# Az Európai Unió C 217/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 217 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. augusztus 26. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 217

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. augusztus 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 217/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 217/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5202 – Triton/Altor/Papyrus Group) (
  1
  ) | 4 |
| 2008/C 217/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5209 – Dupont/Danisco) (
  1
  ) | 4 |
| 2008/C 217/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5213 – Total/Sonatrach/JVs) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 217/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5229 – OMV/Lehman/Met/JV) (
  1
  ) | 5 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 217/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2008/C 217/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5202 – Triton/Altor/Papyrus Group) (
  1
  )

1

4

2008/C 217/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5209 – Dupont/Danisco) (
  1
  )

1

4

2008/C 217/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5213 – Total/Sonatrach/JVs) (
  1
  )

1

5

2008/C 217/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5229 – OMV/Lehman/Met/JV) (
  1
  )

1

5

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 217/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 6 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 217/07 | A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása | 7 |
| 2008/C 217/08 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 15 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 217/06

Euro-átváltási árfolyamok

6

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 217/07

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

7

2008/C 217/08

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

15

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Gyógyszerügynökség |
| 2008/C 217/09 | Felhívás ideiglenes megbízásokra vonatkozó szándéknyilatkozat benyújtására, szerződéses tisztviselők számára (EMEA, London) | 17 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 217/10 | Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 34/08 (ex N 170/08) – Nagyberuházási projekt – Deutsche Solar – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 19 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Gyógyszerügynökség

2008/C 217/09

Felhívás ideiglenes megbízásokra vonatkozó szándéknyilatkozat benyújtására, szerződéses tisztviselők számára (EMEA, London)

17

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 217/10

Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 34/08 (ex N 170/08) – Nagyberuházási projekt – Deutsche Solar – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 217/01)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.5.13. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 743/07 |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Wielkopolskie |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | MAN Accounting Centre Sp. z o.o. |
| Jogalap | Projekt uchwały Rady Ministrów w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez MAN Accounting Centre Sp. z o.o. w Poznaniu pod nazwą: MAN Accounting Centre Sp. z o.o., w latach 2007–2009”
  Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a MAN Accounting Centre Sp. z o.o. Humax Poland Sp. z o.o.
  Art. 117 ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249 poz. 2104 ze zm.) |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 1,29 millió PLN |
| Támogatás intenzitása | 4,27 % |
| Időtartam | 2009.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Egyéb szolgáltatás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Minister Gospodarki |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.5.13.

Támogatás száma

N 743/07

Tagállam

Lengyelország

Régió

Wielkopolskie

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

MAN Accounting Centre Sp. z o.o.

Jogalap

Projekt uchwały Rady Ministrów w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez MAN Accounting Centre Sp. z o.o. w Poznaniu pod nazwą: MAN Accounting Centre Sp. z o.o., w latach 2007–2009”

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a MAN Accounting Centre Sp. z o.o. Humax Poland Sp. z o.o.

Art. 117 ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249 poz. 2104 ze zm.)

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 1,29 millió PLN

Támogatás intenzitása

4,27 %

Időtartam

2009.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Egyéb szolgáltatás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.16. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 760/07 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | France |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Modification du crédit d'impôt en faveur de la production phonographique |
| Jogalap | Article 220 octies du code général des impôts |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Adókulcscsökkentés |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 10 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 30 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 20 % |
| Időtartam | 2007-2009 |
| Gazdasági ágazat | Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministère de la culture |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.16.

Támogatás száma

N 760/07

Tagállam

Franciaország

Régió

France

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Modification du crédit d'impôt en faveur de la production phonographique

Jogalap

Article 220 octies du code général des impôts

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Adókulcscsökkentés

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 10 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 30 millió EUR

Támogatás intenzitása

20 %

Időtartam

2007-2009

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministère de la culture

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.16. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 60/08 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Sardegna |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Norme per lo sviluppo del cinema in Sardegna |
| Jogalap | Legge regionale 20 settembre 2006, n. 15 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás, Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 2,5 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2008-2010 |
| Gazdasági ágazat | Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Sardegna |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.16.

Támogatás száma

N 60/08

Tagállam

Olaszország

Régió

Sardegna

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Norme per lo sviluppo del cinema in Sardegna

Jogalap

Legge regionale 20 settembre 2006, n. 15

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 2,5 millió EUR

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2008-2010

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Sardegna

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.6.24. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 67/08 |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Małopolskie, Dolnośląskie |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Google Poland Sp. z o.o. |
| Jogalap | Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Google Poland Sp. z o.o.
  Projekt Uchwały Rady Ministrów z w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej w Krakowie oraz Wrocławiu przez Google Poland Sp. z o.o. pod nazwą: Google Operations Centre, w latach 2008 i 2009”
  Art. 117 Ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 3,159 millió PLN |
| Támogatás intenzitása | 8,9 %; 8,2 % |
| Időtartam | 2009.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Egyéb szolgáltatás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Minister Gospodarki |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.6.24.

Támogatás száma

N 67/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Małopolskie, Dolnośląskie

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Google Poland Sp. z o.o.

Jogalap

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Google Poland Sp. z o.o.

Projekt Uchwały Rady Ministrów z w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej w Krakowie oraz Wrocławiu przez Google Poland Sp. z o.o. pod nazwą: Google Operations Centre, w latach 2008 i 2009”

Art. 117 Ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 3,159 millió PLN

Támogatás intenzitása

8,9 %; 8,2 %

Időtartam

2009.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Egyéb szolgáltatás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5202 – Triton/Altor/Papyrus Group)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 217/02)

2008. augusztus 11-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5202. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5202. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5209 – Dupont/Danisco)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 217/03)

2008. július 10-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5209. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5209. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5213 – Total/Sonatrach/JVs)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 217/04)

2008. augusztus 11-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag franciául érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5213. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5213. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5229 – OMV/Lehman/Met/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 217/05)

2008. augusztus 18-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5229. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5229. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/6

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. augusztus 25.

(2008/C 217/06)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4767 |
| JPY | Japán yen | 162,32 |
| DKK | Dán korona | 7,4595 |
| GBP | Angol font | 0,7966 |
| SEK | Svéd korona | 9,351 |
| CHF | Svájci frank | 1,6214 |
| ISK | Izlandi korona | 120,75 |
| NOK | Norvég korona | 7,933 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,402 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 233,93 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7035 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,3045 |
| RON | Román lej | 3,5195 |
| SKK | Szlovák korona | 30,315 |
| TRY | Török líra | 1,7528 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7021 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5424 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,5326 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0837 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0923 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 594,4 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,3964 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,1126 |
| HRK | Horvát kuna | 7,1701 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 526,57 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9824 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 67,29 |
| RUB | Orosz rubel | 36,0795 |
| THB | Thaiföldi baht | 50,355 |
| BRL | Brazil real | 2,3979 |
| MXN | Mexikói peso | 14,9376 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4767

JPY

Japán yen

162,32

DKK

Dán korona

7,4595

GBP

Angol font

0,7966

SEK

Svéd korona

9,351

CHF

Svájci frank

1,6214

ISK

Izlandi korona

120,75

NOK

Norvég korona

7,933

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,402

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

233,93

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7035

PLN

Lengyel zloty

3,3045

RON

Román lej

3,5195

SKK

Szlovák korona

30,315

TRY

Török líra

1,7528

AUD

Ausztrál dollár

1,7021

CAD

Kanadai dollár

1,5424

HKD

Hongkongi dollár

11,5326

NZD

Új-zélandi dollár

2,0837

SGD

Szingapúri dollár

2,0923

KRW

Dél-Koreai won

1 594,4

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,3964

CNY

Kínai renminbi

10,1126

HRK

Horvát kuna

7,1701

IDR

Indonéz rúpia

13 526,57

MYR

Maláj ringgit

4,9824

PHP

Fülöp-szigeteki peso

67,29

RUB

Orosz rubel

36,0795

THB

Thaiföldi baht

50,355

BRL

Brazil real

2,3979

MXN

Mexikói peso

14,9376

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/7

---

A Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló és a 70/2001/EK rendeletet módosító 1857/2006/EK bizottsági rendelet értelmében nyújtott állami támogatásokról adott tagállami tájékoztatás összefoglalása

(2008/C 217/07)

Támogatás száma: XA 172/08

Tagállam: Olaszország

Régió: Provincia autonoma di Trento

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente all'art. 17 (Premio d'insediamento)

Jogalap:

| 1. | L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 17 |
| --- | --- |

1.

L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 17

| 2. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali) |
| --- | --- |

2.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

| 3. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

3.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

| 4. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

4.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes éves összege: 2 000 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás összege vállalkozásonként 40 000 EUR-ra korlátozódik

A végrehajtás időpontja: A program azt követően hajtható végre, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik a támogatás program végleges azonosító számát

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Támogatásokat 2013.12.31-ig lehet nyújtani

A támogatás célja: A program keretében azon 18 és 40 év közötti életkorú fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtható egyösszegű támogatás, akik első alkalommal kezdenek mezőgazdasági üzem vezetéséhez, és rendelkeznek az ehhez szükséges ismeretekkel és képességekkel. A program célja a generációváltás elősegítésén keresztül a mezőgazdasági üzemek versenyképességének növelése, az 1857/2006/EK rendelet 7. cikke értelmében.

A támogatás nyújtatása az 1698/2006/EK bizottsági rendelet 22. cikkében szereplő összeghatárok és feltételek figyelembevételével történik

Érintett ágazat(ok): NACE-kód: A.01.30 – Növénytermelés és állattenyésztés (vegyes gazdálkodás)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale |
| --- |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Internetcím:

| 1. | www.trentinoagricoltura.net; |
| --- | --- |

1.

www.trentinoagricoltura.net;

| 2. | http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali); |
| --- | --- |

2.

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali);

| 3. | http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni) |
| --- | --- |

3.

http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni)

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 173/08

Tagállam: Olaszország

Régió: Provincia autonoma di Trento

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente all'art. 46, comma 1 (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

Jogalap:

| 1. | L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46 |
| --- | --- |

1.

L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46

| 2. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali) |
| --- | --- |

2.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

| 3. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

3.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

| 4. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

4.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes éves összege: 4 000 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás összege a támogatható kiadások 50 %-ára korlátozódik, illetve elérheti az 55 %-ot, amennyiben a beruházást fiatal termelő hajtja végre letelepedésétől számított öt éven belül

A végrehajtás időpontja: A program azt követően hajtható végre, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik a támogatás program végleges azonosító számát

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Támogatásokat 2013.12.31-ig lehet nyújtani

A támogatás célja: A program célja a mezőgazdasági üzemek versenyképességének és jövedelemének növelése a tárgyi eszközökbe történő, az üzemek korszerűsítésére irányuló beruházások támogatásán keresztül, az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke értelmében. A támogatás különösen a növénytermesztés javítását célzó építési és birtokfejlesztési munkákra irányul

A támogatás mértéke: A támogatható kiadások 50 %-áig, illetve fiatal termelő által a letelepedésétől számított öt éven belül végrehajtott beruházás esetén 55 %-áig nyújtható támogatás. Nem nyújtható támogatás egynyári növények vásárlásához, illetve alma-, körte- és őszibarackfák ültetéséhez. Nem támogathatók a vízelvezető vagy öntözőberendezésekre irányuló beruházások, kivéve ha a beruházás a vízfelhasználást a korábbi szint legalább 25 %-ával csökkenti. Nem támogathatók az egyszerű pótló beruházások

Érintett ágazat(ok): A következő NACE-kódok: A.01.24 (Almatermésűek és csonthéjasok termesztése), A.01.25 (Egyéb bogyós és héjas gyümölcsök termesztése), A.01.50 (Növénytermelés és állattenyésztés (Vegyes gazdálkodás))

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale |
| --- |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Internetcím:

| 1. | www.trentinoagricoltura.net; |
| --- | --- |

1.

www.trentinoagricoltura.net;

| 2. | http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali); |
| --- | --- |

2.

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali);

| 3. | http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni) |
| --- | --- |

3.

http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni)

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 174/08

Tagállam: Olaszország

Régió: Provincia autonoma di Trento

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente all'art. 46, comma 3 (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

Jogalap:

| 1. | L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46 |
| --- | --- |

1.

L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46

| 2. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali) |
| --- | --- |

2.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

| 3. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

3.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

| 4. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

4.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes éves összege: 3 000 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás összege a támogatható kiadások 50 %-ára korlátozódik, illetve elérheti az 55 %-ot, amennyiben a beruházást fiatal termelő hajtja végre letelepedésétől számított öt éven belül

A végrehajtás időpontja: A program azt követően hajtható végre, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik a támogatás program végleges azonosító számát

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Támogatásokat 2013.12.31-ig lehet nyújtani

A támogatás célja: A program célja – az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke értelmében – a mezőgazdasági üzemek versenyképességének és jövedelemének növelése a tárgyi eszközökbe történő, az üzemek korszerűsítésére irányuló beruházások támogatásán keresztül. A támogatás különösen a növénytermesztés javítását célzó építési és birtokfejlesztési munkálatokra irányul. A támogatási kérelmeket szövetkezetek vagy szövetkezeti egyesülések nyújtják be, és a folyósított támogatások is ezeken keresztül jutnak el a végső kedvezményezettekhez

A támogatás mértéke: A támogatható kiadások 50 %-áig, illetve fiatal termelő által a letelepedésétől számított öt éven belül végrehajtott beruházás esetén 55 %-áig nyújtható támogatás. Nem nyújtható támogatás egynyári növények vásárlásához, illetve alma-, körte- és őszibarackfák ültetéséhez. Nem támogathatók az egyszerű pótló beruházások

Érintett ágazat(ok): A következő NACE-kódok: A.01.24 (Almatermésűek és csonthéjasok termesztése), A.01.25 (Egyéb bogyós és héjas gyümölcsök termesztése), A.01.50 (Növénytermelés és állattenyésztés (vegyes gazdálkodás))

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincia autonoma di Trento — Servizio Aziende agricole e territorio rurale |
| --- |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento — Servizio Aziende agricole e territorio rurale

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Internetcím:

| 1. | www.trentinoagricoltura.net; |
| --- | --- |

1.

www.trentinoagricoltura.net;

| 2. | http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali); |
| --- | --- |

2.

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali);

| 3. | http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni) |
| --- | --- |

3.

http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni)

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 175/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Castilla y León

A támogatási program megnevezése: Aportación económica a las actividades promovidas por los Consejos Reguladores y demás Asociaciones Sectoriales Alimentarias para el desarrollo de programas voluntarios de fomento y divulgación de la calidad alimentaria

Jogalap: Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se aprueban las bases reguladoras de la aportación económica del Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León a las actividades promovidas por los Consejos Reguladores y demás Asociaciones Sectoriales Alimentarias para el desarrollo de programas voluntarios de fomento y divulgación de la calidad alimentaria, para el período 2008-2013.

