jos 45 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | veiksmingas pertvarkymas gali būti realus ir patikimas tik jei įstaiga turi pakankamai vidinių finansinių išteklių nuostoliams padengti arba rekapitalizavimo tikslais, nedarant poveikio tam tikriems įsipareigojimams, visų pirma tiems, kuriems netaikoma gelbėjimas privačiomis lėšomis priemonė. Direktyvoje 2014/59/ES nustatyta, kad įstaigos turėtų laikytis minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo (MREL, angl. minimum requirement for own funds and eligible liabilities) siekiant išvengti per didelio įstaigų kliovimosi finansavimo būdais, kuriems netaikoma gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, nes to reikalavimo nesilaikymas neigiamai paveiktų įstaigų nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo galimybes, o galiausiai ir bendrą pertvarkymo veiksmingumą; |
| --- | --- |

(1)

veiksmingas pertvarkymas gali būti realus ir patikimas tik jei įstaiga turi pakankamai vidinių finansinių išteklių nuostoliams padengti arba rekapitalizavimo tikslais, nedarant poveikio tam tikriems įsipareigojimams, visų pirma tiems, kuriems netaikoma gelbėjimas privačiomis lėšomis priemonė. Direktyvoje 2014/59/ES nustatyta, kad įstaigos turėtų laikytis minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo (MREL, angl. minimum requirement for own funds and eligible liabilities) siekiant išvengti per didelio įstaigų kliovimosi finansavimo būdais, kuriems netaikoma gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, nes to reikalavimo nesilaikymas neigiamai paveiktų įstaigų nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo galimybes, o galiausiai ir bendrą pertvarkymo veiksmingumą;

| (2) | nustatydama MREL pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies a ir b punktus pertvarkymo institucija turėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti, kad taikant gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę įstaiga galėtų padengti pakankamą nuostolių sumą ir būti rekapitalizuota pakankama suma, kad jos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas būtų atkurtas iki pakankamo lygio, kad įstaiga galėtų laikytis kapitalo reikalavimų, taikomų suteikiant veiklos leidimą, ir kartu išlaikytų pakankamą rinkos pasitikėjimą. Atsižvelgiant į šią glaudžią sąsają su priežiūros sprendimais, būtina, kad tokius vertinimus pertvarkymo institucija atliktų glaudžiai konsultuodamasi su kompetentinga institucija pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalyje nustatytą tvarką ir kad atitinkamai pertvarkymo institucija, vykdydama pareigą konsultuotis su kompetentinga institucija pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalį, atsižvelgtų į įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir rizikos pobūdžio vertinimus, kuriuos kompetentinga institucija atliko siekdama nustatyti prudencinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

nustatydama MREL pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies a ir b punktus pertvarkymo institucija turėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti, kad taikant gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę įstaiga galėtų padengti pakankamą nuostolių sumą ir būti rekapitalizuota pakankama suma, kad jos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas būtų atkurtas iki pakankamo lygio, kad įstaiga galėtų laikytis kapitalo reikalavimų, taikomų suteikiant veiklos leidimą, ir kartu išlaikytų pakankamą rinkos pasitikėjimą. Atsižvelgiant į šią glaudžią sąsają su priežiūros sprendimais, būtina, kad tokius vertinimus pertvarkymo institucija atliktų glaudžiai konsultuodamasi su kompetentinga institucija pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalyje nustatytą tvarką ir kad atitinkamai pertvarkymo institucija, vykdydama pareigą konsultuotis su kompetentinga institucija pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalį, atsižvelgtų į įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir rizikos pobūdžio vertinimus, kuriuos kompetentinga institucija atliko siekdama nustatyti prudencinius reikalavimus;

| (3) | visų pirma būtinos galimybės padengti nuostolius vertinimas turėtų būti glaudžiai susijęs su esamais įstaigos kapitalo reikalavimais, o būtinos galimybės atkurti kapitalą vertinimas turėtų būti glaudžiai susijęs su tikėtinais kapitalo reikalavimais po pertvarkymo strategijos taikymo, nebent yra aiškių priežasčių, dėl kurių nuostolius pertvarkymo metu reikėtų vertinti kitaip nei veiklos tęstinumo sąlygomis. Panašus vertinimas reikalingas norint nustatyti tokį MREL, kuris būtų pakankamas siekiant užtikrinti galimybę sėkmingai pertvarkyti įstaigą tuo atveju, kai taikoma ne gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, o kitos pertvarkymo priemonės; |
| --- | --- |

(3)

visų pirma būtinos galimybės padengti nuostolius vertinimas turėtų būti glaudžiai susijęs su esamais įstaigos kapitalo reikalavimais, o būtinos galimybės atkurti kapitalą vertinimas turėtų būti glaudžiai susijęs su tikėtinais kapitalo reikalavimais po pertvarkymo strategijos taikymo, nebent yra aiškių priežasčių, dėl kurių nuostolius pertvarkymo metu reikėtų vertinti kitaip nei veiklos tęstinumo sąlygomis. Panašus vertinimas reikalingas norint nustatyti tokį MREL, kuris būtų pakankamas siekiant užtikrinti galimybę sėkmingai pertvarkyti įstaigą tuo atveju, kai taikoma ne gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, o kitos pertvarkymo priemonės;

| (4) | Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies c punkte taip pat reikalaujama, kad pertvarkymo institucijos apsvarstytų galimybę gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės netaikyti tam tikrų klasių įsipareigojimams, nustatytiems rengiant pertvarkymo planus ir atliekant sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimą. Tokios rūšies įsipareigojimais neturėtų būti pasikliaujama siekiant laikytis MREL. Pertvarkymo institucijos taip pat turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė privalomai arba savo nuožiūra netaikoma reikšmingoms bet kokios pagal nemokumo teisę nustatytos klasės įsipareigojimų sumoms, dėl tokios išimties neatsirastų tokios pačios arba didesnio prioriteto klasės įsipareigojimų, lemiančių didesnius nuostolius nei nemokumo atveju, nes tai būtų sėkmingo pertvarkymo kliūtis; |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies c punkte taip pat reikalaujama, kad pertvarkymo institucijos apsvarstytų galimybę gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės netaikyti tam tikrų klasių įsipareigojimams, nustatytiems rengiant pertvarkymo planus ir atliekant sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimą. Tokios rūšies įsipareigojimais neturėtų būti pasikliaujama siekiant laikytis MREL. Pertvarkymo institucijos taip pat turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė privalomai arba savo nuožiūra netaikoma reikšmingoms bet kokios pagal nemokumo teisę nustatytos klasės įsipareigojimų sumoms, dėl tokios išimties neatsirastų tokios pačios arba didesnio prioriteto klasės įsipareigojimų, lemiančių didesnius nuostolius nei nemokumo atveju, nes tai būtų sėkmingo pertvarkymo kliūtis;

| (5) | pertvarkymo institucijos gali reikalauti, kad MREL, nurodyto Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 1 dalyje, dalis būtų įvykdyta taikant subordinuotas sutartines gelbėjimo privačiomis lėšomis priemones arba nustatant didesnį minimalų reikalavimą, arba taikant alternatyvias priemones, kad būtų pašalintos pertvarkymo kliūtys. Jei rizika nesilaikyti apsaugos principo, kad nė vieno kreditoriaus padėtis neturi būti blogesnė, yra pakankamai maža, MREL koreguoti nereikia; |
| --- | --- |

(5)

pertvarkymo institucijos gali reikalauti, kad MREL, nurodyto Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 1 dalyje, dalis būtų įvykdyta taikant subordinuotas sutartines gelbėjimo privačiomis lėšomis priemones arba nustatant didesnį minimalų reikalavimą, arba taikant alternatyvias priemones, kad būtų pašalintos pertvarkymo kliūtys. Jei rizika nesilaikyti apsaugos principo, kad nė vieno kreditoriaus padėtis neturi būti blogesnė, yra pakankamai maža, MREL koreguoti nereikia;

| (6) | tam tikros įstaigos, kurioms taikoma Direktyva 2014/59/ES, visų pirma finansų rinkos infrastruktūros, kurioms taip pat leista veikti kaip kredito įstaigoms, turi labai specializuotus verslo modelius ir joms taikomos papildomos taisyklės, į kurias reikėtų atsižvelgti nustatant MREL; |
| --- | --- |

(6)

tam tikros įstaigos, kurioms taikoma Direktyva 2014/59/ES, visų pirma finansų rinkos infrastruktūros, kurioms taip pat leista veikti kaip kredito įstaigoms, turi labai specializuotus verslo modelius ir joms taikomos papildomos taisyklės, į kurias reikėtų atsižvelgti nustatant MREL;

| (7) | siekiant užtikrinti suderinamumą su prudencine priežiūra, pertvarkymo institucija, vertindama įstaigos dydį, verslo modelį, finansavimo modelį ir rizikos pobūdį, turėtų atsižvelgti į priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso, kurį atliko kompetentinga institucija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (2) 97 straipsnį, rezultatus, nebent yra aiškių priežasčių, dėl kurių nuostolius pertvarkymo metu reikėtų vertinti kitaip nei veiklos tęstinumo sąlygomis. Atlikdama priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą ir laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (3) 16 straipsnio, kompetentinga institucija turėtų atsižvelgti į EBI pagal tos direktyvos 107 straipsnio 3 dalį paskelbtas gaires dėl bendrų priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso metodikų ir procedūrų (EBA/GL/2014/13) ir dėti visas pastangas siekdama laikytis tų gairių pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

(7)

siekiant užtikrinti suderinamumą su prudencine priežiūra, pertvarkymo institucija, vertindama įstaigos dydį, verslo modelį, finansavimo modelį ir rizikos pobūdį, turėtų atsižvelgti į priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso, kurį atliko kompetentinga institucija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (2) 97 straipsnį, rezultatus, nebent yra aiškių priežasčių, dėl kurių nuostolius pertvarkymo metu reikėtų vertinti kitaip nei veiklos tęstinumo sąlygomis. Atlikdama priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą ir laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (3) 16 straipsnio, kompetentinga institucija turėtų atsižvelgti į EBI pagal tos direktyvos 107 straipsnio 3 dalį paskelbtas gaires dėl bendrų priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso metodikų ir procedūrų (EBA/GL/2014/13) ir dėti visas pastangas siekdama laikytis tų gairių pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnio 3 dalį;

| (8) | pertvarkymo planuose gali būti numatyta nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo grupių struktūrose priemonių, įskaitant kapitalo priemones ar tinkamus įsipareigojimus, kuriuos įstaigos išleido tai pačiai grupei priklausančioms kitoms įstaigoms ar subjektams. Pertvarkymo institucijos MREL turėtų nustatyti atsižvelgdamos į tas priemones, kai jos yra neatskiriama įstaigos ar grupės tinkamiausios pertvarkymo strategijos dalis; |
| --- | --- |

(8)

pertvarkymo planuose gali būti numatyta nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo grupių struktūrose priemonių, įskaitant kapitalo priemones ar tinkamus įsipareigojimus, kuriuos įstaigos išleido tai pačiai grupei priklausančioms kitoms įstaigoms ar subjektams. Pertvarkymo institucijos MREL turėtų nustatyti atsižvelgdamos į tas priemones, kai jos yra neatskiriama įstaigos ar grupės tinkamiausios pertvarkymo strategijos dalis;

| (9) | siekiant užtikrinti, kad sėkmingo pertvarkymo galimybė nepriklausytų nuo viešos finansinės paramos teikimo ir kad Sąjungos pertvarkymo finansavimo struktūrų sistema atitiktų savo paskirtį prisidėti prie finansinio stabilumo užtikrinimo, nustatydamos MREL pertvarkymo institucijos turėtų atsižvelgti į Direktyvos 2014/59/ES 101 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas dėl pertvarkymo finansavimo struktūrų naudojimo tokiais būdais, kurie netiesiogiai lemia įstaigos ar subjekto nuostolių dalies perdavimą pertvarkymo finansavimo struktūrai; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti, kad sėkmingo pertvarkymo galimybė nepriklausytų nuo viešos finansinės paramos teikimo ir kad Sąjungos pertvarkymo finansavimo struktūrų sistema atitiktų savo paskirtį prisidėti prie finansinio stabilumo užtikrinimo, nustatydamos MREL pertvarkymo institucijos turėtų atsižvelgti į Direktyvos 2014/59/ES 101 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas dėl pertvarkymo finansavimo struktūrų naudojimo tokiais būdais, kurie netiesiogiai lemia įstaigos ar subjekto nuostolių dalies perdavimą pertvarkymo finansavimo struktūrai;

| (10) | pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies f punktą pertvarkymo institucijos taip pat turėtų apsvarstyti galimą neigiamą įstaigos žlugimo poveikį finansiniam stabilumui. Ypatingą dėmesį pertvarkymo institucijos turėtų skirti pastangoms užtikrinti, kad veiksmingai pertvarkyti sisteminės svarbos įstaigą nesutrukdytų visų veiksmingo nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo galimybių išnaudojimas, kaip numatyta Direktyvos 2014/59/ES 44 straipsnyje. Tačiau dėl to neturėtų sumažėti ar pasikeisti poreikis užtikrinti pakankamas nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo galimybes taikant tinkamų įsipareigojimų nurašymą ir konvertavimą arba pertvarkymo finansavimo struktūra neturėtų būti naudojama šiais tikslais nesivadovaujant Direktyvos 2014/59/ES 44 straipsnyje nustatytais principais, kuriais reglamentuojamas pertvarkymo finansavimo struktūrų naudojimas, ir bet kokiu atveju tos priemonės turi būti naudojamos tik tokiu mastu, koks yra tikrai būtinas; |
| --- | --- |

(10)

pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies f punktą pertvarkymo institucijos taip pat turėtų apsvarstyti galimą neigiamą įstaigos žlugimo poveikį finansiniam stabilumui. Ypatingą dėmesį pertvarkymo institucijos turėtų skirti pastangoms užtikrinti, kad veiksmingai pertvarkyti sisteminės svarbos įstaigą nesutrukdytų visų veiksmingo nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo galimybių išnaudojimas, kaip numatyta Direktyvos 2014/59/ES 44 straipsnyje. Tačiau dėl to neturėtų sumažėti ar pasikeisti poreikis užtikrinti pakankamas nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo galimybes taikant tinkamų įsipareigojimų nurašymą ir konvertavimą arba pertvarkymo finansavimo struktūra neturėtų būti naudojama šiais tikslais nesivadovaujant Direktyvos 2014/59/ES 44 straipsnyje nustatytais principais, kuriais reglamentuojamas pertvarkymo finansavimo struktūrų naudojimas, ir bet kokiu atveju tos priemonės turi būti naudojamos tik tokiu mastu, koks yra tikrai būtinas;

| (11) | pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies e punktą pertvarkymo institucijos turėtų įvertinti galimą įnašų, kuriais indėlių garantijų sistema galėtų prisidėti prie pertvarkymo finansavimo, dydį apskaičiuodamos sumą, kurią indėlių garantijų sistema galėtų realiai ir patikimai suteikti vietoje apdraustų indėlių, jei jie būtų įtraukti į gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės taikymo sritį. Atlikdamos šį vertinimą, pertvarkymo institucijos turėtų užtikrinti, kad jos pačios ir įstaiga imtųsi visų pagrįstų ir būtinų priemonių, atitinkančių įstaigos finansavimo modelį, kad sumažintų indėlių garantijų sistemos įnašo poreikį. Jei atlikus šį vertinimą padaroma išvada, kad toks įnašas yra tikėtinas, pertvarkymo institucijos gali nuspręsti nustatyti mažesnį MREL. Visi tokie numatomi įnašai turėtų atitikti tokiems įnašams Direktyvoje 2014/59/ES nustatytas ribas, todėl jie greičiausiai bus aktualiausi įstaigoms, daugiausia finansuojamoms apdraustaisiais indėliais; |
| --- | --- |

(11)

pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies e punktą pertvarkymo institucijos turėtų įvertinti galimą įnašų, kuriais indėlių garantijų sistema galėtų prisidėti prie pertvarkymo finansavimo, dydį apskaičiuodamos sumą, kurią indėlių garantijų sistema galėtų realiai ir patikimai suteikti vietoje apdraustų indėlių, jei jie būtų įtraukti į gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės taikymo sritį. Atlikdamos šį vertinimą, pertvarkymo institucijos turėtų užtikrinti, kad jos pačios ir įstaiga imtųsi visų pagrįstų ir būtinų priemonių, atitinkančių įstaigos finansavimo modelį, kad sumažintų indėlių garantijų sistemos įnašo poreikį. Jei atlikus šį vertinimą padaroma išvada, kad toks įnašas yra tikėtinas, pertvarkymo institucijos gali nuspręsti nustatyti mažesnį MREL. Visi tokie numatomi įnašai turėtų atitikti tokiems įnašams Direktyvoje 2014/59/ES nustatytas ribas, todėl jie greičiausiai bus aktualiausi įstaigoms, daugiausia finansuojamoms apdraustaisiais indėliais;

| (12) | siekiant įstaigoms ar subjektams, kuriems taikytos pertvarkymo priemonės, suteikti pakankamai laiko įvykdyti MREL, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį; |
| --- | --- |

(12)

siekiant įstaigoms ar subjektams, kuriems taikytos pertvarkymo priemonės, suteikti pakankamai laiko įvykdyti MREL, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį;

| (13) | šis reglamentas pagrįstas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Europos bankininkystės institucija pateikė Komisijai; |
| --- | --- |

(13)

šis reglamentas pagrįstas techninių reguliavimo standartų projektais, kuriuos Europos bankininkystės institucija pateikė Komisijai;

| (14) | Europos bankininkystės institucija dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

Europos bankininkystės institucija dėl techninių reguliavimo standartų projektų, kuriais pagrįstas šis reglamentas, surengė atviras viešas konsultacijas, išnagrinėjo galimas susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupės, įsteigtos pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 37 straipsnį, pateikti savo nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuostoliams padengti būtinos sumos nustatymas

1.   Pertvarkymo institucijos nustato nuostolių padengimo sumą, kurią įstaiga ar grupė turėtų galėti padengti.

2.   Siekdama nustatyti nuostolių padengimo sumą pagal šį straipsnį ir bet kokio indėlių garantijų sistemos įnašo, skirto pertvarkymo išlaidoms finansuoti, sumą pagal 6 straipsnį, pertvarkymo institucija, laikydamasi Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies, prašo, kad kompetentinga institucija pateiktų šiuo metu įstaigai ar grupei taikomų kapitalo reikalavimų santrauką, visų pirma informaciją apie:

| a) | nuosavų lėšų reikalavimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 (4) ir 458 straipsnius, kurie apima:






  i) | 4,5 % bendros rizikos pozicijos sumos CET1 kapitalo pakankamumo koeficientą; |
| --- | --- | --- |

a)

nuosavų lėšų reikalavimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 (4) ir 458 straipsnius, kurie apima:

i)

4,5 % bendros rizikos pozicijos sumos CET1 kapitalo pakankamumo koeficientą;

| ii) | 6 % bendros rizikos pozicijos sumos 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą; |
| --- | --- |

ii)

6 % bendros rizikos pozicijos sumos 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą;

| iii) | 8 % bendros rizikos pozicijos sumos bendrą kapitalo pakankamumo koeficientą; |
| --- | --- |

iii)

8 % bendros rizikos pozicijos sumos bendrą kapitalo pakankamumo koeficientą;

| b) | bet kokį reikalavimą turėti papildomų nuosavų lėšų, viršijančių šiuos reikalavimus, visų pirma pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnio 1 dalies a punktą; |
| --- | --- |

b)

bet kokį reikalavimą turėti papildomų nuosavų lėšų, viršijančių šiuos reikalavimus, visų pirma pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnio 1 dalies a punktą;

| c) | jungtinio rezervo reikalavimus, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 128 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

c)

jungtinio rezervo reikalavimus, kaip apibrėžta Direktyvos 2013/36/ES 128 straipsnio 6 dalyje;

| d) | žemiausią ribą pagal susitarimą „Bazelis I“ pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

žemiausią ribą pagal susitarimą „Bazelis I“ pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500 straipsnį;

| e) | bet kokį taikomą sverto koeficiento reikalavimą. |
| --- | --- |

e)

bet kokį taikomą sverto koeficiento reikalavimą.

3.   Taikant šį reglamentą kapitalo reikalavimai aiškinami atsižvelgiant į kompetentingos institucijos taikomas pereinamojo laikotarpio nuostatas, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 dešimtos dalies I antraštinės dalies 1, 2 ir 4 skyriuose, ir nacionalinės teisės aktų nuostatas, pagal kurias pasinaudojama tuo reglamentu kompetentingoms institucijoms suteiktomis pasirinkimo galimybėmis.

4.   Nuostolių padengimo suma, kurią turi nustatyti pertvarkymo institucija, yra 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytų reikalavimų suma arba bet kokia didesnė suma, būtina tam, kad būtų laikomasi 2 dalies d arba e punktuose nurodytų reikalavimų.