Acuerdo del Consejo del Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León por el que se convoca para el año 2008 la aportación económica a las actividades promovidas por los Consejos Reguladores y demás Asociaciones Sectoriales Alimentarias para el desarrollo de programas voluntarios de fomento y divulgación de la calidad alimentaria

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A támogatás tervezett összege évi 4 000 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: Kasztília és León agrártechnológiai intézeti tanácsának (Consejo del Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León – Itacyl) megállapodása II. fejezetében foglalt támogatási jogcímek esetében a támogatás maximális intenzitása az alábbiak szerint alakul:

I. PROGRAM: TÁMOGATÁS TANULMÁNYOK KÉSZÍTÉSÉHEZ

Az Itacyl által biztosított pénzügyi támogatás a tanulmányokkal kapcsolatos költségek legfeljebb 75 %-a lehet, de nem haladhatja meg az évi 30 000 EUR összeghatárt.

II. PROGRAM: MINŐSÉGI MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK ELŐÁLLÍTÁSÁT ELŐMOZDÍTÓ TÁMOGATÁS

| 1. | Az Itacyl az alábbiak szerint járul hozzá a tanúsító szervek által kirótt költségek kifizetéséhez, kedvezményezettenként legfeljebb évi 18 000 EUR összeghatárig:






  — | 1. év: az indokolt költségek 100 %-áig, |
| --- | --- | --- |

1.

Az Itacyl az alábbiak szerint járul hozzá a tanúsító szervek által kirótt költségek kifizetéséhez, kedvezményezettenként legfeljebb évi 18 000 EUR összeghatárig:

—

1. év: az indokolt költségek 100 %-áig,

| — | 2. év: az indokolt költségek 80 %-áig, |
| --- | --- |

—

2. év: az indokolt költségek 80 %-áig,

| — | 3. év: az indokolt költségek 60 %-áig, |
| --- | --- |

—

3. év: az indokolt költségek 60 %-áig,

| — | 4. év: az indokolt költségek 40 %-áig, |
| --- | --- |

—

4. év: az indokolt költségek 40 %-áig,

| — | 5. év: az indokolt költségek 20 %-áig. |
| --- | --- |

—

5. év: az indokolt költségek 20 %-áig.

| 2. | Az Itacyl az alábbiak szerint járul hozzá a földrajzi jelzések, eredetmegjelölések vagy ökocímkék használatának felügyeletéért felelős szervezetek költségeinek kifizetéséhez, évente és kedvezményezettenként legfeljebb 60 000 EUR összeghatárig:






  — | 1. év: az indokolt költségek 100 %-áig, |
| --- | --- | --- |

2.

Az Itacyl az alábbiak szerint járul hozzá a földrajzi jelzések, eredetmegjelölések vagy ökocímkék használatának felügyeletéért felelős szervezetek költségeinek kifizetéséhez, évente és kedvezményezettenként legfeljebb 60 000 EUR összeghatárig:

—

1. év: az indokolt költségek 100 %-áig,

| — | 2. év: az indokolt költségek 80 %-áig, |
| --- | --- |

—

2. év: az indokolt költségek 80 %-áig,

| — | 3. év: az indokolt költségek 60 %-áig, |
| --- | --- |

—

3. év: az indokolt költségek 60 %-áig,

| — | 4. év: az indokolt költségek 40 %-áig, |
| --- | --- |

—

4. év: az indokolt költségek 40 %-áig,

| — | 5. év: az indokolt költségek 20 %-áig. |
| --- | --- |

—

5. év: az indokolt költségek 20 %-áig.

| 3. | Az UNE-EN 45011, ISO 9000 és az ISO 14000 szabvány bevezetésével összefüggő költségekkel kapcsolatban az Itacyl pénzügyi támogatásának mértéke legfeljebb a támogatható és indokolt tevékenységek költségeinek 75 %-a lehet, illetőleg minőségbiztosítási rendszerenként és kedvezményezettenként nem haladhatja meg a 15 000 EUR összeghatárt. |
| --- | --- |

3.

Az UNE-EN 45011, ISO 9000 és az ISO 14000 szabvány bevezetésével összefüggő költségekkel kapcsolatban az Itacyl pénzügyi támogatásának mértéke legfeljebb a támogatható és indokolt tevékenységek költségeinek 75 %-a lehet, illetőleg minőségbiztosítási rendszerenként és kedvezményezettenként nem haladhatja meg a 15 000 EUR összeghatárt.

| 4. | Az Itacyl pénzügyi támogatása a Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa (Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León) tevékenységével kapcsolatban indokoltan felmerülő költségek 100 %-áig terjed, ám kizárólag a fenti 2. pontban ismertetett költségekkel összefüggésben vehető igénybe. Éves összeghatára 120 000 EUR. |
| --- | --- |

4.

Az Itacyl pénzügyi támogatása a Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa (Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León) tevékenységével kapcsolatban indokoltan felmerülő költségek 100 %-áig terjed, ám kizárólag a fenti 2. pontban ismertetett költségekkel összefüggésben vehető igénybe. Éves összeghatára 120 000 EUR.

III. PROGRAM: TERMELŐI CSOPORTOK TEVÉKENYSÉGÉT ELŐMOZDÍTÓ TÁMOGATÁS

| 1. | Az alábbiakban részletezett tevékenységekkel kapcsolatban az Itacyl pénzügyi támogatásának mértéke a következők szerint alakul, figyelembe véve, hogy az 1857/2006/EK rendelet 9. cikkével összhangban a 2008–2013 közötti időszakban támogatásként kifizethető maximális összeg kedvezményezettenként 400 000 EUR:






  — | 1. év: az indokolt költségek 100 %-áig, |
| --- | --- | --- |

1.

Az alábbiakban részletezett tevékenységekkel kapcsolatban az Itacyl pénzügyi támogatásának mértéke a következők szerint alakul, figyelembe véve, hogy az 1857/2006/EK rendelet 9. cikkével összhangban a 2008–2013 közötti időszakban támogatásként kifizethető maximális összeg kedvezményezettenként 400 000 EUR:

—

1. év: az indokolt költségek 100 %-áig,

| — | 2. év: az indokolt költségek 80 %-áig, |
| --- | --- |

—

2. év: az indokolt költségek 80 %-áig,

| — | 3. év: az indokolt költségek 60 %-áig, |
| --- | --- |

—

3. év: az indokolt költségek 60 %-áig,

| — | 4. év: az indokolt költségek 40 %-áig, |
| --- | --- |

—

4. év: az indokolt költségek 40 %-áig,

| — | 5. év: az indokolt költségek 20 %-áig. |
| --- | --- |

—

5. év: az indokolt költségek 20 %-áig.

A III. program alá tartozó tevékenységek:

| — | irodai eszközök beszerzése (beleértve a számítógépes hardvereket és szoftvereket), |
| --- | --- |

—

irodai eszközök beszerzése (beleértve a számítógépes hardvereket és szoftvereket),

| — | az igazgatási személyzet költségei, |
| --- | --- |

—

az igazgatási személyzet költségei,

| — | az általános, jogi és igazgatási költségek,






  — | fogyóeszközök, javítások, adók és biztosítások, |
| --- | --- | --- |

—

az általános, jogi és igazgatási költségek,

—

fogyóeszközök, javítások, adók és biztosítások,

| — | adó- és könyvelési tanácsadás, |
| --- | --- |

—

adó- és könyvelési tanácsadás,

| — | közjegyzői, bejegyzési stb. jogi díjak, |
| --- | --- |

—

közjegyzői, bejegyzési stb. jogi díjak,

| — | jogi szaktanácsadás, |
| --- | --- |

—

jogi szaktanácsadás,

| — | bérleti díjak, |
| --- | --- |

—

bérleti díjak,

| — | a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei (földrajzi jelzéssel ellátott minőségi borok termelői szövetségei), valamint Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa esetében az ingatlanvásárlás költsége is támogatott, ám csak a helyiségbérlet piaci árának mértékéig, |
| --- | --- |

—

a földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei (földrajzi jelzéssel ellátott minőségi borok termelői szövetségei), valamint Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa esetében az ingatlanvásárlás költsége is támogatott, ám csak a helyiségbérlet piaci árának mértékéig,

| — | integrált forráskihelyezés (vezetés, tanácsadás stb.). |
| --- | --- |

—

integrált forráskihelyezés (vezetés, tanácsadás stb.).

| 2. | Ezzel a programmal összefüggésben az Itacyl pénzügyi támogatása a Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa (Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León) tevékenységével kapcsolatban indokoltan felmerülő költségek 100 %-áig terjed, de nem haladhatja meg az évi 60 000 EUR összeghatárt. |
| --- | --- |

2.

Ezzel a programmal összefüggésben az Itacyl pénzügyi támogatása a Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa (Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León) tevékenységével kapcsolatban indokoltan felmerülő költségek 100 %-áig terjed, de nem haladhatja meg az évi 60 000 EUR összeghatárt.

IV. PROGRAM: PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSA

Az Itacyl legfeljebb 50 %-os mértékig, kedvezményezettenként összesen évi 60 000 EUR erejéig támogatja a termékbemutatók és a belföldi szakkiállításokon való részvétel indokolt és támogatható költségeit

A végrehajtás időpontja: A támogatási program attól a naptól kezdődően indul, hogy az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzétették a mentességi kérelem jegyzékszámát. 2013.12.31-én zárul

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási program 2013.12.31-ig marad hatályban

A támogatás célja: Általános célkitűzés: Kasztília és León térségben az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei, Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa, valamint egyéb élelmiszer-ipari szövetségek, mint nonprofit szervezetek által ösztönzött, minőségi agrár-élelmiszeripari termékek előállítására irányuló önkéntes programok beindítása és végrehajtása.

A támogatásra az 1857/2006/EK rendeletben rögzített mentesség vonatkozik, a rendelet 9., 14. és 15. cikkében foglaltaknak megfelelően:

a tanulmányok készítését támogató I. programra, valamint a minőségi mezőgazdasági termékek előállítását előmozdító II. programra az említett rendelet 14. cikke alkalmazandó,

a termelői csoportok tevékenységét előmozdító III. támogatási programot a rendelet 9. cikke szabályozza,

a promóciós tevékenységek támogatására irányuló IV. programot a rendelet 15. cikkével összhangban kell alkalmazni.

Támogatható beruházások: A támogatás az alábbiakra irányul:

I. PROGRAM: TÁMOGATÁS TANULMÁNYOK KÉSZÍTÉSÉHEZ

| A. | Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, valamint meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok megjelölésének kérelmezését előkészítő tanulmányok. |
| --- | --- |

A.

Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, valamint meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok megjelölésének kérelmezését előkészítő tanulmányok.

| B. | Minőségi kézikönyvek és az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, valamint a meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok megjelölésének EN 45011 szabványa szerinti általános szabályzatok kidolgozása. |
| --- | --- |

B.

Minőségi kézikönyvek és az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, valamint a meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok megjelölésének EN 45011 szabványa szerinti általános szabályzatok kidolgozása.

| C. | Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, valamint meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok megjelölésének feltételeit rögzítő szabályok és előírások módosításával vagy kiegészítésével kapcsolatos egyéb tanulmányok. |
| --- | --- |

C.

Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, valamint meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok megjelölésének feltételeit rögzítő szabályok és előírások módosításával vagy kiegészítésével kapcsolatos egyéb tanulmányok.

II. PROGRAM: MINŐSÉGI MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK ELŐÁLLÍTÁSÁT ELŐMOZDÍTÓ TÁMOGATÁS

| A. | Kasztília és León agrár-élelmiszeripari termékeit minősítő szervezeteinek jegyzékében (Registro de Entidades de Certificación de Productos Agroalimentarios de Castilla y León) nyilvántartott tanúsító szervek által kirótt költségek a vonatkozó termékek és terület tekintetében. |
| --- | --- |

A.

Kasztília és León agrár-élelmiszeripari termékeit minősítő szervezeteinek jegyzékében (Registro de Entidades de Certificación de Productos Agroalimentarios de Castilla y León) nyilvántartott tanúsító szervek által kirótt költségek a vonatkozó termékek és terület tekintetében.

| B. | Az illetékes hatóságok vagy nevében eljárni jogosult szervezetek, illetve a földrajzi jelzések, eredetmegjelölések, ökocímkék és minőségmegjelölések használatának felügyeletét és ellenőrzését végző, független szervezetek által végrehajtott ellenőrzések költségei. |
| --- | --- |

B.

Az illetékes hatóságok vagy nevében eljárni jogosult szervezetek, illetve a földrajzi jelzések, eredetmegjelölések, ökocímkék és minőségmegjelölések használatának felügyeletét és ellenőrzését végző, független szervezetek által végrehajtott ellenőrzések költségei.

| C. | az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei, illetve Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa esetében az UNE-EN 45011, az ISO 9000 és az ISO 14000 szabvány bevezetésével összefüggő költségek. Ezek magukban foglalják a tanácsadás és a belső audit költségeit is az ISO 9000 és az ISO 14000 szabvány vonatkozásában, valamint az akkreditáció díját az UNE-EN 45011 esetében. |
| --- | --- |

C.

az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei, illetve Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa esetében az UNE-EN 45011, az ISO 9000 és az ISO 14000 szabvány bevezetésével összefüggő költségek. Ezek magukban foglalják a tanácsadás és a belső audit költségeit is az ISO 9000 és az ISO 14000 szabvány vonatkozásában, valamint az akkreditáció díját az UNE-EN 45011 esetében.

III. PROGRAM: TERMELŐI CSOPORTOK TEVÉKENYSÉGÉT ELŐMOZDÍTÓ TÁMOGATÁS

| A. | Irodai eszközök vásárlása (beleértve a számítógépes hardvereket és szoftvereket). |
| --- | --- |

A.

Irodai eszközök vásárlása (beleértve a számítógépes hardvereket és szoftvereket).

| B. | Az igazgatási személyzet költségei. |
| --- | --- |

B.

Az igazgatási személyzet költségei.

| C. | Az általános, jogi és igazgatási költségek:






  — | fogyóeszközök, javítások, adók és biztosítások, |
| --- | --- | --- |

C.

Az általános, jogi és igazgatási költségek:

—

fogyóeszközök, javítások, adók és biztosítások,

| — | adó- és könyvelési tanácsadás, |
| --- | --- |

—

adó- és könyvelési tanácsadás,

| — | közjegyzői, bejegyzési stb. jogi díjak, |
| --- | --- |

—

közjegyzői, bejegyzési stb. jogi díjak,

| — | jogi szaktanácsadás, |
| --- | --- |

—

jogi szaktanácsadás,

| — | bérleti díjak. |
| --- | --- |

—

bérleti díjak.

| D. | A földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei (földrajzi jelzéssel ellátott minőségi borok termelői szövetségei), valamint Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa esetében az ingatlanvásárlás költsége is támogatott, ám csak a helyiségbérlet piaci árának mértékéig. |
| --- | --- |

D.

A földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei (földrajzi jelzéssel ellátott minőségi borok termelői szövetségei), valamint Kasztília és León biogazdálkodási tanácsa esetében az ingatlanvásárlás költsége is támogatott, ám csak a helyiségbérlet piaci árának mértékéig.

| E. | Integrált forráskihelyezés (vezetés, tanácsadás stb.). |
| --- | --- |

E.

Integrált forráskihelyezés (vezetés, tanácsadás stb.).