5.   Pertvarkymo institucija nuostolių padengimo sumą gali nustatyti bet kuriuo iš šių metodų:

| a) | nuostolių padengimo suma yra lygi standartinei nuostolių padengimo sumai, nustatytai pagal 4 dalį; |
| --- | --- |

a)

nuostolių padengimo suma yra lygi standartinei nuostolių padengimo sumai, nustatytai pagal 4 dalį;

| b) | nuostolių padengimo suma gali būti:






  i) | didesnė nei standartinė nuostolių padengimo suma, nustatyta pagal 4 dalį, kai:






  — | standartinė nuostolių padengimo suma nevisiškai atitinka poreikį padengti nuostolius pertvarkymo atveju, atsižvelgiant į informaciją, susijusią su įstaigos verslo modeliu, finansavimo modeliu ir rizikos pobūdžiu, kurios prašoma iš kompetentingos institucijos pagal 4 straipsnį, arba |
| --- | --- | --- | --- |

b)

nuostolių padengimo suma gali būti:

i)

didesnė nei standartinė nuostolių padengimo suma, nustatyta pagal 4 dalį, kai:

—

standartinė nuostolių padengimo suma nevisiškai atitinka poreikį padengti nuostolius pertvarkymo atveju, atsižvelgiant į informaciją, susijusią su įstaigos verslo modeliu, finansavimo modeliu ir rizikos pobūdžiu, kurios prašoma iš kompetentingos institucijos pagal 4 straipsnį, arba

| — | būtina sumažinti arba pašalinti sėkmingo pertvarkymo kliūtį arba padengti nuostolius, susijusius su turimomis kitų grupės subjektų išleistomis priemonėmis, kurioms taikomas MREL; |
| --- | --- |

—

būtina sumažinti arba pašalinti sėkmingo pertvarkymo kliūtį arba padengti nuostolius, susijusius su turimomis kitų grupės subjektų išleistomis priemonėmis, kurioms taikomas MREL;

| ii) | mažesnė nei standartinė nuostolių padengimo suma, nustatyta pagal 4 dalį, jeigu, atsižvelgiant į informaciją, susijusią su įstaigos verslo modeliu, finansavimo modeliu ir rizikos pobūdžiu, gautą iš kompetentingos institucijos pagal 4 straipsnį:






  — | 2 dalies b punkte nurodyti papildomų nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais arba siekiant padengti makroprudencinę riziką, įvertinami kaip nesusiję su poreikiu užtikrinti, kad pertvarkymo atveju būtų padengti nuostoliai, arba |
| --- | --- | --- |

ii)

mažesnė nei standartinė nuostolių padengimo suma, nustatyta pagal 4 dalį, jeigu, atsižvelgiant į informaciją, susijusią su įstaigos verslo modeliu, finansavimo modeliu ir rizikos pobūdžiu, gautą iš kompetentingos institucijos pagal 4 straipsnį:

—

2 dalies b punkte nurodyti papildomų nuosavų lėšų reikalavimai, nustatyti remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais arba siekiant padengti makroprudencinę riziką, įvertinami kaip nesusiję su poreikiu užtikrinti, kad pertvarkymo atveju būtų padengti nuostoliai, arba

| — | 2 dalies c punkte nurodyto jungtinio rezervo reikalavimo dalis, pertvarkymo institucijos vertinimu, yra nesusijusi su poreikiu užtikrinti, kad pertvarkymo atveju būtų padengti nuostoliai. |
| --- | --- |

—

2 dalies c punkte nurodyto jungtinio rezervo reikalavimo dalis, pertvarkymo institucijos vertinimu, yra nesusijusi su poreikiu užtikrinti, kad pertvarkymo atveju būtų padengti nuostoliai.

6.   Kai taikoma 5 dalies b punkte nurodyta pasirinkimo galimybė, pertvarkymo institucija pateikia kompetentingai institucijai pagrįstą paaiškinimą dėl nustatytos nuostolių padengimo sumos, vykdydama pertvarkymo institucijai nustatytą pareigą konsultuotis su kompetentinga institucija pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalį.

2 straipsnis

Sumos, būtinos siekiant toliau laikytis veiklos leidimo sąlygų ir vykdyti veiklą, taip pat išlaikyti rinkos pasitikėjimą įstaiga, nustatymas

1.   Pertvarkymo institucijos nustato rekapitalizavimo sumą, kuri būtų reikalinga siekiant įgyvendinti tinkamiausią pertvarkymo strategiją, nustatytą pertvarkymo planavimo procese.

2.   Kai atlikus sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimą padaroma išvada, kad įstaigos likvidavimas keliant įprastinę bankroto bylą yra realus ir patikimas, rekapitalizavimo suma yra lygi nuliui, nebent pertvarkymo institucija nustato, kad būtina teigiama suma, nes likviduojant pertvarkymo tikslai nebūtų pasiekti tokiu pačiu mastu kaip taikant alternatyvią pertvarkymo strategiją.

3.   Vertindama įstaigos reguliuojamojo kapitalo poreikius po tinkamiausios pertvarkymo strategijos įgyvendinimo, pertvarkymo institucija naudoja naujausias praneštas atitinkamai bendros rizikos pozicijos sumos arba sverto koeficiento vardiklio vertes, nebent taikomi visi šie veiksniai:

| a) | pertvarkymo plane nustatyti, paaiškinti ir kiekybiškai įvertinti visi reguliuojamojo kapitalo poreikių pokyčiai iš karto po pertvarkymo priemonės taikymo; |
| --- | --- |

a)

pertvarkymo plane nustatyti, paaiškinti ir kiekybiškai įvertinti visi reguliuojamojo kapitalo poreikių pokyčiai iš karto po pertvarkymo priemonės taikymo;

| b) | atlikus sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimą, a punkte nurodytas pokytis laikomas realiu ir patikimu, nedarant neigiamo poveikio įstaigos galimybei vykdyti ypatingos svarbos funkcijas ir nenaudojant nepaprastosios finansinės paramos, išskyrus įnašus iš pertvarkymo finansavimo struktūrų, laikantis Direktyvos 2014/59/ES 101 straipsnio 2 dalies ir jų naudojimą reglamentuojančių principų, nustatytų tos direktyvos 44 straipsnio 5 ir 8 dalyse. |
| --- | --- |

b)

atlikus sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimą, a punkte nurodytas pokytis laikomas realiu ir patikimu, nedarant neigiamo poveikio įstaigos galimybei vykdyti ypatingos svarbos funkcijas ir nenaudojant nepaprastosios finansinės paramos, išskyrus įnašus iš pertvarkymo finansavimo struktūrų, laikantis Direktyvos 2014/59/ES 101 straipsnio 2 dalies ir jų naudojimą reglamentuojančių principų, nustatytų tos direktyvos 44 straipsnio 5 ir 8 dalyse.

4.   Kai 3 dalyje nurodyti pokyčiai priklauso nuo pertvarkomos įstaigos turto ar verslo linijų pirkėjo arba trečiųjų šalių veiksmų, pertvarkymo institucija parengia pagrįstą paaiškinimą kompetentingai institucijai, ar minėtas pokytis yra realus ir patikimas.

5.   Rekapitalizavimo suma yra bent lygi sumai, kuri yra būtina, kad būtų įvykdyti taikomi kapitalo reikalavimai, būtini siekiant laikytis veiklos leidimo sąlygų po tinkamiausios pertvarkymo strategijos įgyvendinimo.

6.   5 dalyje nurodyti kapitalo reikalavimai apima:

| a) | nuosavų lėšų reikalavimus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 ir 458 straipsnius, kurie apima:






  i) | 4,5 % bendros rizikos pozicijos sumos CET1 kapitalo pakankamumo koeficientą; |
| --- | --- | --- |

a)

nuosavų lėšų reikalavimus pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 ir 458 straipsnius, kurie apima:

i)

4,5 % bendros rizikos pozicijos sumos CET1 kapitalo pakankamumo koeficientą;

| ii) | 6 % bendros rizikos pozicijos sumos 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą; |
| --- | --- |

ii)

6 % bendros rizikos pozicijos sumos 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą;

| iii) | 8 % bendros rizikos pozicijos sumos bendrą kapitalo pakankamumo koeficientą; |
| --- | --- |

iii)

8 % bendros rizikos pozicijos sumos bendrą kapitalo pakankamumo koeficientą;

| b) | bet kokį reikalavimą turėti nuosavų lėšų, viršijančių šios dalies a punkte nurodytą reikalavimą, visų pirma pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnio 1 dalies a punktą; |
| --- | --- |

b)

bet kokį reikalavimą turėti nuosavų lėšų, viršijančių šios dalies a punkte nurodytą reikalavimą, visų pirma pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnio 1 dalies a punktą;

| c) | žemiausią ribą pagal susitarimą „Bazelis I“ pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

žemiausią ribą pagal susitarimą „Bazelis I“ pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 500 straipsnį;

| d) | bet kokį taikomą sverto koeficiento reikalavimą. |
| --- | --- |

d)

bet kokį taikomą sverto koeficiento reikalavimą.

7.   Rekapitalizavimo suma taip pat apima bet kokią papildomą sumą, kuri, pertvarkymo institucijos nuomone, yra būtina siekiant išlaikyti pakankamą rinkos pasitikėjimą po pertvarkymo.

8.   Standartinė papildoma suma yra lygi jungtinio rezervo reikalavimui, kaip nustatyta Direktyvos 2013/36/ES 4 skyriaus 1 skirsnyje, kuris būtų taikomas įstaigai po pertvarkymo priemonių taikymo.

Pertvarkymo institucijos reikalaujama papildoma suma gali būti mažesnė nei standartinė suma, jei pertvarkymo institucija nustato, kad mažesnė suma būtų pakankama siekiant išlaikyti rinkos pasitikėjimą ir užtikrinti, kad įstaiga galėtų nuolat vykdyti ypatingos svarbos ekonomines funkcijas ir gauti finansavimą, nesinaudodama nepaprastąja finansine parama, išskyrus įnašus iš pertvarkymo finansavimo struktūrų, laikantis Direktyvos 2014/59/ES 101 straipsnio 2 dalies ir 44 straipsnio 5 ir 8 dalių.

Vertinant, kokia suma yra būtina rinkos pasitikėjimui sustiprinti, atsižvelgiama į tai, ar įstaigos kapitalo pozicija po pertvarkymo būtų tinkama, palyginti su dabartine kitų panašių įstaigų kapitalo pozicija.

9.   Pasikonsultavusi su kompetentinga institucija ir atsižvelgusi į informaciją, susijusią su įstaigos verslo modeliu, finansavimo modeliu ir rizikos pobūdžiu, gautą iš kompetentingos institucijos pagal 4 straipsnį, pertvarkymo institucija gali nuspręsti, kad, nepaisant 3 dalies nuostatų, būtų realu ir patikima šiuo metu įstaigai taikomų visų arba dalies papildomų nuosavų lėšų reikalavimų arba rezervo reikalavimų netaikyti po pertvarkymo strategijos įgyvendinimo. Šiuo atveju į tą reikalavimo dalį galima neatsižvelgti nustatant rekapitalizavimo sumą.

10.   Atliekant 7 dalyje nurodytą vertinimą atsižvelgiama į kapitalo išteklius kituose grupės subjektuose, kuriuos būtų galima realiai ir patikimai panaudoti, kad būtų sustiprintas rinkos pasitikėjimas subjektu po pertvarkymo, jeigu subjektai:

| a) | yra grupės, kuriai taikomas konsoliduotas MREL, patronuojamosios įmonės; |
| --- | --- |

a)

yra grupės, kuriai taikomas konsoliduotas MREL, patronuojamosios įmonės;

| b) | ir toliau atitiktų a punkte nurodytas sąlygas po tinkamiausios pertvarkymo strategijos įgyvendinimo ir |
| --- | --- |

b)

ir toliau atitiktų a punkte nurodytas sąlygas po tinkamiausios pertvarkymo strategijos įgyvendinimo ir

| c) | neturėtų individualiai išlaikyti rinkos pasitikėjimo ir gauti finansavimo po tinkamiausios pertvarkymo strategijos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

c)

neturėtų individualiai išlaikyti rinkos pasitikėjimo ir gauti finansavimo po tinkamiausios pertvarkymo strategijos įgyvendinimo.