IV. PROGRAM: PROMÓCIÓS TEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSA

| A. | Termékbemutatók. |
| --- | --- |

A.

Termékbemutatók.

| B. | Belföldi szakkiállításon való részvétel |
| --- | --- |

B.

Belföldi szakkiállításon való részvétel

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság

Kedvezményezettek: az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések szabályozó tanácsai, meghatározott termőhelyen termelt minőségi borok szabályozó testületei, valamint egyéb élelmiszer-ipari szövetségek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León |
| --- |
| Carretera de Burgos, Km. 119 |
| E-47071 Valladolid |

Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León

Carretera de Burgos, Km. 119

E-47071 Valladolid

Internetcím: A támogatási program leírásának teljes szövege Kasztília és León kormányzótanácsának weboldalán olvasható:

http://www.jcyl.es/AyudaEstado20072013

Közvetlen linkek: http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/BasesReguladorasProgramaVoluntariosFomentoDivulgacionCalidadAlimentaria.doc

http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/ConvocatoriaProgramaVoluntariosFomentoDivulgacionCalidadAlimentaria.doc

Egyéb információk: —

Valladolid, 2008. február 28.

El director general del Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León

Jesús María GÓMEZ SANZ

Támogatás száma: XA 176/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Département des Bouches-du-Rhône

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Programme d'aide aux investissements dans les exploitations agricoles installées depuis moins de cinq ans

Jogalap:

| — | Az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke |
| --- | --- |

—

Az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke

| — | Articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales

| — | Projet de délibération du Conseil général des Bouches-du-Rhône |
| --- | --- |

—

Projet de délibération du Conseil général des Bouches-du-Rhône

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 200 000 EUR/év

A támogatás maximális intenzitása: A támogatásra jogosult beruházások költségének legfeljebb 40 %–a, 25 000 EUR felső határig, üzemenként legfeljebb 10 000 EUR (projektgazdánként egyetlen projekt részesülhet támogatásban)

A végrehajtás időpontja: A mentességi kérelem nyilvántartási számának a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján történő közzétételének időpontjától

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A támogatási program célja a Bouches-du-Rhône megyében található mezőgazdasági üzemek segítése abban, hogy ellen tudjanak állni az erre a régióra jellemző nagyon erős urbanizációs nyomásnak. Ehhez minden olyan eszközt mozgósítani kell, amellyel a mezőgazdaságot konszolidálni lehet, és amely hozzájárul a mezőgazdaság térségben betöltött szerepének a megőrzéséhez.

Ez a támogatási program az 1857/2006/EK rendelet 4. cikkének keretében valósul meg.

A támogatást a mezőgazdasági üzemek működésének első öt évében nyújtják a tárgyi eszközökre vonatkozó beruházásokra: az új mezőgazdasági üzemeket sújtja leginkább az urbanizációs nyomás, valamint nagy beruházásokkal kell versenyképességüket fenntartaniuk, valamint a minőség folyamatos javításával, az ember és a természet fokozott védelmével fejlődésüket biztosítaniuk.

A támogatásra jogosult beruházásoknak meg kell felelniük – a mezőgazdasági csoportmentességi rendelet 4. cikkében meghatározott célkitűzések közül legalább egynek eleget tevő – három prioritás közül legalább az egyiknek:

a környezetkímélő mezőgazdasági eljárások fokozott használata,

a termelés felértékelése egyéni vagy csoportos minőségi intézkedések segítségével,

a mezőgazdasági üzemekben dolgozó munkavállalók munkakörülményeinek és ellátási feltételeinek javítása, elsősorban biztonsági okokból.

Külön helység építése/kialakítása a növényvédő szerek számára.

Többek között a biogazdálkodás folytatására vagy a fenntartható gazdálkodás minősítés megszerzésére irányuló támogatások.

Felszíni vízforrásokkal működtetett öntözőrendszerek a parcellák öntözéséhez (1).

A növényvédő szerek töltésére és tisztítással történő eltávolítására alkalmas terület létrehozása.

A trágyázási/öntözési rendszerek, a kisebb anyagfelhasználású kezelési rendszerek, trágyázó berendezések, a szerves trágya kezelésére használatos eszközök, a felszíni vízforrásokkal működtetett, takarékos (mikro-csepegtető, csepegtető) öntözőrendszerek, a műanyag takarófóliák és az üvegházfóliák feltekerésére alkalmas berendezések, nem kémiai gyomirtó berendezések stb. javítására szolgáló felszerelések.

Minőségi termelési rendszer felé történő elmozdulást elősegítő beruházások

Informatikai vagy más berendezések beszerzése a termékek nyomon követhetőségének biztosítása, a hivatalos minőségtanúsítás megszerzése, a termékbiztonság garantálása, a parcellák ellenőrzése stb. érdekében.

A termelésnek a fogyasztók szemében való felértékelésére irányuló projektek keretében végzett beruházások

Raktár-csomagoló egység létrehozása.

Árusító hely létrehozása a mezőgazdasági üzem egy részén.

A munkakörülmények, valamint a biztonsági és higiéniai feltételek javítása az üzemben (villástargoncák, védőfelszerelések, zuhanyos öltöző stb.).

Az alkalmazottaknak és mezőgazdasági dolgozóknak fenntartott szálláshelyek építése vagy felújítása.

Megjegyzendő, hogy – az érintett beruházás stratégiájától és jellegétől függetlenül – az egyszerű pótló beruházások nem jogosultak támogatásra

Érintett ágazatok: Bouches-du-Rhône megye összes üzeme (minden ágazat)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Monsieur le Président du Conseil général des Bouches-du-Rhône |
| --- |
| Direction de l'agriculture et du tourisme |
| Hôtel du Département |
| 52, avenue de Saint-Just |
| F-13256 Marseille Cedex 20 |

Monsieur le Président du Conseil général des Bouches-du-Rhône

Direction de l'agriculture et du tourisme

Hôtel du Département

52, avenue de Saint-Just

F-13256 Marseille Cedex 20

Internetcím: http://www.cg13.fr/amenagements/agriculture/agriculture.html

Támogatás száma: XA 177/08

Tagállam: Szlovén Köztársaság

Régió: Območje občine Lenart

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Podpora programom razvoja podeželja v občini Lenart 2008–2013

Jogalap: Pravilnika o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Lenart za programsko obdobje 2008–2013 (II. poglavje)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

A támogatás maximális intenzitása:

1.   Elsődleges előállítással foglalkozó mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás:

| — | a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, |
| --- | --- |

—

a kedvezőtlen helyzetű területeken a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a,

| — | egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a. |
| --- | --- |

—

egyéb területeken a támogatható költségek legfeljebb 40 %-a.

A támogatás célja a mezőgazdasági üzemek eszközeinek helyreállításába való beruházás, a mezőgazdasági termeléshez használt berendezések és gépek vásárlása, állandó növénykultúrákba való beruházás, valamint a legelőgazdálkodás.

2.   A hagyományos épületek megőrzése:

| — | a mezőgazdasági üzemekben található, nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességek megőrzésére irányuló beruházások költségeinek 100 %-áig, |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági üzemekben található, nem termelési célt szolgáló tájképi jellegzetességek megőrzésére irányuló beruházások költségeinek 100 %-áig,

| — | a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és egyéb területeken, feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása, |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a a kedvezőtlen helyzetű területeken és egyéb területeken, feltéve, hogy a beruházás következtében nem növekszik a gazdaság termelési kapacitása,

| — | további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

további támogatás nyújtható az épületek kulturális örökség jellegének megőrzéséhez szükséges hagyományos anyagok felhasználásával járó többletköltségek 100 %-áig.

3.   Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás:

| — | a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károk elleni biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki. |
| --- | --- |

—

a biztosítási díjak állami költségvetésből történő társfinanszírozását az önkormányzati támogatás a termés és a termékek kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károk elleni biztosításához, illetve az állatok betegség miatti elhullása elleni biztosításához kapcsolódó támogatható költségek legfeljebb 50 %-ára egészíti ki.

4.   Birtokrendezéshez nyújtott támogatás:

| — | a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig. |
| --- | --- |

—

a ténylegesen felmerülő jogi és adminisztratív költségek 100 %-áig.

5.   Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás:

| — | a támogatható költségek 100 %-áig. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben. |
| --- | --- |

—

a támogatható költségek 100 %-áig. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben.

6.   Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban:

| — | a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben |
| --- | --- |

—

a költségek 100 %-áig a következő esetekben: mezőgazdasági termelők oktatása és szakképzése, tanácsadási szolgáltatások, fórumok, versenyek, kiállítások és vásárok szervezése, valamint kiadványok, katalógusok és weboldalak közzététele. A támogatást támogatott szolgáltatások formájában kell nyújtani, a termelők nem részesülhetnek közvetlen pénzkifizetésekben

A végrehajtás időpontja: 2008. április (támogatás nyújtása csak azt követően lehetséges, hogy az összefoglalót közzétették az Európai Bizottság honlapján)

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: KKV-k támogatása

Az 1857/2006/EK rendelet vonatkozó cikkei és a támogatható költségek: A Lenart település közigazgatási területén a 2008–2013-as programozási időszakban a mezőgazdaság és a vidéki területek megőrzésére és fejlődésének előmozdítására irányuló támogatások nyújtásáról szóló önkormányzati rendelet tervezetének II. fejezete olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16., 3. o.) alábbi cikkei alapján állami támogatásnak minősülnek:

A rendelet 4. cikke: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás.

A rendelet 5. cikke: A hagyományos tájkép és épületek megőrzése.

A rendelet 12. cikke: Biztosítási díj fizetéséhez nyújtott támogatás.

A rendelet 13. cikke: Birtokrendezéshez nyújtott támogatás.

A rendelet 14. cikke: Minőségi mezőgazdasági termékek előállítását ösztönző támogatás.

A rendelet 15. cikke: Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban

Érintett gazdasági ágazat(ok): Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

Internetcím: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2008&izdajaID=436 (MUV št. 4/2008, s. 97)

Egyéb információk: A termények és a termés biztosítása céljából fizetendő biztosítási díjakra vonatkozó intézkedés a következő, természeti csapáshoz hasonló kedvezőtlen időjárási jelenségekre terjed ki: tavaszi fagy, jégeső, villámcsapás, villámcsapás okozta tűz, vihar, valamint áradás.

Az önkormányzati rendelet teljesíti az 1857/2006/EK rendeletnek az önkormányzatok által elfogadandó intézkedésekre és az alkalmazandó általános rendelkezésekre (a támogatás odaítélését megelőző intézkedések, a támogatások halmozása, a támogatások átláthatósága és nyomon követése) vonatkozó előírásait.

E támogatási program hatálybalépésével az XA 189/07 számú támogatás hatályát veszti

Janez KRAMBERGER

polgármester

---

(1)  Megjegyzendő, hogy az öntözési beruházásokhoz nyújtott támogatás kedvezményezetteinek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy vízfogyasztásukat legalább 25 %-kal csökkentik.

---

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/15

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 217/08)

| Támogatás száma | XS 128/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Południowo-zachodni — Woj. Dolnośląskie |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Przedsiębiorstwo Handlowo — Produkcyjne „Metal” Jerzy Siofer |
| Jogalap | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. nr 179, poz. 1484, z późn. zm.) |

Támogatás száma

XS 128/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Południowo-zachodni — Woj. Dolnośląskie

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Przedsiębiorstwo Handlowo — Produkcyjne „Metal” Jerzy Siofer

Jogalap

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. nr 179, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1429 udzielonego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 29 kwietnia 2008 r. |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1429 udzielonego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 29 kwietnia 2008 r.

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 377 341,87 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.5.12.

Időtartam

2013.4.30.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-955 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-955 Warszawa

| Támogatás száma | XS 130/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Tirgus orientēto pētījumu projektu programma |
| Jogalap | 2006. gada 5. februāra MK noteikumi Nr. 72 “Tirgus orientēto pētījumu projektu finansējuma sadales kārtība” |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 1 millió LVL |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.6.16. |
| Időtartam | 2012.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Izglītības un zinātnes ministrija |
| Vaļņu iela 2 |
| LV-1050 Rīga |

Támogatás száma

XS 130/08

Tagállam

Lettország

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Tirgus orientēto pētījumu projektu programma

Jogalap

2006. gada 5. februāra MK noteikumi Nr. 72 “Tirgus orientēto pētījumu projektu finansējuma sadales kārtība”

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 1 millió LVL

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.6.16.

Időtartam

2012.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Izglītības un zinātnes ministrija

Vaļņu iela 2

LV-1050 Rīga

| Támogatás száma | XS 131/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Freistaat Sachsen |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Beihilferegelung für die Förderung der Inanspruchnahme von Dienstleistungen durch externe Berater im Rahmen der Förderung aus Mitteln des Europäischen Sozialfonds und des Freistaates Sachsen auf der Basis des Operationellen Programms zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen (OP) 2000-2006
  (Regelung des Freistaates Sachsen für die Förderung von Dienstleistungen durch externe Berater aus ESF- und komplementären Landesmitteln) |
| Jogalap | Verordnung (EG) Nr. 1260/1999, (EG) Nr. 1784/1999
  Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000-2006
  Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit für die Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten (ESF-Richtlinie) vom 3. Februar 2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,9 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2006.12.31. |
| Időtartam | 2008.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Támogatás száma

XS 131/08

Tagállam

Németország

Régió

Freistaat Sachsen

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Beihilferegelung für die Förderung der Inanspruchnahme von Dienstleistungen durch externe Berater im Rahmen der Förderung aus Mitteln des Europäischen Sozialfonds und des Freistaates Sachsen auf der Basis des Operationellen Programms zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen (OP) 2000-2006

(Regelung des Freistaates Sachsen für die Förderung von Dienstleistungen durch externe Berater aus ESF- und komplementären Landesmitteln)

Jogalap

Verordnung (EG) Nr. 1260/1999, (EG) Nr. 1784/1999

Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000-2006

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit für die Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten (ESF-Richtlinie) vom 3. Februar 2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,9 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2006.12.31.

Időtartam

2008.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

| Támogatás száma | XS 142/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Południowo-Zachodni |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | NTP CIBIS Sp. z o.o. |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-194/P-214/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 39 275 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.4.15. |
| Időtartam | 2008.4.15. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 142/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Południowo-Zachodni

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

NTP CIBIS Sp. z o.o.

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-194/P-214/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 39 275 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.4.15.

Időtartam

2008.4.15.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Gyógyszerügynökség

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/17

---

Felhívás ideiglenes megbízásokra vonatkozó szándéknyilatkozat benyújtására, szerződéses tisztviselők számára (EMEA, London)

(2008/C 217/09)

Az Ügynökség feladata az emberi és állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszertermékek értékelésének és felügyeletének Európai Unión belüli koordinálása (ld. a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet – HL L 136., 2004.4.30., 1. o.). Az EMEA 1995. januárjában jött létre. Rendkívül szoros kapcsolatot tart fenn az Európai Bizottsággal, a 27 EU-tagállammal, az EGT-EFTA-országokkal, valamint az állami és a magánszektor számos más csoportjával. Az Ügynökség munkája multikulturális munkakörnyezetben zajlik.

Az EMEA-val és tevékenységével kapcsolatban az interneten talál bővebb, könnyen elérhető információt; címünk: http://www.emea.europa.eu

Az EMEA listát kíván összeállítani azokról a jelentkezőkről, akik szerződéses tisztviselői szerződés keretében szívesen dolgoznának ideiglenes megbízások keretében. A munkaköri leírásokat külön dokumentumban teszik közzé, amely az EMEA weboldalán érhető el.

A kiválasztott jelentkezők tartaléklistára kerülnek, és három hónaptól öt évig terjedő időtartamú ideiglenes megbízást kínálhatnak számukra a szerződéses megbízotti szerződés keretében, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeivel (HL L 56., 1968.3.4.
   (1)) és az EMEA-nak az EMEA szerződéses munkatársainak foglalkoztatására és alkalmazására nézve irányadó eljárásokra vonatkozó általános végrehajtási rendelkezéseivel (2) összhangban.

Az ideiglenes megbízás kiterjedhet az EMEA ideiglenes alkalmazottainak helyettesítésére (például szülési szabadság, apasági szabadság, családi szabadság, szülői szabadság, fizetés nélküli szabadság vagy hosszan tartó betegség esetén) vagy meghatározott rövidtávú projektekben végzett munkára, amennyiben ehhez pénzeszközök állnak rendelkezésre. A szerződéses megbízotti szerződés újabb kiválasztási eljárás sikeres lebonyolítása nélkül semmilyen esetben sem vezethet ideiglenes alkalmazotti szerződéshez. A szerződéses megbízotti szerződéseket egynél több alkalommal nem lehet megújítani.

A munkavégzés helye: Canary Wharf, London.

A pályázóknak az Európai Közösségek tagállamai, illetve Izland, Norvégia vagy Liechtenstein állampolgári jogaikat teljes egészében gyakorló állampolgárainak kell lenniük.

A pályázókra nézve előírás a katonai szolgálatról szóló törvények által rájuk vonatkozóan megállapított esetleges kötelezettségek korábbi teljesítése és az érintett feladatokkal kapcsolatos sajátos követelményeknek való megfelelés.

A feltételeket és a teljes munkaköri leírást az EMEA weboldaláról kell letölteni:
  http://www.emea.europa.eu/htms/general/admin/recruit/recruitnew.htm
  A pályázatokat elektronikus úton kell benyújtani, az EMEA weboldalán található űrlap segítségével. A pályázatok benyújtásának határideje: 2008. szeptember 24., éjfél.
  Kérjük, vegye figyelembe, hogy az EMEA-hoz érkező pályázatok nagy száma miatt a pályázatok beadásának határidejéhez közeledve a rendszerben problémák léphetnek fel a nagy mennyiségű adat feldolgozása következtében. Ezért a pályázóknak azt javasoljuk, hogy jelentkezésüket jóval a határidő lejárta előtt küldjék be.

Ha elektronikus értesítést szeretne kapni az álláslehetőségekről, kérjük, regisztráljon on-line a http://www.emea.europa.eu/ weboldalon, az „Online Mailing Service” (on-line postaszolgálat) menüpont alatt.

---

(1)  http://ec.europa.eu/civil_service/docs/toc100_en.pdf

(2)  http://www.emea.europa.eu/pdfs/general/admin/recruit/42125407en.pdf

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 26.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 217/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 217/19

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

Állami támogatás C 34/08 (ex N 170/08) – Nagyberuházási projekt – Deutsche Solar

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 217/10)

A Bizottság 2008. július 16-i levelében – amelynek hiteles nyelvű másolata ezen összefoglaló után olvasható – értesítette Németországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatási intézkedéssel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek a Bizottság által indított eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozó észrevételeiket az összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Az észrevételeket közlik Németországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek személyes adataik bizalmas kezelését írásban, kérésüket megindokolva kérhetik.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

AZ INTÉZKEDÉS ÉS A BERUHÁZÁSI PROJEKT LEÍRÁSA

A pénzügyi támogatás kedvezményezettje a Deutsche Solar AG (a továbbiakban: DS). A DS kristályos napelemek gyártásával foglalkozik. A DS-nek jelenleg két üzeme van a szászországi Freibergben: az egyik a Dél-Freiberg ipari parkban, a másik a Saxonia ipari parkban található. A DS 100 %-ban a SolarWorld AG leányvállata. A SolarWorld AG csoport világszerte tevékenykedik, napenergia-hasznosító rendszerek kivételével napelemeket, napcellákat és napmodulokat gyárt.

A DS a bejelentett beruházással egy harmadik üzemet hoz majd létre Kelet-Freibergben, amely (500 MWp évi névleges teljesítménnyel) sokkristályos napelemeket fog gyártani. A projekt 2007. december 18-án kezdődött. A beruházási projekt várhatóan 2010. augusztus 31-ére éri el végleges formáját, a teljes termelési szintet pedig 2010 végére érik el. A kelet-freiberg projekt összes elszámolható beruházási költsége névértéken 350 millió EUR-t tesz ki. A német hatóságok bejelentették azon szándékukat, hogy a Kelet-Freiberg projektre támogatás és adókedvezmény formájában 48 millió EUR összegű regionális támogatást nyújtsanak.

A bejelentett új, kelet-freibergi napelemgyártó üzemen túl a DS a már meglévő dél-freibergi napelemgyártó üzemének teljesítményét 350-ről 500 MWp-ra fogja bővíteni. A dél-freibergi projekthez kapcsolódó beruházás teljes összege 49 millió EUR, és hozzávetőleg 14 millió EUR összegű támogatást kap majd. A német hatóságok úgy ítélték meg, hogy nem kötelesek bejelenteni a támogatást, mivel a beruházás teljes összege nem éri el az 50 millió EUR.

A beruházásokra Kelet-Németországban, a szászországi Freibergban kerül sor, olyan régióban, amelyben az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitás bruttó támogatási egyenértékben kifejezve 30 %.

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

A Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a bejelentett kelet-freibergi és dél-freibergi projekt nem képez-e egyetlen beruházási projektet a 2007. évi regionális támogatási iránymutatás 60. pontja szerint. A két projekt valóban közel egyidejűleg támogatásban részesül.

A német hatóságok egyfelől azzal érvelnek, hogy nincs szó mesterséges felosztásról. Az új létesítmény helyének megválasztása teljesen szabadon történt. Úgy látszik, hogy a szászországin kívül egyesült államokbeli helyszíneket is fontolóra vettek. Második érvük szerint gazdasági oszthatatlanságot csak abban az esetben lehet feltételezni, amennyiben gazdaságilag nem lehetséges a projekteket egymástól függetlenül megvalósítani. Azzal érvelnek, hogy ebben az esetben a keleti projektet a nyugati projekttől (időben és térben) függetlenül is meg lehetne valósítani. Harmadik érvük az, hogy nem áll fenn funkcionális kapcsolat közöttük, mivel a kelet-freibergi létesítmény független lenne, és – a menedzsment, az értékesítés és a forgalmazás területe kivételével – nem ugyanazokat a munkavállalókat alkalmaznák a két termelőüzemben. Negyedik érvük az, hogy nem áll fenn műszaki kapcsolat, mivel a napelemeket külön gépek segítségével, elkülönített gyártási folyamatok során fogják előállítani. Ötödik érvük szerint nem áll fenn sem földrajzi, sem fizikai kapcsolat, mivel a gyártási folyamatok elkülönülnének egymástól, és nem igényelnek félkész terméket a másik üzemből. Hatodik érvük szerint nincs stratégiai kapcsolat a két projekt között, mivel a beruházások helyszínei közötti földrajzi közelségéből nem fakad stratégiai együttműködés.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a fennálló funkcionális és műszaki kapcsolatok jelenleg eléggé korlátozottnak tűnnek. Ugyanakkor a Bizottságban kételyek is felmerültek e kapcsolatokra vonatkozóan, mivel átfedés mutatkozik a menedzsment, az értékesítés és a forgalmazás területén tevékenykedő alkalmazottak között, és nem világos, hogy további funkciók esetében is áll-e majd fenn egyezés a két beruházás között. Továbbá, mivel a két beruházás ugyanazt a terméket állítja majd elő, hasonló felszereléseket és technikákat alkalmazó, ugyanazon típusú gyártási folyamatra irányulnak. Ami a közvetlen földrajzi közelséget illeti, a DS kelet-freibergi és dél-freibergi két beruházása mindössze 5 kilométer távolságra van egymástól. Ezen túlmenően meglehetősen erőteljes stratégiai kapcsolat áll fenn közöttük, mivel a két beruházás mindkét üzemben ugyanazt a terméket gyártja majd. A Bizottság rámutat arra is, hogy a két beruházásra közel egyidejűleg kerül sor.

Ezért a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy nem áll-e fenn funkcionális, műszaki és stratégai kapcsolat, valamint földrajzi közelség a DS két freibergi beruházása között, és hogy e beruházásokat nem lehet-e a 2007. évi regionális támogatási iránymutatás 60. pontja és 55. lábjegyzete értelmében gazdaságilag oszthatatlan beruházásoknak tekinteni. A Bizottság ezért felhívja a harmadik feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a DS freibergi beruházási projektjének oszthatatlanságával kapcsolatban.

Amennyiben a kelet-és nyugat-freibergi projekt egyetlen beruházási projektet képez, a 2007. évi regionális támogatási iránymutatás 67. pontja szerint csökkenteni kell a kombinált projektek teljes támogatható költségét. Ebben az esetben a támogatási intenzitás meghaladja a maximálisan engedélyezhető mértéket.

A jelenleg rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság az intézkedés első előzetes értékelését követően kétségbe vonja, hogy a bejelentett támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető, s ha mégis, milyen mértékben, a 2007. évi regionális támogatási iránymutatásban foglaltakkal és a közös piaccal.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung seiner Angaben zu der oben genannte Maßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit elektronischer Anmeldung vom 28. März 2008, die am selben Tag bei der Kommission registriert wurde, hat Deutschland seine Absicht erklärt, der Deutsche Solar GmbH auf der Grundlage der Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung 2007-2013 (1) (nachstehend ‚Regionalbeihilfeleitlinien 2007‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg (Sachsen, Deutschland) zu gewähren. |
| --- | --- |

(1)

Mit elektronischer Anmeldung vom 28. März 2008, die am selben Tag bei der Kommission registriert wurde, hat Deutschland seine Absicht erklärt, der Deutsche Solar GmbH auf der Grundlage der Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung 2007-2013 (1) (nachstehend ‚Regionalbeihilfeleitlinien 2007‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg (Sachsen, Deutschland) zu gewähren.

| (2) | Am 27. Februar 2008 und am 25. Juni 2008 fanden Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und Deutschlands statt. Die Kommission erbat mit Schreiben vom 28. Mai 2008 zusätzliche Auskünfte und versandte am 10. Juni 2008 ein Informationsschreiben. Deutschland übermittelte die zusätzlichen Auskünfte mit Schreiben vom 16. Juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Am 27. Februar 2008 und am 25. Juni 2008 fanden Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und Deutschlands statt. Die Kommission erbat mit Schreiben vom 28. Mai 2008 zusätzliche Auskünfte und versandte am 10. Juni 2008 ein Informationsschreiben. Deutschland übermittelte die zusätzlichen Auskünfte mit Schreiben vom 16. Juni 2008.

2.   BESCHREIBUNG DER FÖRDERMASSNAHME

| (3) | Deutschland beabsichtigt, der Deutsche Solar GmbH (nachstehend ‚DS‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte für Solarwafer zu gewähren. Solarwafer werden für die Herstellung von Solarzellen benötigt, die wiederum zur Produktion von Solarmodulen verwendet werden, welche in integrierten Solarenergieanlagen dazu dienen, Sonnenlicht in Strom umzuwandeln (Fotovoltaik). |
| --- | --- |

(3)

Deutschland beabsichtigt, der Deutsche Solar GmbH (nachstehend ‚DS‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte für Solarwafer zu gewähren. Solarwafer werden für die Herstellung von Solarzellen benötigt, die wiederum zur Produktion von Solarmodulen verwendet werden, welche in integrierten Solarenergieanlagen dazu dienen, Sonnenlicht in Strom umzuwandeln (Fotovoltaik).

2.1.   Der Zuwendungsempfänger

| (4) | Empfänger der finanziellen Unterstützung ist das Unternehmen DS, das kristalline Solarwafer herstellt. DS unterhält gegenwärtig zwei Betriebsstätten, die sich beide in Freiberg im Land Sachsen, und zwar im Gewerbegebiet Süd und im Gewerbegebiet Saxonia befinden. Mit der angemeldeten Investition beabsichtigt DS, eine dritte Fertigungsstätte im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg zu errichten. Im Geschäftsjahr 2006 beschäftigte DS 595 Mitarbeiter (alle in Deutschland) und erzielte einen Umsatz von 219 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(4)

Empfänger der finanziellen Unterstützung ist das Unternehmen DS, das kristalline Solarwafer herstellt. DS unterhält gegenwärtig zwei Betriebsstätten, die sich beide in Freiberg im Land Sachsen, und zwar im Gewerbegebiet Süd und im Gewerbegebiet Saxonia befinden. Mit der angemeldeten Investition beabsichtigt DS, eine dritte Fertigungsstätte im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg zu errichten. Im Geschäftsjahr 2006 beschäftigte DS 595 Mitarbeiter (alle in Deutschland) und erzielte einen Umsatz von 219 Mio. EUR.

| (5) | DS ist eine hundertprozentige Tochtergesellschaft der SolarWorld AG. Die SolarWorld AG ist weltweit in der Solarenergiebranche tätig. Sie deckt vom Rohstoff Silizium bis hin zu schlüsselfertigen Solarstromkraftwerken die gesamte Wertschöpfungskette der Fotovoltaik ab. Die SolarWorld AG stellt Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule her, jedoch keine integrierten Solaranlagen (2). |
| --- | --- |

(5)

DS ist eine hundertprozentige Tochtergesellschaft der SolarWorld AG. Die SolarWorld AG ist weltweit in der Solarenergiebranche tätig. Sie deckt vom Rohstoff Silizium bis hin zu schlüsselfertigen Solarstromkraftwerken die gesamte Wertschöpfungskette der Fotovoltaik ab. Die SolarWorld AG stellt Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule her, jedoch keine integrierten Solaranlagen (2).

| (6) | Das Unternehmen hat Betriebsstätten in Deutschland, Schweden und den USA. Die derzeit wichtigsten Absatzmärkte sind Deutschland, die USA und in den übrigen Ländern Europas insbesondere Spanien. Der Konzern SolarWorld AG hat Vertriebsniederlassungen in Deutschland, Spanien, Kalifornien, Südafrika und Singapur. |
| --- | --- |

(6)

Das Unternehmen hat Betriebsstätten in Deutschland, Schweden und den USA. Die derzeit wichtigsten Absatzmärkte sind Deutschland, die USA und in den übrigen Ländern Europas insbesondere Spanien. Der Konzern SolarWorld AG hat Vertriebsniederlassungen in Deutschland, Spanien, Kalifornien, Südafrika und Singapur.