11.   Jeigu po tinkamiausios pertvarkymo strategijos įgyvendinimo įstaigos turtas, įsipareigojimai ar verslo linijos yra padalijami daugiau nei vienam subjektui, nuorodos į rizikos pozicijos sumas ir kapitalo reikalavimus 1–10 dalyse turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į agreguotas sumas visuose tuose subjektuose.

3 straipsnis

Gelbėjimo privačiomis lėšomis išimtys arba dalinis perdavimas, kurie yra sėkmingo pertvarkymo kliūtys

1.   Pertvarkymo institucija nustato visus įsipareigojimus, kuriems netaikomas gelbėjimas privačiomis lėšomis pagal Direktyvos 2014/59/ES 44 straipsnio 2 dalį arba kuriems pagrįstai gali būti visiškai arba iš dalies netaikomas gelbėjimas privačiomis lėšomis pagal tos direktyvos 44 straipsnio 3 dalį, arba kurie visi gali būti perduoti gavėjui, naudojant kitas pertvarkymo priemones pagal pertvarkymo planą.

2.   Nepažeidžiant 6 straipsnio, jeigu nustatoma, kad koks nors įsipareigojimas, atitinkantis įtraukimo į MREL kriterijus, gali būti visiškai arba iš dalies neįtrauktas pagal 1 dalį, pertvarkymo institucija užtikrina, kad MREL būtų pakankamas siekiant padengti pagal 1 dalį nustatytą nuostolių sumą ir pasiekti pagal 2 straipsnį nustatytą rekapitalizavimo sumą be tų įsipareigojimų nurašymo ar konvertavimo.

3.   Pertvarkymo institucija nustato, ar pagal 1 dalį nustatyti įsipareigojimai, vertinant kreditorių hierarchiją nemokumo atveju, yra tokio pat ar žemesnio rango nei bet kokia įsipareigojimų klasė, apimanti įtraukimo į MREL kriterijus atitinkančius įsipareigojimus, ir kiekvienai tokiai klasei nustato, ar nustatytų įsipareigojimų bendra suma sudaro daugiau nei 10 % tos klasės sumos.

Kai pertvarkymo institucija nustato, kad pirmos pastraipos sąlygos yra įvykdytos, ji taip pat įvertina, ar poreikis padengti nuostolius ir prisidėti prie rekapitalizavimo, kuris būtų patenkintas naudojant pirmoje pastraipoje nurodytus įsipareigojimus, jei jie būtų įtraukti į gelbėjimas privačiomis lėšomis taikymo sritį, gali būti patenkintas naudojant įsipareigojimus, kurie atitinka įtraukimo į MREL kriterijus ir yra įtraukiami apskaičiuojant nuostolių padengimo ar rekapitalizavimo sumas, nepažeidžiant kreditorių apsaugos principų, nustatytų Direktyvos 2014/59/ES 73 straipsnyje.

4.   Pertvarkymo institucija saugo duomenis apie visas prielaidas ir vertinimus ar kitą informaciją, kuriais remtasi nustatant, kad MREL atitinka 3 dalyje nustatytas sąlygas.

4 straipsnis

Verslo modelis, finansavimo modelis ir rizikos pobūdis

1.   Taikydama Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalies d punktą ir vykdydama reikalavimą konsultuotis pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalį, pertvarkymo institucija atsižvelgia į informaciją, gautą iš kompetentingos institucijos, įskaitant priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso, atlikto pagal Direktyvos 2013/36/ES 97 straipsnį, rezultatų santrauką ir paaiškinimą, visų pirma į:

| a) | įstaigos kiekvieno verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio vertinimo santrauką; |
| --- | --- |

a)

įstaigos kiekvieno verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio vertinimo santrauką;

| b) | vertinimo, ar įstaigos turimas kapitalas ir likvidumas užtikrina, kad būtų patikimai padengta įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio keliama rizika, santrauką; |
| --- | --- |

b)

vertinimo, ar įstaigos turimas kapitalas ir likvidumas užtikrina, kad būtų patikimai padengta įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio keliama rizika, santrauką;

| c) | informaciją apie tai, kaip įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio keliama rizika ir pažeidžiamumas, nustatyti priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procese, yra tiesiogiai ar netiesiogiai atspindėti nustatant papildomus nuosavų lėšų reikalavimus, įstaigai taikomus pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnio 1 dalies a punktą, remiantis priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso rezultatais; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie tai, kaip įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio keliama rizika ir pažeidžiamumas, nustatyti priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procese, yra tiesiogiai ar netiesiogiai atspindėti nustatant papildomus nuosavų lėšų reikalavimus, įstaigai taikomus pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnio 1 dalies a punktą, remiantis priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso rezultatais;

| d) | informaciją apie kitus prudencinius reikalavimus, įstaigai taikomus siekiant sumažinti įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio keliamą rizika ir pažeidžiamumą, nustatytus priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procese. |
| --- | --- |

d)

informaciją apie kitus prudencinius reikalavimus, įstaigai taikomus siekiant sumažinti įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio keliamą rizika ir pažeidžiamumą, nustatytus priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procese.

2.   Pertvarkymo institucija atsižvelgia į 1 dalyje nurodytą informaciją, kai ji koreguoja standartines nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo sumas, kaip aprašyta 1 straipsnio 5 dalyje ir 2 straipsnio 9 dalyje, siekdama užtikrinti, kad pakoreguotas MREL tinkamai atspindėtų įstaigos verslo modelio, finansavimo modelio ir bendro rizikos pobūdžio keliamą riziką sėkmingo pertvarkymo galimybei.

Pertvarkymo institucija pateikia kompetentingai institucijai pagrįstą paaiškinimą, kaip į tą informaciją atsižvelgta atliekant tokį koregavimą, vykdydama pertvarkymo institucijai nustatytą pareigą konsultuotis su kompetentinga institucija pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnio 6 dalį.

3.   Jei subjektui ar grupei taikomi kapitalo ir prudenciniai reikalavimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (5) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 909/2014 (6), vertinant standartinius nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo reikalavimus pagal šio reglamento 1 ir 2 straipsnius reikėtų atsižvelgti tik į kapitalo reikalavimus, nustatytus pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 ir Direktyvą 2013/36/ES.

Pertvarkymo institucija gali koreguoti nuostolių padengimo sumą, kad būtų atsižvelgta į numatytus realius ir patikimus įnašus iš konkrečių šaltinių, skirtus nuostoliams padengti ar rekapitalizavimui, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 648/2012 arba Reglamentą (ES) Nr. 909/2014.

4.   Subjektų, kurie yra grupės, kuriai taikomas konsoliduotas MREL, patronuojamosios įmonės, atveju pertvarkymo institucija gali į savo atliekamą nuostolių padengimo sumos ir rekapitalizavimo sumos vertinimą neįtraukti jokio rezervo, kuris nustatytas tik konsoliduotu pagrindu.

5.   Jeigu yra paskirta atsakinga institucija, įpareigota nustatyti anticiklinio rezervo normą, nesutampa su kompetentinga institucija, pertvarkymo institucija gali paprašyti papildomos informacijos iš paskirtos institucijos.

5 straipsnis

Dydis ir sisteminė rizika

1.   Įstaigų ir grupių, kurias atitinkamos kompetentingos institucijos įvardijo kaip pasaulinės sisteminės svarbos įstaigas (G-SII) arba kitas sisteminės svarbos įstaigas (O-SII), atveju arba kitų įstaigų, kurios, kompetentingos institucijos ar pertvarkymo institucijos nuomone, gali pagrįstai kelti sisteminę riziką, jei žlugtų, ir kurioms netaikoma šio reglamento 2 straipsnio 2 dalis, atveju pertvarkymo institucija atsižvelgia į Direktyvos 2014/59/ES 44 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

2.   Jeigu pagal Direktyvos 2014/59/ES 45 straipsnį pertvarkymo kolegija turi priimti bendrą sprendimą dėl MREL, bet koks įvertintų kapitalo reikalavimų sumažinimas po pertvarkymo pagal 2 straipsnio 3 dalį įstaigoms, kurias atitinkamos kompetentingos institucijos įvardijo kaip G-SII arba O-SII, taip pat joms priklausančioms įstaigoms ir kitoms įstaigoms, kurios, kompetentingos institucijos ar pertvarkymo institucijos nuomone, gali pagrįstai kelti sisteminę riziką, jei žlugtų, turi būti įformintas dokumentais ir paaiškintas pateikiant informaciją pertvarkymo kolegijos nariams.

6 straipsnis

Indėlių garantijų sistemos įnašai pertvarkymui finansuoti

1.   Pertvarkymo institucija gali sumažinti MREL, kad būtų atsižvelgta į sumą, kuria indėlių garantijų sistema turėtų prisidėti prie tinkamiausios pertvarkymo strategijos finansavimo pagal Direktyvos 2014/59/ES 109 straipsnį.

2.   Tokio sumažinimo dydis pagrindžiamas patikimu galimo indėlių garantijų sistemos įnašo vertinimu ir turi bent:

| a) | būti mažesnis už potencialių nuostolių, kuriuos būtų turėjusi padengti indėlių garantijų sistema, jeigu įstaiga būtų likviduota iškeliant įprastinę bankroto bylą, apdairų įvertį, atsižvelgiant į indėlių garantijų sistemos prioritetą pagal Direktyvos 2014/59/ES 108 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

būti mažesnis už potencialių nuostolių, kuriuos būtų turėjusi padengti indėlių garantijų sistema, jeigu įstaiga būtų likviduota iškeliant įprastinę bankroto bylą, apdairų įvertį, atsižvelgiant į indėlių garantijų sistemos prioritetą pagal Direktyvos 2014/59/ES 108 straipsnį;

| b) | būti mažesnis už indėlių garantijų sistemos įnašų ribą, nustatytą Direktyvos 2014/59/ES 109 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje; |
| --- | --- |

b)

būti mažesnis už indėlių garantijų sistemos įnašų ribą, nustatytą Direktyvos 2014/59/ES 109 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje;

| c) | būti nustatytas atsižvelgiant į bendrą riziką, kad daugelio bankų žlugimo ar pertvarkymo atveju gali būti išeikvoti turimi indėlių garantijų sistemos finansiniai ištekliai, ir |
| --- | --- |

c)

būti nustatytas atsižvelgiant į bendrą riziką, kad daugelio bankų žlugimo ar pertvarkymo atveju gali būti išeikvoti turimi indėlių garantijų sistemos finansiniai ištekliai, ir

| d) | atitikti visas kitas atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas ir už indėlių garantijų sistemą atsakingos institucijos pareigas ir atsakomybę. |
| --- | --- |

d)

atitikti visas kitas atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas ir už indėlių garantijų sistemą atsakingos institucijos pareigas ir atsakomybę.

3.   Pasikonsultavusi su institucija, atsakinga už indėlių garantijų sistemą, pertvarkymo institucija įformina dokumentais savo metodą, taikomą vertinant bendrą riziką, kad gali būti išeikvoti turimi indėlių garantijų sistemos finansiniai ištekliai, ir taiko sumažinimus pagal 1 dalį, jeigu ta rizika nėra pernelyg didelė.