| (7) | Nach dem Börsengang Ende 1999 hat sich die Gesellschaft innerhalb weniger Jahre zu einem der größten integrierten Solartechnologiekonzerne entwickelt. Mitte 2007 gestaltete sich die Aktionärsstruktur der SolarWorld AG wie folgt: 25 % Frank H. Asbeck, 8,73 % Fidelity Investments, 4,98 % BlackRock Inc./BlackRock Holdco 1, LLC, 2,3 % UBS AG, 4,93 % DWS Investment GmbH und 50,26 % Streubesitz (3). Im Jahr 2007 hatte der Konzern rund 2 000 Mitarbeiter. |
| --- | --- |

(7)

Nach dem Börsengang Ende 1999 hat sich die Gesellschaft innerhalb weniger Jahre zu einem der größten integrierten Solartechnologiekonzerne entwickelt. Mitte 2007 gestaltete sich die Aktionärsstruktur der SolarWorld AG wie folgt: 25 % Frank H. Asbeck, 8,73 % Fidelity Investments, 4,98 % BlackRock Inc./BlackRock Holdco 1, LLC, 2,3 % UBS AG, 4,93 % DWS Investment GmbH und 50,26 % Streubesitz (3). Im Jahr 2007 hatte der Konzern rund 2 000 Mitarbeiter.

| (8) | Das folgende Schaubild verdeutlicht den Aufbau des Konzerns: |
| --- | --- |

(8)

Das folgende Schaubild verdeutlicht den Aufbau des Konzerns:

Image

2.2.   Das Vorhaben

Vorhaben Freiberg-Ost

| (9) | DS beabsichtigt, im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg eine neue Fertigungsstätte für multikristalline Solarwafer zu errichten, und zwar in der Nähe anderer Standorte von DS in den Gewerbegebieten Saxonia und Süd der Stadt Freiberg. Die neue Betriebsstätte soll eine nominale Jahreskapazität von 500 Megawatt-Peak (MWp) (4) haben. |
| --- | --- |

(9)

DS beabsichtigt, im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg eine neue Fertigungsstätte für multikristalline Solarwafer zu errichten, und zwar in der Nähe anderer Standorte von DS in den Gewerbegebieten Saxonia und Süd der Stadt Freiberg. Die neue Betriebsstätte soll eine nominale Jahreskapazität von 500 Megawatt-Peak (MWp) (4) haben.

| (10) | Das Vorhaben ist am 18. Dezember 2007 angelaufen. Die Bauarbeiten werden im Juli 2008 beginnen, und die ersten Anlagen werden voraussichtlich im Juli 2009 installiert. Der Produktionsbeginn soll am 1. Januar 2010 erfolgen, das Investitionsvorhaben wird voraussichtlich bis zum 31. August 2010 abgeschlossen sein, und die volle Produktionskapazität soll Ende 2010 erreicht werden. |
| --- | --- |

(10)

Das Vorhaben ist am 18. Dezember 2007 angelaufen. Die Bauarbeiten werden im Juli 2008 beginnen, und die ersten Anlagen werden voraussichtlich im Juli 2009 installiert. Der Produktionsbeginn soll am 1. Januar 2010 erfolgen, das Investitionsvorhaben wird voraussichtlich bis zum 31. August 2010 abgeschlossen sein, und die volle Produktionskapazität soll Ende 2010 erreicht werden.

| (11) | Nach Angaben von DS werden durch das Vorhaben in der von einer hohen Arbeitslosenquote geprägten Region mindestens 130 direkte und ebenso viele indirekte Arbeitsplätze entstehen. |
| --- | --- |

(11)

Nach Angaben von DS werden durch das Vorhaben in der von einer hohen Arbeitslosenquote geprägten Region mindestens 130 direkte und ebenso viele indirekte Arbeitsplätze entstehen.

Vorhaben Freiberg-Süd

| (12) | Abgesehen von der geplanten neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern. |
| --- | --- |

(12)

Abgesehen von der geplanten neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern.

2.3.   Investitionskosten

| (13) | Die beihilfefähigen Investitionskosten für das Vorhaben Freiberg-Ost belaufen sich nominal auf insgesamt 350 Mio. EUR.










  Beihilfefähige Investitionskosten
  (in Mio. EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Insgesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gebäude | [...] (5) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maschinen/Einrichtungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Immaterielle Vermögenswerte | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Insgesamt | [...] | [...] | [...] | [...] | 350,00 |

(13)

Die beihilfefähigen Investitionskosten für das Vorhaben Freiberg-Ost belaufen sich nominal auf insgesamt 350 Mio. EUR.

Beihilfefähige Investitionskosten

(in Mio. EUR)

2007

2008

2009

2010

Insgesamt

Gebäude

[...] (5)

[...]

[...]

[...]

[...]

Maschinen/Einrichtungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immaterielle Vermögenswerte

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Insgesamt

[...]

[...]

[...]

[...]

350,00

| (14) | Die Gesamtinvestition für das Vorhaben Freiberg-Süd beläuft sich auf 49 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(14)

Die Gesamtinvestition für das Vorhaben Freiberg-Süd beläuft sich auf 49 Mio. EUR.

2.4.   Finanzierung des Vorhabens

| (15) | DS beabsichtigt, das Vorhaben Freiberg-Ost außer mit den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und (Bank-)Darlehen zu finanzieren.






  Quelle | Betrag
  (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel | [...] |
| GA-Zuschuss und Investitionszulage | 48 000 000 |
| Bankdarlehen (ohne staatliche Garantie) | [...] |
| Insgesamt | 350 000 000 |

(15)

DS beabsichtigt, das Vorhaben Freiberg-Ost außer mit den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und (Bank-)Darlehen zu finanzieren.

Quelle

Betrag

(in EUR)

Eigenmittel

[...]

GA-Zuschuss und Investitionszulage

48 000 000

Bankdarlehen (ohne staatliche Garantie)

[...]

Insgesamt

350 000 000

2.5.   Betroffene Region

| (16) | Die Investitionen werden in Ostdeutschland, genauer gesagt in Freiberg im Land Sachsen getätigt. Diese Region ist gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags förderfähig, und zwar mit einer Beihilfeintensität von höchstens 30 % BSÄ (6). |
| --- | --- |

(16)

Die Investitionen werden in Ostdeutschland, genauer gesagt in Freiberg im Land Sachsen getätigt. Diese Region ist gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags förderfähig, und zwar mit einer Beihilfeintensität von höchstens 30 % BSÄ (6).

2.6.   Rechtsgrundlage

| (17) | Die Unterstützung zugunsten des angemeldeten Vorhabens Freiberg-Ost soll im Rahmen bestehender Beihilferegelungen gewährt werden, und zwar in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage. |
| --- | --- |

(17)

Die Unterstützung zugunsten des angemeldeten Vorhabens Freiberg-Ost soll im Rahmen bestehender Beihilferegelungen gewährt werden, und zwar in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage.

| (18) | Der Direktzuschuss wird auf dem ‚36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘‘ (7) (nachstehend ‚GA‘) beruhen. |
| --- | --- |

(18)

Der Direktzuschuss wird auf dem ‚36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘‘ (7) (nachstehend ‚GA‘) beruhen.

| (19) | Die Investitionszulage wird auf der Grundlage des ‚Investitionszulagengesetzes 2007‘ (8) und ggf. von dessen Nachfolgegesetzen gewährt. |
| --- | --- |

(19)

Die Investitionszulage wird auf der Grundlage des ‚Investitionszulagengesetzes 2007‘ (8) und ggf. von dessen Nachfolgegesetzen gewährt.

2.7.   Beihilfebetrag

| (20) | Deutschland beabsichtigt, für das Vorhaben Freiberg-Ost eine Regionalbeihilfe von nominal 48 Mio. EUR zu gewähren, die zwischen 2008 und 2010 ausgezahlt werden soll. In den einzelnen Jahren sollen folgende Beträge ausgezahlt werden: | 2008 | 2009 | 2010 | Insgesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beihilfebetrag | [...] | [...] | [...] | 48,00 |

(20)

Deutschland beabsichtigt, für das Vorhaben Freiberg-Ost eine Regionalbeihilfe von nominal 48 Mio. EUR zu gewähren, die zwischen 2008 und 2010 ausgezahlt werden soll. In den einzelnen Jahren sollen folgende Beträge ausgezahlt werden:

2008

2009

2010

Insgesamt

Beihilfebetrag

[...]

[...]

[...]

48,00

| (21) | Der Empfänger beantragte die Beihilfe für das Vorhaben Freiberg-Süd am 17. August 2007. Daraufhin übermittelte ihm Deutschland am 28. August 2007 auf Grundlage der in der maßgeblichen Regelung festgelegten Voraussetzungen eine Förderwürdigkeitsbestätigung für das Vorhaben, die vorbehaltlich der Genehmigung der Kommission und einer eingehenderen Prüfung gilt. |
| --- | --- |

(21)

Der Empfänger beantragte die Beihilfe für das Vorhaben Freiberg-Süd am 17. August 2007. Daraufhin übermittelte ihm Deutschland am 28. August 2007 auf Grundlage der in der maßgeblichen Regelung festgelegten Voraussetzungen eine Förderwürdigkeitsbestätigung für das Vorhaben, die vorbehaltlich der Genehmigung der Kommission und einer eingehenderen Prüfung gilt.

| (22) | Für das Vorhaben Freiberg-Süd sind Beihilfen von 14 Mio. EUR vorgesehen. Nach Ansicht Deutschlands ist eine Anmeldung dieser Beihilfe nicht erforderlich, weil die Gesamtinvestitionskosten weniger als 50 Mio. EUR betragen. |
| --- | --- |

(22)

Für das Vorhaben Freiberg-Süd sind Beihilfen von 14 Mio. EUR vorgesehen. Nach Ansicht Deutschlands ist eine Anmeldung dieser Beihilfe nicht erforderlich, weil die Gesamtinvestitionskosten weniger als 50 Mio. EUR betragen.

2.8.   Allgemeine Bestimmungen

| (23) | Deutschland hat der Kommission zugesichert:






  — | ihr innerhalb von zwei Monaten nach Genehmigung der Beihilfe ein Exemplar der von der Bewilligungsbehörde und dem Empfänger unterschriebenen Beihilfevereinbarung zu übermitteln, |
| --- | --- | --- |

(23)

Deutschland hat der Kommission zugesichert:

—

ihr innerhalb von zwei Monaten nach Genehmigung der Beihilfe ein Exemplar der von der Bewilligungsbehörde und dem Empfänger unterschriebenen Beihilfevereinbarung zu übermitteln,

| — | alle fünf Jahre ab Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den gezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung der Beihilfevereinbarung und zu anderen Investitionsvorhaben am gleichen Standort/in der gleichen Fertigungsstätte) vorzulegen, |
| --- | --- |

—

alle fünf Jahre ab Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den gezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung der Beihilfevereinbarung und zu anderen Investitionsvorhaben am gleichen Standort/in der gleichen Fertigungsstätte) vorzulegen,

| — | innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen, der sich auf den angemeldeten Finanzierungsplan stützt. |
| --- | --- |

—

innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen, der sich auf den angemeldeten Finanzierungsplan stützt.

3.   WÜRDIGUNG DER FÖRDERMASSNAHME UND VEREINBARKEIT MIT DEM GEMEINSAMEN MARKT

| (24) | Nach Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. |
| --- | --- |

(24)

Nach Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt.

3.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (25) | Deutschland wird DS auf der Grundlage des GA und des Investitionszulagengesetzes 2007 finanziell fördern. Daher kann davon ausgegangen werden, dass es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt. |
| --- | --- |

(25)

Deutschland wird DS auf der Grundlage des GA und des Investitionszulagengesetzes 2007 finanziell fördern. Daher kann davon ausgegangen werden, dass es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt.

| (26) | Die finanzielle Förderung befreit DS von Kosten, die das Unternehmen normalerweise selbst tragen müsste, und verschafft ihm somit einen wirtschaftlichen Vorteil gegenüber seinen Wettbewerbern. Diese direkte Förderung von DS und seiner Fertigungstätigkeiten führt somit dazu, dass der Wettbewerb im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags verfälscht wird oder verfälscht zu werden droht. |
| --- | --- |

(26)

Die finanzielle Förderung befreit DS von Kosten, die das Unternehmen normalerweise selbst tragen müsste, und verschafft ihm somit einen wirtschaftlichen Vorteil gegenüber seinen Wettbewerbern. Diese direkte Förderung von DS und seiner Fertigungstätigkeiten führt somit dazu, dass der Wettbewerb im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags verfälscht wird oder verfälscht zu werden droht.

| (27) | Die finanzielle Unterstützung Deutschlands wird dem Unternehmen DS gewährt, das unter anderem in der Fotovoltaikbranche Solarwafer herstellt und vertreibt. In der Fotovoltaikbranche herrscht Wettbewerb, und es wird innergemeinschaftlicher Handel getrieben. Daher dürfte die Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags den innergemeinschaftlichen Handel mit Produkten der Fotovoltaikbranche beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(27)

Die finanzielle Unterstützung Deutschlands wird dem Unternehmen DS gewährt, das unter anderem in der Fotovoltaikbranche Solarwafer herstellt und vertreibt. In der Fotovoltaikbranche herrscht Wettbewerb, und es wird innergemeinschaftlicher Handel getrieben. Daher dürfte die Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags den innergemeinschaftlichen Handel mit Produkten der Fotovoltaikbranche beeinträchtigen.

| (28) | Folglich ist die Kommission der Auffassung, dass die angemeldete Maßnahme im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags eine staatliche Beihilfe für DS darstellt. |
| --- | --- |

(28)

Folglich ist die Kommission der Auffassung, dass die angemeldete Maßnahme im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags eine staatliche Beihilfe für DS darstellt.

3.2.   Anmeldepflicht

| (29) | Mit der Anmeldung der Maßnahme vor deren Durchführung ist Deutschland der Einzelanmeldepflicht gemäß Randnummer 64 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 nachgekommen. |
| --- | --- |

(29)

Mit der Anmeldung der Maßnahme vor deren Durchführung ist Deutschland der Einzelanmeldepflicht gemäß Randnummer 64 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 nachgekommen.

| (30) | Die Kommission hat die Beihilfemaßnahme daher gemäß den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 geprüft. |
| --- | --- |

(30)

Die Kommission hat die Beihilfemaßnahme daher gemäß den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 geprüft.

3.3.   Vereinbarkeit mit den allgemeinen Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007

| (31) | Das Vorhaben Freiberg-Ost betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte vorsieht. Das Vorhaben Freiberg-Süd betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Erweiterung einer bestehenden Fertigungsstätte vorsieht. Die beihilfefähigen Investitionskosten sind genau bestimmt (siehe Tabelle oben), und die Kumulierungsregeln werden eingehalten. Außerdem war zum Zeitpunkt der Beantragung der Beihilfe durch DS und der Erklärung Deutschlands, diese Beihilfe vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission zu gewähren, mit der Durchführung des Vorhabens noch nicht begonnen worden. Das Unternehmen ist verpflichtet, die Investition nach Abschluss des Vorhabens mindestens fünf Jahre lang in der Region aufrechtzuerhalten. DS leistet einen beihilfefreien Eigenbeitrag von mindestens 25 % der beihilfefähigen Kosten. Da die Beihilfe an DS auf der Grundlage von Beihilferegelungen ausgezahlt wird, die grundsätzlich unter die Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen (9) fallen, ist davon auszugehen, dass die Beihilfe mit den allgemeinen Bestimmungen der Randnummern 33 bis 59 und 71 bis 75 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. |
| --- | --- |

(31)

Das Vorhaben Freiberg-Ost betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte vorsieht. Das Vorhaben Freiberg-Süd betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Erweiterung einer bestehenden Fertigungsstätte vorsieht. Die beihilfefähigen Investitionskosten sind genau bestimmt (siehe Tabelle oben), und die Kumulierungsregeln werden eingehalten. Außerdem war zum Zeitpunkt der Beantragung der Beihilfe durch DS und der Erklärung Deutschlands, diese Beihilfe vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission zu gewähren, mit der Durchführung des Vorhabens noch nicht begonnen worden. Das Unternehmen ist verpflichtet, die Investition nach Abschluss des Vorhabens mindestens fünf Jahre lang in der Region aufrechtzuerhalten. DS leistet einen beihilfefreien Eigenbeitrag von mindestens 25 % der beihilfefähigen Kosten. Da die Beihilfe an DS auf der Grundlage von Beihilferegelungen ausgezahlt wird, die grundsätzlich unter die Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen (9) fallen, ist davon auszugehen, dass die Beihilfe mit den allgemeinen Bestimmungen der Randnummern 33 bis 59 und 71 bis 75 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht.

3.4.   Vereinbarkeit mit den Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 für große Investitionsvorhaben

3.4.1.   Einzelinvestition

| (32) | Um zu verhindern, dass ein großes Investitionsvorhaben künstlich in Teilvorhaben untergegliedert wird, um den Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu entgehen, gilt ein Investitionsvorhaben gemäß Randnummer 60 der Leitlinien als ‚Einzelinvestition‘, wenn die Erstinvestition in einem Zeitraum von drei Jahren von einem oder mehreren Unternehmen vorgenommen wird und festes Vermögen betrifft, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. |
| --- | --- |

(32)

Um zu verhindern, dass ein großes Investitionsvorhaben künstlich in Teilvorhaben untergegliedert wird, um den Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu entgehen, gilt ein Investitionsvorhaben gemäß Randnummer 60 der Leitlinien als ‚Einzelinvestition‘, wenn die Erstinvestition in einem Zeitraum von drei Jahren von einem oder mehreren Unternehmen vorgenommen wird und festes Vermögen betrifft, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet.

| (33) | Abgesehen von der neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS gleichzeitig seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern. Der Anmeldung zufolge ist es wegen Platzmangels nicht möglich, im Gewerbegebiet Süd der Stadt Freiberg darüber hinausgehende Produktionskapazitäten zu schaffen. Die Erweiterung wird mit etwa 14 Mio. EUR gefördert, doch diese Beihilfe musste nicht angemeldet werden, da sich die Gesamtinvestition lediglich auf 49 Mio. EUR beläuft. Da die angemeldete Investition in Freiberg-Ost binnen drei Jahren nach der Investition in Freiberg-Süd durchgeführt wird, muss geprüft werden, ob diese beiden Investitionen als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu betrachten sind. |
| --- | --- |

(33)

Abgesehen von der neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS gleichzeitig seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern. Der Anmeldung zufolge ist es wegen Platzmangels nicht möglich, im Gewerbegebiet Süd der Stadt Freiberg darüber hinausgehende Produktionskapazitäten zu schaffen. Die Erweiterung wird mit etwa 14 Mio. EUR gefördert, doch diese Beihilfe musste nicht angemeldet werden, da sich die Gesamtinvestition lediglich auf 49 Mio. EUR beläuft. Da die angemeldete Investition in Freiberg-Ost binnen drei Jahren nach der Investition in Freiberg-Süd durchgeführt wird, muss geprüft werden, ob diese beiden Investitionen als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu betrachten sind.

Standpunkt Deutschlands

| (34) | Nach Ansicht Deutschlands handelt es sich bei den beiden Vorhaben in den Gewerbegebieten Ost und Süd trotz des zeitlichen Zusammenfallens und der räumlichen Nähe nicht um ein einziges Investitionsvorhaben im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007. |
| --- | --- |

(34)

Nach Ansicht Deutschlands handelt es sich bei den beiden Vorhaben in den Gewerbegebieten Ost und Süd trotz des zeitlichen Zusammenfallens und der räumlichen Nähe nicht um ein einziges Investitionsvorhaben im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007.

| (35) | Erstens trägt Deutschland vor, es sei keine künstliche Untergliederung in Teilvorhaben gegeben. Da Wafer global abgesetzt würden, sei die Wahl des Standorts einer weiteren neuen Produktionsstätte zunächst völlig offen gewesen. Neben Sachsen seien insbesondere Standorte in den USA in Betracht gekommen. Ausschlaggebend für die Standortwahl seien ein geeignetes Grundstück, eine geeignete Infrastruktur, die in der Region vorhandenen personellen Kapazitäten, die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region sowie die bestehenden Fördermöglichkeiten gewesen. Zweitens macht Deutschland geltend, wirtschaftliche Unteilbarkeit sei anzunehmen, wenn eine getrennte Durchführung der Vorhaben unter wirtschaftlichen Gesichtspunkten ausgeschlossen sei. In diesem Fall gebe es jedoch keine Anhaltspunkte dafür, dass das Vorhaben Ost ohne das Vorhaben Süd in räumlicher und zeitlicher Nähe unmöglich wäre. Folglich könnte das Vorhaben Ost (räumlich und zeitlich) unabhängig vom Vorhaben Süd durchgeführt werden. Drittens bringt Deutschland vor, es bestehe keine funktionale Verbindung, da die Betriebsstätte Ost wirtschaftlich unabhängig sei, es personell (abgesehen von einigen Überschneidungen im Management und Vertrieb) keine Verflechtungen zwischen den beiden Standorten gebe und keine Anhaltspunkte ersichtlich seien, dass eine größere räumliche Trennung das Vorhaben unmöglich machen würde. Viertens argumentiert Deutschland, es bestehe keine technische Verbindung, da die Wafer in getrennten Prozessen und mit unterschiedlichen Maschinen hergestellt würden. Fünftens vertritt Deutschland den Standpunkt, es bestehe keine räumliche oder physische Verbindung, da die jeweiligen Produkte in getrennten Produktionsprozessen ohne den Austausch von Zwischenprodukten hergestellt würden. So würden die beiden Betriebsstätten jeweils über Maschinen und Anlagen verfügen, mit denen sie getrennt und unabhängig voneinander den vollständigen Produktionsprozess für die Herstellung von Wafern abbilden könnten. Sechstens gibt es nach Ansicht Deutschlands keine strategische Verbindung zwischen den beiden Vorhaben, da keine strategischen Synergien aufgrund der räumlichen Nähe der Investitionsorte entstünden. Und schließlich macht Deutschland geltend, die Sachverhalte in der Q-Cells-Entscheidung (10) in Bezug auf ein einziges Investitionsvorhaben seien mit der Lage von DS vergleichbar, und die mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 eingeführten Änderungen brächten keine abweichende Bewertung der Beihilfe mit sich. |
| --- | --- |

(35)

Erstens trägt Deutschland vor, es sei keine künstliche Untergliederung in Teilvorhaben gegeben. Da Wafer global abgesetzt würden, sei die Wahl des Standorts einer weiteren neuen Produktionsstätte zunächst völlig offen gewesen. Neben Sachsen seien insbesondere Standorte in den USA in Betracht gekommen. Ausschlaggebend für die Standortwahl seien ein geeignetes Grundstück, eine geeignete Infrastruktur, die in der Region vorhandenen personellen Kapazitäten, die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region sowie die bestehenden Fördermöglichkeiten gewesen. Zweitens macht Deutschland geltend, wirtschaftliche Unteilbarkeit sei anzunehmen, wenn eine getrennte Durchführung der Vorhaben unter wirtschaftlichen Gesichtspunkten ausgeschlossen sei. In diesem Fall gebe es jedoch keine Anhaltspunkte dafür, dass das Vorhaben Ost ohne das Vorhaben Süd in räumlicher und zeitlicher Nähe unmöglich wäre. Folglich könnte das Vorhaben Ost (räumlich und zeitlich) unabhängig vom Vorhaben Süd durchgeführt werden. Drittens bringt Deutschland vor, es bestehe keine funktionale Verbindung, da die Betriebsstätte Ost wirtschaftlich unabhängig sei, es personell (abgesehen von einigen Überschneidungen im Management und Vertrieb) keine Verflechtungen zwischen den beiden Standorten gebe und keine Anhaltspunkte ersichtlich seien, dass eine größere räumliche Trennung das Vorhaben unmöglich machen würde. Viertens argumentiert Deutschland, es bestehe keine technische Verbindung, da die Wafer in getrennten Prozessen und mit unterschiedlichen Maschinen hergestellt würden. Fünftens vertritt Deutschland den Standpunkt, es bestehe keine räumliche oder physische Verbindung, da die jeweiligen Produkte in getrennten Produktionsprozessen ohne den Austausch von Zwischenprodukten hergestellt würden. So würden die beiden Betriebsstätten jeweils über Maschinen und Anlagen verfügen, mit denen sie getrennt und unabhängig voneinander den vollständigen Produktionsprozess für die Herstellung von Wafern abbilden könnten. Sechstens gibt es nach Ansicht Deutschlands keine strategische Verbindung zwischen den beiden Vorhaben, da keine strategischen Synergien aufgrund der räumlichen Nähe der Investitionsorte entstünden. Und schließlich macht Deutschland geltend, die Sachverhalte in der Q-Cells-Entscheidung (10) in Bezug auf ein einziges Investitionsvorhaben seien mit der Lage von DS vergleichbar, und die mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 eingeführten Änderungen brächten keine abweichende Bewertung der Beihilfe mit sich.

Zweifel der Kommission

| (36) | Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 besagt, dass die Kommission bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit die technischen, funktionellen und strategischen Verbindungen sowie die ummittelbare räumliche Nähe berücksichtigt. |
| --- | --- |

(36)

Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 besagt, dass die Kommission bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit die technischen, funktionellen und strategischen Verbindungen sowie die ummittelbare räumliche Nähe berücksichtigt.

| (37) | Die Kommission teilt den Standpunkt Deutschlands, dass im vorliegenden Fall nur geringe funktionale und technische Verbindungen bestehen. In der Fertigung der beiden Standorte werden unterschiedliche Beschäftigte tätig sein. Mit einem Austausch von Zwischenprodukten zwischen den beiden Betriebsstätten ist nicht zu rechnen, weil die jeweiligen Produkte in keiner vertikalen Beziehung zueinander stehen. Zudem verfügen beide Standorte über eigene Fertigungsanlagen und Maschinen zur Schaffung einer eigenen Produktionskapazität für Solarwafer. Im Management und im Vertrieb kommt es jedoch zu personellen Überschneidungen, und es ist nicht klar, ob dies auch auf weitere Funktionen der beiden Betriebsstätten zutrifft. Da ferner an beiden Standorten dasselbe Produkt hergestellt wird, beziehen sich die betreffenden Investitionen auf denselben Produktionsprozess mit den gleichen Maschinen, Einrichtungen und Techniken. Daher ist damit zu rechnen, dass die Lieferanten der Maschinen/Einrichtungen und die Lieferanten der Rohstoffe der beiden Betriebsstätten dieselben sind. Diese Faktoren können zumindest als eine Art von funktionaler und technischer Verbindung betrachtet werden. |
| --- | --- |

(37)

Die Kommission teilt den Standpunkt Deutschlands, dass im vorliegenden Fall nur geringe funktionale und technische Verbindungen bestehen. In der Fertigung der beiden Standorte werden unterschiedliche Beschäftigte tätig sein. Mit einem Austausch von Zwischenprodukten zwischen den beiden Betriebsstätten ist nicht zu rechnen, weil die jeweiligen Produkte in keiner vertikalen Beziehung zueinander stehen. Zudem verfügen beide Standorte über eigene Fertigungsanlagen und Maschinen zur Schaffung einer eigenen Produktionskapazität für Solarwafer. Im Management und im Vertrieb kommt es jedoch zu personellen Überschneidungen, und es ist nicht klar, ob dies auch auf weitere Funktionen der beiden Betriebsstätten zutrifft. Da ferner an beiden Standorten dasselbe Produkt hergestellt wird, beziehen sich die betreffenden Investitionen auf denselben Produktionsprozess mit den gleichen Maschinen, Einrichtungen und Techniken. Daher ist damit zu rechnen, dass die Lieferanten der Maschinen/Einrichtungen und die Lieferanten der Rohstoffe der beiden Betriebsstätten dieselben sind. Diese Faktoren können zumindest als eine Art von funktionaler und technischer Verbindung betrachtet werden.

| (38) | Was die räumliche Nähe betrifft, so liegen die beiden Betriebsstätten von DS in Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nur rund 5 Kilometer voneinander entfernt. Das kann als unmittelbare räumliche Nähe betrachtet werden. Zudem sind die strategischen Verbindungen recht groß, da in beiden Betriebsstätten das gleiche Produkt hergestellt wird. Die strategische Planung für die beiden Investitionsvorhaben dürfte deckungsgleich sein, da die Wafer aus beiden Fertigungsstätten auf demselben Markt verkauft werden und den gleichen Lebenszyklus haben. Außerdem stellt die Kommission fest, dass die beiden Investitionen fast zeitgleich durchgeführt werden. Ferner gibt es im Management der beiden Betriebsstätten — das in der Regel für strategische Entscheidungen zuständig ist — Überschneidungen. Des Weiteren treffen die Erwägungen in Bezug auf die Standortwahl wie die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region und die Verfügbarkeit von Fachkräften, die Deutschland als ausschlaggebende Faktoren bezeichnet, auf beide Standorte gleichermaßen zu. |
| --- | --- |

(38)

Was die räumliche Nähe betrifft, so liegen die beiden Betriebsstätten von DS in Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nur rund 5 Kilometer voneinander entfernt. Das kann als unmittelbare räumliche Nähe betrachtet werden. Zudem sind die strategischen Verbindungen recht groß, da in beiden Betriebsstätten das gleiche Produkt hergestellt wird. Die strategische Planung für die beiden Investitionsvorhaben dürfte deckungsgleich sein, da die Wafer aus beiden Fertigungsstätten auf demselben Markt verkauft werden und den gleichen Lebenszyklus haben. Außerdem stellt die Kommission fest, dass die beiden Investitionen fast zeitgleich durchgeführt werden. Ferner gibt es im Management der beiden Betriebsstätten — das in der Regel für strategische Entscheidungen zuständig ist — Überschneidungen. Des Weiteren treffen die Erwägungen in Bezug auf die Standortwahl wie die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region und die Verfügbarkeit von Fachkräften, die Deutschland als ausschlaggebende Faktoren bezeichnet, auf beide Standorte gleichermaßen zu.

| (39) | Aus all diesen Gründen hat die Kommission Bedenken, ob nicht doch funktionale, technische oder strategische Verbindungen zwischen den beiden Investitionsvorhaben von DS in Freiberg bestehen und sich die betreffenden Betriebsstätten in räumlicher Nähe zueinander befinden, so dass nicht sicher ist, ob die Vorhaben als im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 wirtschaftlich unteilbar zu betrachten sind. Deshalb fordert die Kommission Dritte auf, zur Unteilbarkeit der Investitionsvorhaben von DS in Freiberg Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

(39)

Aus all diesen Gründen hat die Kommission Bedenken, ob nicht doch funktionale, technische oder strategische Verbindungen zwischen den beiden Investitionsvorhaben von DS in Freiberg bestehen und sich die betreffenden Betriebsstätten in räumlicher Nähe zueinander befinden, so dass nicht sicher ist, ob die Vorhaben als im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 wirtschaftlich unteilbar zu betrachten sind. Deshalb fordert die Kommission Dritte auf, zur Unteilbarkeit der Investitionsvorhaben von DS in Freiberg Stellung zu nehmen.