7 straipsnis

Bendras MREL vertinimas

1.   Pertvarkymo institucijos užtikrina, kad MREL būtų pakankamas siekiant sudaryti sąlygas nurašyti ar konvertuoti tokią nuosavų lėšų ir kriterijus atitinkančių tinkamų įsipareigojimų sumą, kuri yra bent lygi nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo sumoms, kurias nustatė pertvarkymo institucijos pagal 1 ir 2 straipsnius, laikydamosi 3–6 straipsniuose išdėstytų nuostatų.

2.   Pertvarkymo institucijos apskaičiuotą MREL išreiškia visų įstaigos įsipareigojimų ir nuosavų lėšų procentine dalimi; įsipareigojimai dėl išvestinių finansinių priemonių įtraukiami į visus įsipareigojimus remiantis tuo, kad sandorio šalies užskaitos teisės yra visapusiškai pripažintos.

3.   Pertvarkymo institucijos nustato MREL atnaujinimo grafiką ar procesą, atsižvelgdamos į:

| a) | poreikį atnaujinti MREL lygiagrečiai su sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimu; |
| --- | --- |

a)

poreikį atnaujinti MREL lygiagrečiai su sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimu;

| b) | tai, ar subjekto arba grupės visų įsipareigojimų ir nuosavų lėšų kintamumas dėl jų verslo modelio galėtų lemti, kad MREL taptų nebetinkamas ankstesnę datą. |
| --- | --- |

b)

tai, ar subjekto arba grupės visų įsipareigojimų ir nuosavų lėšų kintamumas dėl jų verslo modelio galėtų lemti, kad MREL taptų nebetinkamas ankstesnę datą.

8 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio ir laikotarpio po pertvarkymo nuostatos

1.   Nukrypdamos nuo 7 straipsnio, pertvarkymo institucijos gali nustatyti tinkamą pereinamąjį laikotarpį, per kurį turi būti pasiektas galutinis MREL, arba pereinamąjį laikotarpį įstaigai ar subjektui, kuriam taikytos pertvarkymo priemonės.

2.   Taikydamos 1 dalį, pertvarkymo institucijos nustato tinkamą pereinamąjį laikotarpį, kuris turi būti kuo trumpesnis. Jos taip pat informuoja įstaigą apie pereinamojo laikotarpio kiekvienų 12 mėnesių planuojamą MREL. Pereinamojo laikotarpio pabaigoje galutinis MREL turi būti lygus sumai, nustatytai pagal 7 straipsnį.

3.   Pertvarkymo institucijoms netrukdoma vėliau persvarstyti pereinamojo laikotarpio nuostatų ar bet kokio planuojamo MREL.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. gegužės 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 173, 2014 6 12, p. 190.

1

(2)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

2

(3)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

3

(4)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

4

(5)  
  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1).

5

(6)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012 (OL L 257, 2014 8 28, p. 1).

6

---

| 2016 9 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1451

2016 m. rugsėjo 2 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugsėjo 2 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato generalinis direktorius

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 160,3 |
| ZZ | 160,3 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 135,1 |
| ZZ | 135,1 |
| 0805 50 10 | AR | 170,1 |
| CL | 159,8 |
| MA | 157,0 |
| TR | 156,0 |
| UY | 150,7 |
| ZA | 167,8 |
| ZZ | 160,2 |
| 0806 10 10 | EG | 168,7 |
| TR | 127,7 |
| ZZ | 148,2 |
| 0808 10 80 | AR | 149,9 |
| BR | 106,9 |
| CL | 135,3 |
| CN | 98,0 |
| NZ | 128,2 |
| US | 141,5 |
| ZA | 86,0 |
| ZZ | 120,8 |
| 0808 30 90 | AR | 90,5 |
| CL | 103,0 |
| TR | 136,6 |
| ZA | 82,9 |
| ZZ | 103,3 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 130,7 |
| ZZ | 130,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

160,3

ZZ

160,3

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

135,1

ZZ

135,1

0805 50 10

AR

170,1

CL

159,8

MA

157,0

TR

156,0

UY

150,7

ZA

167,8

ZZ

160,2

0806 10 10

EG

168,7

TR

127,7

ZZ

148,2

0808 10 80

AR

149,9

BR

106,9

CL

135,3

CN

98,0

NZ

128,2

US

141,5

ZA

86,0

ZZ

120,8

0808 30 90

AR

90,5

CL

103,0

TR

136,6

ZA

82,9

ZZ

103,3

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

130,7

ZZ

130,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2016 9 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 9 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/12

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/1452

2016 m. rugsėjo 2 d.

dėl tam tikrų laikinų apsaugos priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru Lenkijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 5708)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | afrikinis kiaulių maras – tai užkrečiama virusinė naminių ir laukinių kiaulių liga, galinti turėti didelio poveikio kiaulininkystės ūkio pelningumui ir sutrikdyti Sąjungos vidaus prekybą ir eksportą į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(1)

afrikinis kiaulių maras – tai užkrečiama virusinė naminių ir laukinių kiaulių liga, galinti turėti didelio poveikio kiaulininkystės ūkio pelningumui ir sutrikdyti Sąjungos vidaus prekybą ir eksportą į trečiąsias šalis;

| (2) | kilus afrikinio kiaulių maro protrūkiui atsiranda pavojus, kad ligos sukėlėjas gali išplisti į kitus kiaulių ūkius ir būti perduotas laukinėms kiaulėms. Todėl prekiaujant gyvomis kiaulėmis arba jų produktais liga gali plisti į kitas valstybes nares ir į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(2)

kilus afrikinio kiaulių maro protrūkiui atsiranda pavojus, kad ligos sukėlėjas gali išplisti į kitus kiaulių ūkius ir būti perduotas laukinėms kiaulėms. Todėl prekiaujant gyvomis kiaulėmis arba jų produktais liga gali plisti į kitas valstybes nares ir į trečiąsias šalis;

| (3) | Tarybos direktyvoje 2002/60/EB (3) nustatytos būtiniausios afrikinio kiaulių maro kontrolės Sąjungoje priemonės. Direktyvos 2002/60/EB 9 straipsnyje numatyta, kad kilus šios ligos protrūkiui turi būti nustatomos apsaugos ir priežiūros zonos, kuriose būtų taikomos šios direktyvos 10 ir 11 straipsniuose nustatytos priemonės; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos direktyvoje 2002/60/EB (3) nustatytos būtiniausios afrikinio kiaulių maro kontrolės Sąjungoje priemonės. Direktyvos 2002/60/EB 9 straipsnyje numatyta, kad kilus šios ligos protrūkiui turi būti nustatomos apsaugos ir priežiūros zonos, kuriose būtų taikomos šios direktyvos 10 ir 11 straipsniuose nustatytos priemonės;

| (4) | Lenkija pateikė Komisijai naujausią informaciją apie afrikinio kiaulių maro padėtį jos teritorijoje ir laikydamasi Direktyvos 2002/60/EB 9 straipsnio nustatė apsaugos ir priežiūros zonas, kuriose taikomos šios direktyvos 10 ir 11 straipsniuose nustatytos priemonės; |
| --- | --- |

(4)

Lenkija pateikė Komisijai naujausią informaciją apie afrikinio kiaulių maro padėtį jos teritorijoje ir laikydamasi Direktyvos 2002/60/EB 9 straipsnio nustatė apsaugos ir priežiūros zonas, kuriose taikomos šios direktyvos 10 ir 11 straipsniuose nustatytos priemonės;

| (5) | kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Lenkija Sąjungos lygmeniu aprašyti teritorijas, kurios šios valstybės narės dėl afrikinio kiaulių maro nustatytos apsaugos ir priežiūros zonomis; |
| --- | --- |

(5)

kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Lenkija Sąjungos lygmeniu aprašyti teritorijas, kurios šios valstybės narės dėl afrikinio kiaulių maro nustatytos apsaugos ir priežiūros zonomis;

| (6) | 2016 m. rugpjūčio mėn. kilo vienas protrūkis naminių kiaulių populiacijoje Lenkijoje, Monkų apskrityje. Kadangi Lenkija teikia preliminarius įrodymus, kad šis protrūkis yra susijęs su žmogaus veikla ir kad esama požymių, kad nėra afrikinio kiaulių maro laukinių kiaulių populiacijoje atitinkamose srityse, reikalingos konkrečios priemonės, papildančios nustatytąsias Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/709/ES (4), atsižvelgiant į tai, kad tai yra jau penkioliktas šios ligos protrūkis kiaulių populiacijoje šiais metais ir kad šie protrūkiai nustatyti įvairiose srityse Lenkijoje, kur jau buvo taikomi apribojimai; |
| --- | --- |

(6)

2016 m. rugpjūčio mėn. kilo vienas protrūkis naminių kiaulių populiacijoje Lenkijoje, Monkų apskrityje. Kadangi Lenkija teikia preliminarius įrodymus, kad šis protrūkis yra susijęs su žmogaus veikla ir kad esama požymių, kad nėra afrikinio kiaulių maro laukinių kiaulių populiacijoje atitinkamose srityse, reikalingos konkrečios priemonės, papildančios nustatytąsias Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/709/ES (4), atsižvelgiant į tai, kad tai yra jau penkioliktas šios ligos protrūkis kiaulių populiacijoje šiais metais ir kad šie protrūkiai nustatyti įvairiose srityse Lenkijoje, kur jau buvo taikomi apribojimai;

| (7) | siekiant tinkamai, atsargiai ir veiksmingai reaguoti į šią padėtį, svarbu nustatyti konkrečias priemones, kuriomis būtų ribojamas gyvūnų ir jų produktų judėjimas srityse, nurodytose šio sprendimo priede. Šios priemonės pagrįstos dėl praneštų protrūkių naminių kiaulių populiacijoje tipologijos ir jų priežasčių; |
| --- | --- |

(7)

siekiant tinkamai, atsargiai ir veiksmingai reaguoti į šią padėtį, svarbu nustatyti konkrečias priemones, kuriomis būtų ribojamas gyvūnų ir jų produktų judėjimas srityse, nurodytose šio sprendimo priede. Šios priemonės pagrįstos dėl praneštų protrūkių naminių kiaulių populiacijoje tipologijos ir jų priežasčių;

| (8) | atsižvelgiant į palyginti didelius atstumus tarp naujausių protrūkių, kurie yra preliminariai Lenkijos priskirti žmogiškajam veiksniui, vietų, taip pat į naujausius epidemiologinius duomenis ir siekiant užkirsti kelią protrūkiams ateityje, būtina ir proporcinga taikyti priemones daug didesniuose regionuose; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į palyginti didelius atstumus tarp naujausių protrūkių, kurie yra preliminariai Lenkijos priskirti žmogiškajam veiksniui, vietų, taip pat į naujausius epidemiologinius duomenis ir siekiant užkirsti kelią protrūkiams ateityje, būtina ir proporcinga taikyti priemones daug didesniuose regionuose;

| (9) | šiame sprendime nustatytos priemonės turėtų būti Direktyvoje 2002/60/EB numatytos priemonės, ypač dėl griežtų kiaulių judėjimo ir vežimo apribojimų, kaip numatyta tos direktyvos 10 ir 11 straipsniuose, teritorijose, nurodytose šio sprendimo priede; |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime nustatytos priemonės turėtų būti Direktyvoje 2002/60/EB numatytos priemonės, ypač dėl griežtų kiaulių judėjimo ir vežimo apribojimų, kaip numatyta tos direktyvos 10 ir 11 straipsniuose, teritorijose, nurodytose šio sprendimo priede;

| (10) | siekiant nuosekliai ir proporcingai reaguoti į šią naują epidemiologinės padėties raidą, šiame sprendime nustatytos priemonės turi būti persvarstytos kartu su Įgyvendinimo sprendimu 2014/709/ES kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje. Persvarstant reikės atsižvelgti visų pirma į tyrimų, susijusių su preliminaria informacija apie kelis protrūkius naminių kiaulių populiacijoje, apie kuriuos Lenkija pranešė 2016 m., kuri rodo, kad jie susiję ne su laukiniais šernais, o greičiau su žmogaus veikla, rezultatus, taip pat tolesnės priežiūros rezultatus ir kitą svarbią epidemiologinę informaciją; |
| --- | --- |

(10)

siekiant nuosekliai ir proporcingai reaguoti į šią naują epidemiologinės padėties raidą, šiame sprendime nustatytos priemonės turi būti persvarstytos kartu su Įgyvendinimo sprendimu 2014/709/ES kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje. Persvarstant reikės atsižvelgti visų pirma į tyrimų, susijusių su preliminaria informacija apie kelis protrūkius naminių kiaulių populiacijoje, apie kuriuos Lenkija pranešė 2016 m., kuri rodo, kad jie susiję ne su laukiniais šernais, o greičiau su žmogaus veikla, rezultatus, taip pat tolesnės priežiūros rezultatus ir kitą svarbią epidemiologinę informaciją;

| (11) | todėl, kol įvyks kitas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdis, šio sprendimo priede turėtų būti nurodytos teritorijos, nustatytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos Lenkijoje, ir turėtų būti nustatyta šio skirstymo į regionus trukmė; |
| --- | --- |

(11)

todėl, kol įvyks kitas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdis, šio sprendimo priede turėtų būti nurodytos teritorijos, nustatytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos Lenkijoje, ir turėtų būti nustatyta šio skirstymo į regionus trukmė;

| (12) | šis sprendimas bus persvarstytas kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje, |
| --- | --- |

(12)

šis sprendimas bus persvarstytas kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Lenkija užtikrina, kad apsaugos ir priežiūros zonos, nustatytos pagal Direktyvos 2002/60/EB 9 straipsnį, apimtų bent tas teritorijas, kurios šio sprendimo priede nurodytos kaip apsaugos ir priežiūros zonos.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas iki 2016 m. spalio 15 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugsėjo 2 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  
  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  
  2002 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 2002/60/EB, nustatanti konkrečias nuostatas dėl afrikinio kiaulių maro kontrolės ir iš dalies pakeičianti Direktyvos 92/119/EEB nuostatas dėl Tešeno ligos ir afrikinio kiaulių maro (OL L 192, 2002 7 20, p. 27).

3

(4)  
  2014 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/709/ES dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas 2014/178/ES (OL L 295, 2014 10 11, p. 63).

4

---

PRIEDAS

| Lenkija | 1 straipsnyje nurodytos sritys | Data, iki kurios taikoma |
| --- | --- | --- |
| Apsaugos zona | Šios apsaugos zonos ribos yra šios:






  a) | iš rytų – nuo Sane Dombo kaimo šiaurinės ribos į pietus keliu, jungiančiu Sane Dombo kaimą su Kolaki Košcelnės kaimu iki sankirtos su Dombo upe, toliau palei Dombo upę į pietryčius, toliau išilgai miško, esančio ties Tibory Olševo kaimo vakarine riba, krašto, toliau keliu, jungiančiu Tibory Olševo kaimą su Tibory Kamiankos kaimu, toliau išilgai vakarinės Tibory Kamiankos kaimo ribos iki kelio, jungiančio tą kaimą su Jabłonkos Košcielnos kaimu, toliau į pietus iki vandentakio, jungiančio Kamiankos tvenkinį su Jablonkos upe, toliau išilgai vandentakio iki jo žiočių į Jabłonkos upę, tada tiesiai į pietus iki kelio Nr. 66 sankryžos su keliu, jungiančiu Jablonkos Košcielnos kaimą su Miodusy Litvos kaimu; |

Lenkija

1 straipsnyje nurodytos sritys

Data, iki kurios taikoma

Apsaugos zona

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

a)

iš rytų – nuo Sane Dombo kaimo šiaurinės ribos į pietus keliu, jungiančiu Sane Dombo kaimą su Kolaki Košcelnės kaimu iki sankirtos su Dombo upe, toliau palei Dombo upę į pietryčius, toliau išilgai miško, esančio ties Tibory Olševo kaimo vakarine riba, krašto, toliau keliu, jungiančiu Tibory Olševo kaimą su Tibory Kamiankos kaimu, toliau išilgai vakarinės Tibory Kamiankos kaimo ribos iki kelio, jungiančio tą kaimą su Jabłonkos Košcielnos kaimu, toliau į pietus iki vandentakio, jungiančio Kamiankos tvenkinį su Jablonkos upe, toliau išilgai vandentakio iki jo žiočių į Jabłonkos upę, tada tiesiai į pietus iki kelio Nr. 66 sankryžos su keliu, jungiančiu Jablonkos Košcielnos kaimą su Miodusy Litvos kaimu;

| b) | iš pietų – išilgai kelio Nr. 66 vakarų kryptimi iki jo sankirtos su Jablonkos upe, tada palei pietinę Faščės kaimo ribą iki Jablonkos upės, toliau į vakarus palei Jablonkos upę iki kaimo Wdziękoń Pierwszy ir kaimo Wdziękoń Drugi tarpusavio ribos, tada tiesiai į šiaurę iki kelio Nr. 66, toliau – išilgai kelio Nr. 66 į vakarus iki vandentakio sankirtos su keliu Nr. 66 palei kaimą Wdziękoń Pierwszy; |
| --- | --- |

b)

iš pietų – išilgai kelio Nr. 66 vakarų kryptimi iki jo sankirtos su Jablonkos upe, tada palei pietinę Faščės kaimo ribą iki Jablonkos upės, toliau į vakarus palei Jablonkos upę iki kaimo Wdziękoń Pierwszy ir kaimo Wdziękoń Drugi tarpusavio ribos, tada tiesiai į šiaurę iki kelio Nr. 66, toliau – išilgai kelio Nr. 66 į vakarus iki vandentakio sankirtos su keliu Nr. 66 palei kaimą Wdziękoń Pierwszy;

| c) | iš vakarų – išilgai vandentakiu į šiaurę iki miško krašto, toliau išilgai Grabuvkos rezervato rytinės ribos ir išilgai miško rytinės ribos iki kelio, jungiančio Grabuvkos kaimą su Vruble Arciševo kaimu; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – išilgai vandentakiu į šiaurę iki miško krašto, toliau išilgai Grabuvkos rezervato rytinės ribos ir išilgai miško rytinės ribos iki kelio, jungiančio Grabuvkos kaimą su Vruble Arciševo kaimu;

| d) | iš šiaurės – tiesi linija į rytus iki Dombo upės, žemiau Čarnovo Dombo kaimo, po to tiesi linija į rytus išilgai šiaurinės Sane Dombo kaimo ribos iki kelio, jungiančio tą kaimą su Kołaki Kościelnės kaimu. |
| --- | --- |

d)

iš šiaurės – tiesi linija į rytus iki Dombo upės, žemiau Čarnovo Dombo kaimo, po to tiesi linija į rytus išilgai šiaurinės Sane Dombo kaimo ribos iki kelio, jungiančio tą kaimą su Kołaki Kościelnės kaimu.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš šiaurės – iš kaimo Konowaly palei savivaldybės kelią iki sankirtos su keliu Szosa Kruszewska, po to keliu Szosa Kruszewska palei pietinę miško ribą iki išvažiavimo į kaimą Kruszewo; |
| --- | --- |

a)

iš šiaurės – iš kaimo Konowaly palei savivaldybės kelią iki sankirtos su keliu Szosa Kruszewska, po to keliu Szosa Kruszewska palei pietinę miško ribą iki išvažiavimo į kaimą Kruszewo;

| b) | iš vakarų – skersai per kaimą Kruszewo išilgai rytinės Narevo upės slėnio ribos palei kaimą Waniewo iki ribos su Mazovijos Vysokio apskritimi; |
| --- | --- |

b)

iš vakarų – skersai per kaimą Kruszewo išilgai rytinės Narevo upės slėnio ribos palei kaimą Waniewo iki ribos su Mazovijos Vysokio apskritimi;

| c) | iš pietų – nuo ribos su Mazovijos Vysokio apskritimi išilgai Narevo upės slėnio vakarinio kranto; |
| --- | --- |

c)

iš pietų – nuo ribos su Mazovijos Vysokio apskritimi išilgai Narevo upės slėnio vakarinio kranto;

| d) | iš rytų – nuo Narevo upės slėnio vakarinio kranto tiesiai iki Topilec-Kolonia, tada tiesi linija į kaimą Konowały. |
| --- | --- |

d)

iš rytų – nuo Narevo upės slėnio vakarinio kranto tiesiai iki Topilec-Kolonia, tada tiesi linija į kaimą Konowały.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš šiaurės – nuo kelio Nr. 63 sankirtos su keliu, vedančiu į kalėjimą Czerwony
  Bór, kreivė Polki Teklino kaimo kryptimi, tada virš šio kaimo iki sankirtos su upe Gać iki rytinės žuvų tvenkinių ribos aplink kaimą Poryte-Jabłoń; |
| --- | --- |

a)

iš šiaurės – nuo kelio Nr. 63 sankirtos su keliu, vedančiu į kalėjimą Czerwony
  Bór, kreivė Polki Teklino kaimo kryptimi, tada virš šio kaimo iki sankirtos su upe Gać iki rytinės žuvų tvenkinių ribos aplink kaimą Poryte-Jabłoń;

| b) | iš rytų – išilgai rytinės žuvų tvenkinių ribos aplink kaimą Poryte-Jabłoń kryptimi kelio, jungiančio kaimą Poryte-Jabłoń su keliu Nr. 66, išilgai šio kaimo vakarinės ribos kelio Nr. 63 kryptimi; |
| --- | --- |

b)

iš rytų – išilgai rytinės žuvų tvenkinių ribos aplink kaimą Poryte-Jabłoń kryptimi kelio, jungiančio kaimą Poryte-Jabłoń su keliu Nr. 66, išilgai šio kaimo vakarinės ribos kelio Nr. 63 kryptimi;

| c) | iš pietų – nuo kelio Nr. 63 virš kaimo Stare Zakrzewo, išilgai kelio, jungiančio šį kaimą su kaimu Tabędz, tada išilgai vakarinės ir šiaurinės to kaimo ribų; |
| --- | --- |

c)