3.4.2.   Vereinbarkeit mit Randnummer 68 der Regionalbeihilfeleitlinien

| (40) | Die Entscheidung der Kommission über die Zulässigkeit von Regionalbeihilfen für große Investitionsvorhaben nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 hängt von den Marktanteilen des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition sowie von der Kapazität ab, die durch die Investition geschaffen wird. Um prüfen zu können, ob die Maßnahme mit Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht, muss die Kommission zunächst den sachlich sowie den geografisch relevanten Markt definieren. |
| --- | --- |

(40)

Die Entscheidung der Kommission über die Zulässigkeit von Regionalbeihilfen für große Investitionsvorhaben nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 hängt von den Marktanteilen des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition sowie von der Kapazität ab, die durch die Investition geschaffen wird. Um prüfen zu können, ob die Maßnahme mit Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht, muss die Kommission zunächst den sachlich sowie den geografisch relevanten Markt definieren.

Von dem Vorhaben betroffenes Produkt/betroffene Produkte

| (41) | Bei dem Produkt, das Gegenstand des Investitionsvorhabens ist, handelt es sich um Solarwafer, die auf der Basis von multikristallinem Silizium gefertigt werden. Laut Anmeldung fallen die Solarwafer, die DS herstellen wird, unter die folgenden Warencodes: Prodcom 32.10.52.37 und KN-Code 8541 40 90. |
| --- | --- |

(41)

Bei dem Produkt, das Gegenstand des Investitionsvorhabens ist, handelt es sich um Solarwafer, die auf der Basis von multikristallinem Silizium gefertigt werden. Laut Anmeldung fallen die Solarwafer, die DS herstellen wird, unter die folgenden Warencodes: Prodcom 32.10.52.37 und KN-Code 8541 40 90.

| (42) | Im folgenden Schaubild sind die verschiedenen Phasen des Produktionsprozesses für kristalline Wafer dargestellt (11). |
| --- | --- |

(42)

Im folgenden Schaubild sind die verschiedenen Phasen des Produktionsprozesses für kristalline Wafer dargestellt (11).

Image

| (43) | Bei DS werden Solarwafer auf der Basis von kristallinem Silizium in folgenden Schritten gefertigt: Nach dem sogenannten ‚multikristallinen‘ Prozess wird Silizium der Klasse ‚Solargrade‘ (Brocken hochreinen Rohsiliziums) mehrmals ‚erhitzt‘ und ‚geschmolzen‘. Nach diesen unterschiedlichen Phasen des Kristallisationsprozesses entsteht ein großer Siliziumblock, ein sogenannter multikristalliner Silizium-‚Ingot‘. Die Ingots werden anschließend in kleinere Blöcke (‚Bricks‘) mit quadratischem Querschnitt geschnitten (‚brick sectioning‘), wobei die Kantenlänge (des Querschnitts) in der Regel 125 mm oder 156 mm beträgt. Diese Bricks (deren Größe und Form in etwa der eines Kastenbrotes entspricht) werden schließlich zu dünnen Wafern zersägt. Um den Materialverlust so gering wie möglich zu halten, werden dafür spezielle Drahtseilsägen verwendet. Anschließend werden die Wafer in mehreren Stufen gereinigt. |
| --- | --- |

(43)

Bei DS werden Solarwafer auf der Basis von kristallinem Silizium in folgenden Schritten gefertigt: Nach dem sogenannten ‚multikristallinen‘ Prozess wird Silizium der Klasse ‚Solargrade‘ (Brocken hochreinen Rohsiliziums) mehrmals ‚erhitzt‘ und ‚geschmolzen‘. Nach diesen unterschiedlichen Phasen des Kristallisationsprozesses entsteht ein großer Siliziumblock, ein sogenannter multikristalliner Silizium-‚Ingot‘. Die Ingots werden anschließend in kleinere Blöcke (‚Bricks‘) mit quadratischem Querschnitt geschnitten (‚brick sectioning‘), wobei die Kantenlänge (des Querschnitts) in der Regel 125 mm oder 156 mm beträgt. Diese Bricks (deren Größe und Form in etwa der eines Kastenbrotes entspricht) werden schließlich zu dünnen Wafern zersägt. Um den Materialverlust so gering wie möglich zu halten, werden dafür spezielle Drahtseilsägen verwendet. Anschließend werden die Wafer in mehreren Stufen gereinigt.

| (44) | Solarwafer sind nur ein Zwischenprodukt. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 kann das betroffene Produkt auch das nachgelagerte Produkt sein, sofern sich das Vorhaben auf ein Zwischenprodukt bezieht und es für einen signifikanten Anteil der Produktion keinen Markt gibt. |
| --- | --- |

(44)

Solarwafer sind nur ein Zwischenprodukt. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 kann das betroffene Produkt auch das nachgelagerte Produkt sein, sofern sich das Vorhaben auf ein Zwischenprodukt bezieht und es für einen signifikanten Anteil der Produktion keinen Markt gibt.

| (45) | Wie oben erwähnt, ist DS eine 100 %ige Tochter der SolarWorld AG, die Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule produziert und verkauft. Das Unternehmen stellt somit nicht nur Solarwafer, sondern auch die nachgelagerten Produkte selbst her. Laut Anmeldung plant DS nicht, die Solarwafer aus der eigenen Produktion in Freiberg-Ost (als Zwischenprodukte) zur Fertigung von Solarzellen und -modulen innerhalb der SolarWorld AG zu verwenden. Die Produktion von 500 MWp am Standort Freiberg-Ost soll vielmehr über Langzeitlieferverträge an Dritte verkauft werden. |
| --- | --- |

(45)

Wie oben erwähnt, ist DS eine 100 %ige Tochter der SolarWorld AG, die Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule produziert und verkauft. Das Unternehmen stellt somit nicht nur Solarwafer, sondern auch die nachgelagerten Produkte selbst her. Laut Anmeldung plant DS nicht, die Solarwafer aus der eigenen Produktion in Freiberg-Ost (als Zwischenprodukte) zur Fertigung von Solarzellen und -modulen innerhalb der SolarWorld AG zu verwenden. Die Produktion von 500 MWp am Standort Freiberg-Ost soll vielmehr über Langzeitlieferverträge an Dritte verkauft werden.

| (46) | Allerdings gibt es auch am Standort Freiberg-Süd eine Fertigungsstätte, die um 2009 eine Kapazität von 500 MWp erreichen wird und die die SolarWorld AG zur Herstellung von Solarzellen und -modulen intern für die eigene Weiterverarbeitung nutzen will. Da den Prognosen zufolge auch die Kapazität bei Solarzellen und -modulen in den kommenden Jahren erheblich zunehmen wird (bis zu 1 000 MWp und mehr), kann die Kommission nicht ausschließen, dass die Solarwafer aus Freiberg-Ost unter außergewöhnlichen oder unvorhergesehenen Umständen nicht doch zumindest zum Teil intern verwendet werden. |
| --- | --- |

(46)

Allerdings gibt es auch am Standort Freiberg-Süd eine Fertigungsstätte, die um 2009 eine Kapazität von 500 MWp erreichen wird und die die SolarWorld AG zur Herstellung von Solarzellen und -modulen intern für die eigene Weiterverarbeitung nutzen will. Da den Prognosen zufolge auch die Kapazität bei Solarzellen und -modulen in den kommenden Jahren erheblich zunehmen wird (bis zu 1 000 MWp und mehr), kann die Kommission nicht ausschließen, dass die Solarwafer aus Freiberg-Ost unter außergewöhnlichen oder unvorhergesehenen Umständen nicht doch zumindest zum Teil intern verwendet werden.

| (47) | Folglich kann auch nicht ausgeschlossen werden, dass ein beträchtlicher Teil der von DS am Standort des neuen Investitionsvorhabens in Freiberg-Ost hergestellten Solarwafer (bei denen es sich um Zwischenprodukte handelt) intern von der SolarWorld AG für die Solarzellenproduktion verwendet werden. Das von diesem Vorhaben betroffene Produkt ist somit nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auch das nachgelagerte Produkt, also die Solarzellen. |
| --- | --- |

(47)

Folglich kann auch nicht ausgeschlossen werden, dass ein beträchtlicher Teil der von DS am Standort des neuen Investitionsvorhabens in Freiberg-Ost hergestellten Solarwafer (bei denen es sich um Zwischenprodukte handelt) intern von der SolarWorld AG für die Solarzellenproduktion verwendet werden. Das von diesem Vorhaben betroffene Produkt ist somit nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auch das nachgelagerte Produkt, also die Solarzellen.

| (48) | Die Solarzellen, die DS produziert, werden außerdem hauptsächlich innerhalb der SolarWorld AG zur Fertigung von Solarmodulen verwendet. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 ist das von diesem Vorhaben betroffene Produkt folglich auch das den Solarzellen nachgelagerte Produkt, also die Solarmodule. |
| --- | --- |

(48)

Die Solarzellen, die DS produziert, werden außerdem hauptsächlich innerhalb der SolarWorld AG zur Fertigung von Solarmodulen verwendet. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 ist das von diesem Vorhaben betroffene Produkt folglich auch das den Solarzellen nachgelagerte Produkt, also die Solarmodule.

| (49) | In der Fotovoltaikbranche sind Solarmodule jedoch nicht das Endprodukt, da sie die Hauptkomponente integrierter Solarenergieanlagen sind. Der Anmeldung zufolge ist die SolarWorld AG weder in der Produktion noch im Verkauf von Solarenergieanlagen tätig (12). |
| --- | --- |

(49)

In der Fotovoltaikbranche sind Solarmodule jedoch nicht das Endprodukt, da sie die Hauptkomponente integrierter Solarenergieanlagen sind. Der Anmeldung zufolge ist die SolarWorld AG weder in der Produktion noch im Verkauf von Solarenergieanlagen tätig (12).

| (50) | Aufgrund der oben dargelegten Sachlage wird die Kommission Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule bei der weiteren Prüfung der Vereinbarkeit dieses Vorhabens mit dem Gemeinsamen Markt nach den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 als die von dem Investitionsvorhaben betroffenen Produkte betrachten. |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der oben dargelegten Sachlage wird die Kommission Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule bei der weiteren Prüfung der Vereinbarkeit dieses Vorhabens mit dem Gemeinsamen Markt nach den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 als die von dem Investitionsvorhaben betroffenen Produkte betrachten.

Sachlich relevanter Markt

| (51) | Die Kommission wird daher nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 untersuchen, welchen sachlich relevanten Märkten Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule angehören. |
| --- | --- |

(51)

Die Kommission wird daher nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 untersuchen, welchen sachlich relevanten Märkten Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule angehören.

| (52) | In der Anmeldung machte Deutschland geltend, dass der relevante Markt, dem Solarwafer angehören, der Solarwafermarkt selbst sei. |
| --- | --- |

(52)

In der Anmeldung machte Deutschland geltend, dass der relevante Markt, dem Solarwafer angehören, der Solarwafermarkt selbst sei.

| (53) | Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betroffene Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden. |
| --- | --- |

(53)

Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betroffene Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden.

| (54) | Zunächst ist zu prüfen, ob der Markt, dem Solarwafer angehören, enger abgegrenzt werden könnte als der Gesamtmarkt für Solarwafer. Es gibt unterschiedliche Arten von kristallinen Solarwafern, und zwar monokristalline und multikristalline Solarsiliziumwafer. In der Anmeldung heißt es, dass DS in seiner neuen Fertigungsstätte in Freiberg-Ost ausschließlich multikristalline Solarwafer herstellen werde. Da sich die Tatsache, dass sich ihre Effizienzraten (13) leicht unterscheiden, entsprechend in den Produktionskosten niederschlägt, ist davon auszugehen, dass monokristalline und multikristalline Wafer weitgehend substituierbar sind. In unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorgelegt wurden, werden zudem lediglich Zahlen zum gesamten Solarwafermarkt angegeben, die nicht nach monokristallinen und multikristallinen Wafern aufgeschlüsselt sind, was ebenfalls darauf hindeutet, dass diese nicht zu getrennten Märkten gehören. Beide Waferarten können zur Fertigung von Solarzellen und somit von Solarmodulen verwendet werden. Bei multikristallinen und monokristallinen Wafern dürfte auf der Nachfrageseite demnach eine weitgehende Substituierbarkeit gegeben sein. |
| --- | --- |

(54)

Zunächst ist zu prüfen, ob der Markt, dem Solarwafer angehören, enger abgegrenzt werden könnte als der Gesamtmarkt für Solarwafer. Es gibt unterschiedliche Arten von kristallinen Solarwafern, und zwar monokristalline und multikristalline Solarsiliziumwafer. In der Anmeldung heißt es, dass DS in seiner neuen Fertigungsstätte in Freiberg-Ost ausschließlich multikristalline Solarwafer herstellen werde. Da sich die Tatsache, dass sich ihre Effizienzraten (13) leicht unterscheiden, entsprechend in den Produktionskosten niederschlägt, ist davon auszugehen, dass monokristalline und multikristalline Wafer weitgehend substituierbar sind. In unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorgelegt wurden, werden zudem lediglich Zahlen zum gesamten Solarwafermarkt angegeben, die nicht nach monokristallinen und multikristallinen Wafern aufgeschlüsselt sind, was ebenfalls darauf hindeutet, dass diese nicht zu getrennten Märkten gehören. Beide Waferarten können zur Fertigung von Solarzellen und somit von Solarmodulen verwendet werden. Bei multikristallinen und monokristallinen Wafern dürfte auf der Nachfrageseite demnach eine weitgehende Substituierbarkeit gegeben sein.

| (55) | Die Kommission prüfte auch, ob die Produktion von Ingots (siehe Schaubild oben) getrennt von der Waferproduktion zu betrachten und einem gesonderten Markt zuzuordnen ist. Es ist davon auszugehen, dass es — selbst unter der Annahme, dass es technisch möglich wäre, Produkte nur bis zur Stufe der Silizium-Ingots herzustellen und zu verkaufen — derzeit keinen Markt für Ingots gibt. In der Anmeldung wird auf eine unabhängige Quelle verwiesen, in der es heißt, dass Ingots und Wafer zusammen betrachtet werden sollten, weil Ingots praktisch nicht gehandelt würden (14). Die unabhängigen Studien, die mit der Anmeldung vorgelegt wurden, enthalten ebenfalls keine eigenen Daten zu Silizium-Ingots für Solaranlagen (wohl aber für Solarsiliziumwafer), was bereits dafür spricht, dass es keinen getrennten Markt für diese Silizium-Ingots gibt. |
| --- | --- |