iš pietų – nuo kelio Nr. 63 virš kaimo Stare Zakrzewo, išilgai kelio, jungiančio šį kaimą su kaimu Tabędz, tada išilgai vakarinės ir šiaurinės to kaimo ribų;

| d) | iš vakarų – tiesi linija į šiaurę nuo kaimo Bacze Mokre vakarinės ribos, tada nuo vakarinės to kaimo ribos tiesi linija į šiaurės rytus pasiekiant kelią, vedantį į kalėjimą Czerwony Bór, tada išilgai šio kelio iki kelio Nr. 63. |
| --- | --- |

d)

iš vakarų – tiesi linija į šiaurę nuo kaimo Bacze Mokre vakarinės ribos, tada nuo vakarinės to kaimo ribos tiesi linija į šiaurės rytus pasiekiant kelią, vedantį į kalėjimą Czerwony Bór, tada išilgai šio kelio iki kelio Nr. 63.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš šiaurės – nuo Mazovijos Vysokio apskrities ribos išilgai vandentakio Brok Mały į Miodusy Litvos kaimą išilgai jo pietvakarinės pusės; tada nuo Zambruvo apskrities ribos kaimo Krajewo Białe kryptimi išilgai šio kaimo pietinės ribos, tada palei kelią kaimo Stary Skarżyn kryptimi; |
| --- | --- |

a)

iš šiaurės – nuo Mazovijos Vysokio apskrities ribos išilgai vandentakio Brok Mały į Miodusy Litvos kaimą išilgai jo pietvakarinės pusės; tada nuo Zambruvo apskrities ribos kaimo Krajewo Białe kryptimi išilgai šio kaimo pietinės ribos, tada palei kelią kaimo Stary Skarżyn kryptimi;

| b) | iš vakarų – išilgai kaimo Stary Skarżyn vakarinės ribos iki sankirtos su vandentakiu Brok Mały, pietryčių kryptimi žemiau kaimo Zaręby-Krztęki iki Zambruvo apskrities ribų; |
| --- | --- |

b)

iš vakarų – išilgai kaimo Stary Skarżyn vakarinės ribos iki sankirtos su vandentakiu Brok Mały, pietryčių kryptimi žemiau kaimo Zaręby-Krztęki iki Zambruvo apskrities ribų;

| c) | iš pietų – nuo Zambruvo apskrities ribų palei vandentakį kaimo Kaczyn-Herbasy link; |
| --- | --- |

c)

iš pietų – nuo Zambruvo apskrities ribų palei vandentakį kaimo Kaczyn-Herbasy link;

| d) | iš rytų – palei kelią nuo Miodusy Litvos kaimo per kaimą Święck-Nowiny. |
| --- | --- |

d)

iš rytų – palei kelią nuo Miodusy Litvos kaimo per kaimą Święck-Nowiny.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš šiaurės – nuo pietinės kaimo Kierzki pusės rytų kryptimi iki kelio Nr. 671 virš kaimo Czajki šiaurinės ribos; |
| --- | --- |

a)

iš šiaurės – nuo pietinės kaimo Kierzki pusės rytų kryptimi iki kelio Nr. 671 virš kaimo Czajki šiaurinės ribos;

| b) | iš rytų – nuo kelio Nr. 671 į kaimą Jabłonowo-Kąty, tada pietų kryptimi išilgai upės Awissa vakarinio kranto; tada į kelią Idźki Średnie–Kruszewo-Brodowo nuo kaimo Kruszewo-Brodowo vakarinės pusės; |
| --- | --- |

b)

iš rytų – nuo kelio Nr. 671 į kaimą Jabłonowo-Kąty, tada pietų kryptimi išilgai upės Awissa vakarinio kranto; tada į kelią Idźki Średnie–Kruszewo-Brodowo nuo kaimo Kruszewo-Brodowo vakarinės pusės;

| c) | iš pietų – nuo kelio Nr. 671 palei kaimą Idźki-Wykno išilgai kelio, jungiančio kaimą Sokoły su kaimu Jamiołki-Godzieby; |
| --- | --- |

c)

iš pietų – nuo kelio Nr. 671 palei kaimą Idźki-Wykno išilgai kelio, jungiančio kaimą Sokoły su kaimu Jamiołki-Godzieby;

| d) | iš vakarų – nuo kaimo Jamiołki-Godzieby išilgai upės Ślina rytinio kranto iki kaimo Jamiołki-Kowale, tada į šiaurę per kaimą Stypulki-Borki iki kelio Kierzki – Czajki rytinėje kaimo Kierzki pusėje. |
| --- | --- |

d)

iš vakarų – nuo kaimo Jamiołki-Godzieby išilgai upės Ślina rytinio kranto iki kaimo Jamiołki-Kowale, tada į šiaurę per kaimą Stypulki-Borki iki kelio Kierzki – Czajki rytinėje kaimo Kierzki pusėje.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – nuo Palenkės Bielsko miesto, Adomo Mickevičiaus gatvės išilgai Palenkės Bielsko miesto rytinių pakraščių; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – nuo Palenkės Bielsko miesto, Adomo Mickevičiaus gatvės išilgai Palenkės Bielsko miesto rytinių pakraščių;

| b) | iš pietų – palei pietinius Palenkės Bielsko miesto pakraščius iki kaimo Piliki, įskaitant Piliki kaimą, tada tiesi linija iki kelio Nr. 66; |
| --- | --- |

b)

iš pietų – palei pietinius Palenkės Bielsko miesto pakraščius iki kaimo Piliki, įskaitant Piliki kaimą, tada tiesi linija iki kelio Nr. 66;

| c) | iš vakarų – nuo kelio Nr. 66 Augustavo kaimo vakarinių pakraščių kryptimi, įskaitant Augustavo kaimą, nuo Augustavo kaimo tiesi linija iki geležinkelio ir vietos kelio Nr. 1575B sankirtos; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – nuo kelio Nr. 66 Augustavo kaimo vakarinių pakraščių kryptimi, įskaitant Augustavo kaimą, nuo Augustavo kaimo tiesi linija iki geležinkelio ir vietos kelio Nr. 1575B sankirtos;

| d) | iš šiaurės – nuo geležinkelio ir vietos kelio Nr. 1575B sankirtos išilgai Palenkės Bielsko miesto šiaurinių pakraščių iki Palenkės Bielsko miesto ribos, Adomo Mickevičiaus gatvės. |
| --- | --- |

d)

iš šiaurės – nuo geležinkelio ir vietos kelio Nr. 1575B sankirtos išilgai Palenkės Bielsko miesto šiaurinių pakraščių iki Palenkės Bielsko miesto ribos, Adomo Mickevičiaus gatvės.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – nuo Bugo upės, palei ribą su Liublino vaivadija žemyn iki rajoninio kelio Nr. 2007W; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – nuo Bugo upės, palei ribą su Liublino vaivadija žemyn iki rajoninio kelio Nr. 2007W;

| b) | iš pietų – išilgai rajoninio kelio Nr. 2007W kartu apimant visą kaimą Borsuki ir miško plotą Bugo upės kilpoje; |
| --- | --- |

b)

iš pietų – išilgai rajoninio kelio Nr. 2007W kartu apimant visą kaimą Borsuki ir miško plotą Bugo upės kilpoje;

| c) | iš šiaurės ir vakarų – Bugo upė. |
| --- | --- |

c)

iš šiaurės ir vakarų – Bugo upė.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – palei valstybės sieną su Baltarusija nuo Bugo upės iki miško ploto linijos; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – palei valstybės sieną su Baltarusija nuo Bugo upės iki miško ploto linijos;

| b) | iš šiaurės – palei miško ploto liniją nuo valstybės sienos iki kelio, jungiančio kaimus Sutno ir Niemirów, tada šiuo keliu iki sankirtos su vietinės reikšmės keliu pietų kryptimi; |
| --- | --- |

b)

iš šiaurės – palei miško ploto liniją nuo valstybės sienos iki kelio, jungiančio kaimus Sutno ir Niemirów, tada šiuo keliu iki sankirtos su vietinės reikšmės keliu pietų kryptimi;

| c) | iš vakarų – palei vietos kelią pietų kryptimi nuo sankirtos su keliu, jungiančiu kaimus Sutno ir Niemirów iki Bugo upės linijos; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – palei vietos kelią pietų kryptimi nuo sankirtos su keliu, jungiančiu kaimus Sutno ir Niemirów iki Bugo upės linijos;

| d) | iš pietų – išilgai Bugo upės linijos nuo vietinės reikšmės kelio, kuris prasideda Sutno – Niemirów kelio sankirta, pabaigos iki valstybės sienos. |
| --- | --- |

d)

iš pietų – išilgai Bugo upės linijos nuo vietinės reikšmės kelio, kuris prasideda Sutno – Niemirów kelio sankirta, pabaigos iki valstybės sienos.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – nuo upės Czyżówka žiočių tiesi linija į Bugo upę šiaurės kryptimi; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – nuo upės Czyżówka žiočių tiesi linija į Bugo upę šiaurės kryptimi;

| b) | iš šiaurės – išilgai Bugo upės iki Mazovijos vaivadijos ribos; |
| --- | --- |

b)

iš šiaurės – išilgai Bugo upės iki Mazovijos vaivadijos ribos;

| c) | iš vakarų – nuo Bugo upės pietų kryptimi išilgai miško kelio iki šiaurinio miško Las
  Konstantynowski galo, tada žemyn iki kelio Gnojno–Konstantynów ir išilgai šio kelio pietų kryptimi iki miško pietinio galo, tada išilgai miško kelio rytų kryptimi iki kaimo Witoldów ir tada iki kelio Konstantynów–janów Podlaski; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – nuo Bugo upės pietų kryptimi išilgai miško kelio iki šiaurinio miško Las
  Konstantynowski galo, tada žemyn iki kelio Gnojno–Konstantynów ir išilgai šio kelio pietų kryptimi iki miško pietinio galo, tada išilgai miško kelio rytų kryptimi iki kaimo Witoldów ir tada iki kelio Konstantynów–janów Podlaski;

| d) | iš pietų – palei kelią Konstantynów–Janów Podlaski rytų kryptimi iki upės Czyżówka. |
| --- | --- |

d)

iš pietų – palei kelią Konstantynów–Janów Podlaski rytų kryptimi iki upės Czyżówka.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – nuo kaimo Stara Bordziłówka palei vietinės reikšmės kelią į šiaurę iki sankirtos su rajoniniais keliais Nr. 1022 ir 1025 ir iš ten išilgai kelio Nr. 1025 iki kaimo Nosów; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – nuo kaimo Stara Bordziłówka palei vietinės reikšmės kelią į šiaurę iki sankirtos su rajoniniais keliais Nr. 1022 ir 1025 ir iš ten išilgai kelio Nr. 1025 iki kaimo Nosów;

| b) | iš šiaurės – nuo kaimo Nosów išilgai rajoninio kelio Nr. 1024 vakarų kryptimi iki Mazovijos vaivadijos ribos; |
| --- | --- |

b)

iš šiaurės – nuo kaimo Nosów išilgai rajoninio kelio Nr. 1024 vakarų kryptimi iki Mazovijos vaivadijos ribos;

| c) | iš vakarų – išilgai Mazovijos vaivadijos ribos iki vietinės reikšmės kelio ties kaimu Wygnanki; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – išilgai Mazovijos vaivadijos ribos iki vietinės reikšmės kelio ties kaimu Wygnanki;

| d) | iš pietų – nuo Mazovijos vaivadijos ribos ties kaimu Wygnanki iki vietinės reikšmės kelio link vakarinio miško galo, toliau išilgai vietinės reikšmės kelio ties miško šiaurine riba iki vietinės reikšmės kelio į kaimą Stara Bordziłówka. |
| --- | --- |

d)

iš pietų – nuo Mazovijos vaivadijos ribos ties kaimu Wygnanki iki vietinės reikšmės kelio link vakarinio miško galo, toliau išilgai vietinės reikšmės kelio ties miško šiaurine riba iki vietinės reikšmės kelio į kaimą Stara Bordziłówka.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų ir pietų – nuo ribos su Liublino vaivadija ir nuo vietinės reikšmės kelio, jungiančio kaimus Makarówka ir Cełujki, išilgai ribos su Liublino vaivadija iki rajoninio kelio Nr. 2020W ir tada išilgai šio kelio Nr. 2020W iki sankirtos su regioniniu keliu Nr. 698 kaime Wólka Nosowska, įskaitant visą kaimą Wólka Nosowska; |
| --- | --- |

a)

iš rytų ir pietų – nuo ribos su Liublino vaivadija ir nuo vietinės reikšmės kelio, jungiančio kaimus Makarówka ir Cełujki, išilgai ribos su Liublino vaivadija iki rajoninio kelio Nr. 2020W ir tada išilgai šio kelio Nr. 2020W iki sankirtos su regioniniu keliu Nr. 698 kaime Wólka Nosowska, įskaitant visą kaimą Wólka Nosowska;

| b) | iš vakarų – nuo ribos su Liublino vaivadija išilgai vietinės reikšmės kelio, jungiančio kaimus Celujki ir Makarówka iki kaimo Makarówka, įskaitant visą kaimą Makarówka, toliau šiaurės vakarų kryptimi palei rajoninį kelią Nr. 2037W iki kaimo Huszlew, įskaitant visą kaimą Huszlew, toliau iš kaimo Huszlew išilgai rajoninio kelio Nr. 2034W iki miško pabaigos, toliau rytų kryptimi palei šiaurinę miško ribą iki rytinės savivaldybės Huszlew ribos, tada šiaurės kryptimi išilgai vakarinės miško ribos iki regioninio kelio Nr. 698; |
| --- | --- |

b)

iš vakarų – nuo ribos su Liublino vaivadija išilgai vietinės reikšmės kelio, jungiančio kaimus Celujki ir Makarówka iki kaimo Makarówka, įskaitant visą kaimą Makarówka, toliau šiaurės vakarų kryptimi palei rajoninį kelią Nr. 2037W iki kaimo Huszlew, įskaitant visą kaimą Huszlew, toliau iš kaimo Huszlew išilgai rajoninio kelio Nr. 2034W iki miško pabaigos, toliau rytų kryptimi palei šiaurinę miško ribą iki rytinės savivaldybės Huszlew ribos, tada šiaurės kryptimi išilgai vakarinės miško ribos iki regioninio kelio Nr. 698;

| c) | iš šiaurės – išilgai regioninio kelio Nr. 698 per kaimą Rudka iki kaimo Stara
  Kornica, įskaitant kaimus Rudka, Stara Kornica ir Nowa Kornica, tada išilgai regioninio kelio Nr. 698 iki sankirtos su rajoniniu keliu Nr. 2020W kaime Wólka Nosowska. |
| --- | --- |

c)

iš šiaurės – išilgai regioninio kelio Nr. 698 per kaimą Rudka iki kaimo Stara
  Kornica, įskaitant kaimus Rudka, Stara Kornica ir Nowa Kornica, tada išilgai regioninio kelio Nr. 698 iki sankirtos su rajoniniu keliu Nr. 2020W kaime Wólka Nosowska.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – palei valstybės sieną: nuo kelio Nr. 640 iki kaimo Kolonia Klukowicze linijos; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – palei valstybės sieną: nuo kelio Nr. 640 iki kaimo Kolonia Klukowicze linijos;

| b) | iš šiaurės – nuo valstybės sienos išilgai kelio Kolonia Klukowicze–Witoszczyzna iki kelio Wilanowo–Werpol; |
| --- | --- |

b)

iš šiaurės – nuo valstybės sienos išilgai kelio Kolonia Klukowicze–Witoszczyzna iki kelio Wilanowo–Werpol;

| c) | iš vakarų – išilgai kelio Werpol–Wilanowo iki kelio Nr. 640 ties sankirta su keliu Koterka–Tokary; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – išilgai kelio Werpol–Wilanowo iki kelio Nr. 640 ties sankirta su keliu Koterka–Tokary;

| d) | iš pietų – nuo kaimo Koterka išilgai kelio Nr. 640 iki valstybės sienos. |
| --- | --- |

d)

iš pietų – nuo kaimo Koterka išilgai kelio Nr. 640 iki valstybės sienos.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – nuo kaimo Wólka Nurzecka tiesi linija kryptimi link Semiatičės apskrities ribos, tada palei tos apskrities ribą iki upės Pulwa; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – nuo kaimo Wólka Nurzecka tiesi linija kryptimi link Semiatičės apskrities ribos, tada palei tos apskrities ribą iki upės Pulwa;

| b) | iš pietų – išilgai upės Pulwa šiaurinio kranto kaimo Litwinowicze kryptimi, tada nuo kaimo Litwinowicze išilgai kelio į kaimą Anusin iki upės Pulwa ištakos; |
| --- | --- |

b)

iš pietų – išilgai upės Pulwa šiaurinio kranto kaimo Litwinowicze kryptimi, tada nuo kaimo Litwinowicze išilgai kelio į kaimą Anusin iki upės Pulwa ištakos;

| c) | iš vakarų – nuo kelio Litwinowicze–Anusin (ties upės Pulwa ištaka) tiesiai šiaurės vakarų kryptimi iki kaimo Siemichocze, tada nuo kelio Anusin–Siemichocze sankirtos šiaurės kryptimi su keliu Tymianka–Nurzec, kertant kelią 1 km atstumu nuo kaimo Nurzec Kolonia; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – nuo kelio Litwinowicze–Anusin (ties upės Pulwa ištaka) tiesiai šiaurės vakarų kryptimi iki kaimo Siemichocze, tada nuo kelio Anusin–Siemichocze sankirtos šiaurės kryptimi su keliu Tymianka–Nurzec, kertant kelią 1 km atstumu nuo kaimo Nurzec Kolonia;

| d) | iš šiaurės – nuo kelio Tymianka–Nurzec tiesia linija iki kaimo Wólka Nurzecka. |
| --- | --- |

d)

iš šiaurės – nuo kelio Tymianka–Nurzec tiesia linija iki kaimo Wólka Nurzecka.

Šios apsaugos zonos ribos yra šios:

| a) | iš rytų – nuo kaimo Kolonia Budy tiesi linija iki kaimo Sokoli Gród, tada pietų kryptimi iki vietinės reikšmės kelio, jungiančio kaimus Kulesze ir Wilamówka; |
| --- | --- |

a)

iš rytų – nuo kaimo Kolonia Budy tiesi linija iki kaimo Sokoli Gród, tada pietų kryptimi iki vietinės reikšmės kelio, jungiančio kaimus Kulesze ir Wilamówka;

| b) | iš pietų – išilgai vietinės reikšmės kelio į kaimą Wilamówka, tada tiesi linija vakarų kryptimi iki kaimo Olszowa
  Droga; |
| --- | --- |

b)

iš pietų – išilgai vietinės reikšmės kelio į kaimą Wilamówka, tada tiesi linija vakarų kryptimi iki kaimo Olszowa
  Droga;

| c) | iš vakarų – išilgai rytinio upės Biebrza kranto šiaurės kryptimi iki pietinės komplekso Osowiec Twierdza ribos; |
| --- | --- |

c)

iš vakarų – išilgai rytinio upės Biebrza kranto šiaurės kryptimi iki pietinės komplekso Osowiec Twierdza ribos;

| d) | iš šiaurės – nuo pietinės komplekso Osowiec Twierdza ribos išilgai kelio Carska Droga, tada pietryčių kryptimi iki kaimo Kolonia Budy. |
| --- | --- |

d)

iš šiaurės – nuo pietinės komplekso Osowiec Twierdza ribos išilgai kelio Carska Droga, tada pietryčių kryptimi iki kaimo Kolonia Budy.

2016 m. spalio 15 d.

Priežiūros zona

Toliau nurodyta teritorija:

| | Palenkės vaivadija:






  — | Hainuvkos apskritis; |
| --- | --- | --- |

Palenkės vaivadija:

—

Hainuvkos apskritis;

| — | Balstogės apskritis; |
| --- | --- |

—

Balstogės apskritis;

| — | Bielsko apskritis; |
| --- | --- |

—

Bielsko apskritis;

| — | Grajevo apskritis; |
| --- | --- |

—

Grajevo apskritis;

| — | Lomžos apskritis; |
| --- | --- |

—

Lomžos apskritis;

| — | Bialystoko miestas-apskritis; |
| --- | --- |

—

Bialystoko miestas-apskritis;

| — | Lomžos miestas-apskritis; |
| --- | --- |

—

Lomžos miestas-apskritis;

| — | Monkų apskritis; |
| --- | --- |

—

Monkų apskritis;

| — | Mazovijos Vysokio apskritis; |
| --- | --- |

—

Mazovijos Vysokio apskritis;

| — | Zambruvo apskritis. |
| --- | --- |

—

Zambruvo apskritis.

| | Mazovijos vaivadija:






  — | Ostrolenkos apskritis: Žekunio, Trošyno, Červino ir Govorovo savivaldybės; |
| --- | --- | --- |

Mazovijos vaivadija:

—

Ostrolenkos apskritis: Žekunio, Trošyno, Červino ir Govorovo savivaldybės;

| — | Sedlcių apskritis: Korčevo, Pšesmykų, Paprotnios, Suchožebrių, Mordų, Sedlcių ir Zbučyno savivaldybės; |
| --- | --- |

—

Sedlcių apskritis: Korčevo, Pšesmykų, Paprotnios, Suchožebrių, Mordų, Sedlcių ir Zbučyno savivaldybės;

| — | Sedlcių miestas-apskritis; |
| --- | --- |

—

Sedlcių miestas-apskritis;

| — | Sokoluvo apskritis: Ceranuvo, Jablona Lackos, Sterdyno ir Repkų savivaldybės; |
| --- | --- |

—

Sokoluvo apskritis: Ceranuvo, Jablona Lackos, Sterdyno ir Repkų savivaldybės;

| — | Losicių apskritis; |
| --- | --- |

—

Losicių apskritis;

| — | Ostruvo apskritis. |
| --- | --- |

—

Ostruvo apskritis.

| | Liublino vaivadija:






  — | Bialos apskritis. |
| --- | --- | --- |

Liublino vaivadija:

—

Bialos apskritis.

2016 m. spalio 15 d.

---