(55)

Die Kommission prüfte auch, ob die Produktion von Ingots (siehe Schaubild oben) getrennt von der Waferproduktion zu betrachten und einem gesonderten Markt zuzuordnen ist. Es ist davon auszugehen, dass es — selbst unter der Annahme, dass es technisch möglich wäre, Produkte nur bis zur Stufe der Silizium-Ingots herzustellen und zu verkaufen — derzeit keinen Markt für Ingots gibt. In der Anmeldung wird auf eine unabhängige Quelle verwiesen, in der es heißt, dass Ingots und Wafer zusammen betrachtet werden sollten, weil Ingots praktisch nicht gehandelt würden (14). Die unabhängigen Studien, die mit der Anmeldung vorgelegt wurden, enthalten ebenfalls keine eigenen Daten zu Silizium-Ingots für Solaranlagen (wohl aber für Solarsiliziumwafer), was bereits dafür spricht, dass es keinen getrennten Markt für diese Silizium-Ingots gibt.

| (56) | Des Weiteren gibt es keinen Grund davon auszugehen, dass der relevante Markt über den Markt für Solarwafer hinausgeht. Obwohl die Halbleiterindustrie ebenfalls Siliziumwafer verwendet, besteht kein Zweifel, dass es sich bei diesen beiden Waferarten um unterschiedliche Produkte handelt, die nicht substituierbar sind. Die in der Halbleiterindustrie verwendeten Siliziumwafer haben einen deutlich höheren Reinheitsgrad und sind viel teurer als die in der Solarindustrie verwendeten Wafer. Auch Größe, Stärke und Form unterscheiden sich erheblich (15). Diese Unterschiede führen dazu, dass Solarsiliziumwafer nicht in der Halbleiterindustrie verwendet werden können. Es wäre hingegen theoretisch möglich, für die Halbleiterindustrie hergestellte Siliziumwafer in der Fotovoltaikbranche einzusetzen. Durch den beträchtlichen Unterschied im Reinheitsgrad würden die Preise für Solarsiliziumwafer allerdings erheblich höher ausfallen. Ein solches Vorgehen wäre somit weder rentabel noch praktikabel, insbesondere weil Silizium Mangelware ist und die Preise deshalb sehr hoch sind. Bei dem derzeitigen Stand der Technologie bedeutet dies, dass die beiden Siliziumwaferarten nicht substituierbar sind. |
| --- | --- |

(56)

Des Weiteren gibt es keinen Grund davon auszugehen, dass der relevante Markt über den Markt für Solarwafer hinausgeht. Obwohl die Halbleiterindustrie ebenfalls Siliziumwafer verwendet, besteht kein Zweifel, dass es sich bei diesen beiden Waferarten um unterschiedliche Produkte handelt, die nicht substituierbar sind. Die in der Halbleiterindustrie verwendeten Siliziumwafer haben einen deutlich höheren Reinheitsgrad und sind viel teurer als die in der Solarindustrie verwendeten Wafer. Auch Größe, Stärke und Form unterscheiden sich erheblich (15). Diese Unterschiede führen dazu, dass Solarsiliziumwafer nicht in der Halbleiterindustrie verwendet werden können. Es wäre hingegen theoretisch möglich, für die Halbleiterindustrie hergestellte Siliziumwafer in der Fotovoltaikbranche einzusetzen. Durch den beträchtlichen Unterschied im Reinheitsgrad würden die Preise für Solarsiliziumwafer allerdings erheblich höher ausfallen. Ein solches Vorgehen wäre somit weder rentabel noch praktikabel, insbesondere weil Silizium Mangelware ist und die Preise deshalb sehr hoch sind. Bei dem derzeitigen Stand der Technologie bedeutet dies, dass die beiden Siliziumwaferarten nicht substituierbar sind.

| (57) | Aufgrund des oben dargelegten Sachverhalts betrachtet die Kommission den Markt für Solarwafer für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung als den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt. |
| --- | --- |

(57)

Aufgrund des oben dargelegten Sachverhalts betrachtet die Kommission den Markt für Solarwafer für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung als den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt.

| (58) | Zu der Frage, zu welchem sachlich relevanten Markt Solarzellen gehören, hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung erlassen (16). Nach dieser Entscheidung gibt es keinen Grund anzunehmen, dass Solarzellen, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise zwischen Solarzellen unterschiedlicher Technologien nicht erheblich. In Solarmodulen oder -batterien scheinen sie außerdem ohne weiteres austauschbar zu sein. Es ist deshalb nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarzellen handelt. Da Systeme, die auf Silizium basieren, ohnehin die mit Abstand am weitesten verbreitete Technologie darstellen, ergäben sich selbst bei einer engeren Marktabgrenzung keine wesentlichen Unterschiede. Außerdem scheinen Solarzellen nicht durch ein anderes Produkt substituierbar zu sein. Sie sind die Hauptkomponente von Solarmodulen und können innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarzellenmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarzellen somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt. |
| --- | --- |

(58)

Zu der Frage, zu welchem sachlich relevanten Markt Solarzellen gehören, hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung erlassen (16). Nach dieser Entscheidung gibt es keinen Grund anzunehmen, dass Solarzellen, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise zwischen Solarzellen unterschiedlicher Technologien nicht erheblich. In Solarmodulen oder -batterien scheinen sie außerdem ohne weiteres austauschbar zu sein. Es ist deshalb nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarzellen handelt. Da Systeme, die auf Silizium basieren, ohnehin die mit Abstand am weitesten verbreitete Technologie darstellen, ergäben sich selbst bei einer engeren Marktabgrenzung keine wesentlichen Unterschiede. Außerdem scheinen Solarzellen nicht durch ein anderes Produkt substituierbar zu sein. Sie sind die Hauptkomponente von Solarmodulen und können innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarzellenmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarzellen somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt.

| (59) | Auf dem sachlich relevanten Markt für Solarmodule werden zur Herstellung von Solarmodulen ebenfalls unterschiedliche Technologien eingesetzt, wie z. B. die Dünnschicht-Fotovoltaiktechnologie (17) von First Solar oder die CSG-Technologie (Crystalline Silicon on Glas) (18) von CSG Solar. Nach mehreren Fusionskontrollentscheidungen in diesem Wirtschaftszweig (19) ist nicht davon auszugehen, dass Solarmodule, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen sachlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise von Solarmodulen, die nach unterschiedlichen Technologien produziert wurden, nicht erheblich. Auf der Nachfrageseite scheinen sie außerdem bei Solarenergieanlagen — trotz gewisser Effizienzunterschiede — ohne weiteres gegeneinander austauschbar zu sein. Deshalb ist nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarmodule handelt. Solarmodule sind ferner nicht durch ein anderes Produkt substituierbar, weil sie die Hauptkomponente von Solarenergieanlagen sind und innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden können. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarmodulmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarmodule somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt. |
| --- | --- |

(59)

Auf dem sachlich relevanten Markt für Solarmodule werden zur Herstellung von Solarmodulen ebenfalls unterschiedliche Technologien eingesetzt, wie z. B. die Dünnschicht-Fotovoltaiktechnologie (17) von First Solar oder die CSG-Technologie (Crystalline Silicon on Glas) (18) von CSG Solar. Nach mehreren Fusionskontrollentscheidungen in diesem Wirtschaftszweig (19) ist nicht davon auszugehen, dass Solarmodule, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen sachlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise von Solarmodulen, die nach unterschiedlichen Technologien produziert wurden, nicht erheblich. Auf der Nachfrageseite scheinen sie außerdem bei Solarenergieanlagen — trotz gewisser Effizienzunterschiede — ohne weiteres gegeneinander austauschbar zu sein. Deshalb ist nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarmodule handelt. Solarmodule sind ferner nicht durch ein anderes Produkt substituierbar, weil sie die Hauptkomponente von Solarenergieanlagen sind und innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden können. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarmodulmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarmodule somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt.

Räumlich relevanter Markt

| (60) | Randnummer 70 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 gibt Folgendes an: ‚Zwecks Anwendung der Buchstaben a und b werden die Verkäufe und der sichtbare Verbrauch anhand der PRODCOM-Nomenklatur auf der geeigneten Ebene — normalerweise im EWR — definiert oder aber, falls diese Daten nicht vorliegen oder nicht relevant sind, auf der Grundlage eines anderen allgemein akzeptierten Marktsegments, für das statistische Daten zur Verfügung stehen.‘ |
| --- | --- |

(60)

Randnummer 70 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 gibt Folgendes an: ‚Zwecks Anwendung der Buchstaben a und b werden die Verkäufe und der sichtbare Verbrauch anhand der PRODCOM-Nomenklatur auf der geeigneten Ebene — normalerweise im EWR — definiert oder aber, falls diese Daten nicht vorliegen oder nicht relevant sind, auf der Grundlage eines anderen allgemein akzeptierten Marktsegments, für das statistische Daten zur Verfügung stehen.‘

| (61) | Deutschland ist der Auffassung, dass der räumlich relevante Markt für Solarwafer der Weltmarkt ist. Deutschland macht geltend, dass Solarwafer von europäischen wie außereuropäischen Herstellern weltweit gehandelt werden, dass keine Handelshemmnisse existieren, dass die Transportkosten für Wafer wegen ihres geringen Gewichts niedrig sind und dass ein einheitliches Preisniveau herrscht. Ferner sei bereits jüngst in anderen Beihilfeentscheidungen darauf hingewiesen worden, dass der Markt für Solarmodule und Solarzellen der Weltmarkt sei. Da Solarwafer noch leichter und kleiner als Solarmodule seien und die Transportkosten zwangsläufig noch geringer ausfallen dürften, gebe es keinen Grund anzunehmen, dass der Markt für Solarwafer nicht der Weltmarkt sei. Deutschland legte ferner eine umfassende Liste der Hauptkunden von DS vor und zeigte daran auf, dass diese überall in der Welt ansässig sind. Dies dürfte darauf hinweisen, dass es sich bei dem Markt für Solarwafer um den Weltmarkt handelt. |
| --- | --- |

(61)

Deutschland ist der Auffassung, dass der räumlich relevante Markt für Solarwafer der Weltmarkt ist. Deutschland macht geltend, dass Solarwafer von europäischen wie außereuropäischen Herstellern weltweit gehandelt werden, dass keine Handelshemmnisse existieren, dass die Transportkosten für Wafer wegen ihres geringen Gewichts niedrig sind und dass ein einheitliches Preisniveau herrscht. Ferner sei bereits jüngst in anderen Beihilfeentscheidungen darauf hingewiesen worden, dass der Markt für Solarmodule und Solarzellen der Weltmarkt sei. Da Solarwafer noch leichter und kleiner als Solarmodule seien und die Transportkosten zwangsläufig noch geringer ausfallen dürften, gebe es keinen Grund anzunehmen, dass der Markt für Solarwafer nicht der Weltmarkt sei. Deutschland legte ferner eine umfassende Liste der Hauptkunden von DS vor und zeigte daran auf, dass diese überall in der Welt ansässig sind. Dies dürfte darauf hinweisen, dass es sich bei dem Markt für Solarwafer um den Weltmarkt handelt.

| (62) | Nach Prüfung der Maßnahme ist die Kommission der Auffassung, dass es nicht relevant sei, die Verkäufe von Solarwafern auf EWR-Ebene zu definieren. Tatsächlich unterstützen vorhandene Belege die Argumente der deutschen Behörden, dass der räumliche relevante Markt für Solarwafer weltweit sei. Dies wird insbesondere nachgewiesen durch den Mangel an Handelshemmnissen, geringe Transportkosten und ein einheitliches Preisniveau auf globaler Ebene. Dies demonstriert in der Tat, dass nicht nur DS aber auch andere Hersteller für den Weltmarkt produzieren. Zudem werden auch in den unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorliegen, keine Markdaten für Solarwafer separat für die EU-Ebene erhoben. Folglich ist für die Zwecke dieser Entscheidung die Kommission der Ansicht, dass das allgemein akzeptierte Marktsegment für Solarwafer für das statistische Daten zur Verfügung stehen, und dass dem relevanten geographischen Markt entspricht, der weltweite Markt ist. |
| --- | --- |

(62)

Nach Prüfung der Maßnahme ist die Kommission der Auffassung, dass es nicht relevant sei, die Verkäufe von Solarwafern auf EWR-Ebene zu definieren. Tatsächlich unterstützen vorhandene Belege die Argumente der deutschen Behörden, dass der räumliche relevante Markt für Solarwafer weltweit sei. Dies wird insbesondere nachgewiesen durch den Mangel an Handelshemmnissen, geringe Transportkosten und ein einheitliches Preisniveau auf globaler Ebene. Dies demonstriert in der Tat, dass nicht nur DS aber auch andere Hersteller für den Weltmarkt produzieren. Zudem werden auch in den unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorliegen, keine Markdaten für Solarwafer separat für die EU-Ebene erhoben. Folglich ist für die Zwecke dieser Entscheidung die Kommission der Ansicht, dass das allgemein akzeptierte Marktsegment für Solarwafer für das statistische Daten zur Verfügung stehen, und dass dem relevanten geographischen Markt entspricht, der weltweite Markt ist.

| (63) | Bezüglich der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarzellen hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung (20) erlassen, in der festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarzellen produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarzellen angesehen. |
| --- | --- |

(63)

Bezüglich der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarzellen hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung (20) erlassen, in der festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarzellen produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarzellen angesehen.

| (64) | Zu der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarmodule hat die Kommission ebenfalls kürzlich einschlägige Beihilfeentscheidungen (21) erlassen, in denen festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarmodule produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarmodule angesehen. |
| --- | --- |

(64)

Zu der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarmodule hat die Kommission ebenfalls kürzlich einschlägige Beihilfeentscheidungen (21) erlassen, in denen festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarmodule produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarmodule angesehen.

Marktanteile bei Solarwafern, Solarzellen und Solarmodulen

| (65) | Um feststellen zu können, ob das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist, muss die Kommission den Marktanteil des Beihilfeempfängers auf Konzernebene auf dem relevanten Markt vor und nach der Investition untersuchen. Da sich die Investition von DS voraussichtlich über den Zeitraum 2007 bis Ende 2010 erstrecken wird, untersucht die Kommission den Anteil des Konzerns SolarWorld AG am Solarwafermarkt in den Jahren 2006 bis 2011. |
| --- | --- |

(65)

Um feststellen zu können, ob das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist, muss die Kommission den Marktanteil des Beihilfeempfängers auf Konzernebene auf dem relevanten Markt vor und nach der Investition untersuchen. Da sich die Investition von DS voraussichtlich über den Zeitraum 2007 bis Ende 2010 erstrecken wird, untersucht die Kommission den Anteil des Konzerns SolarWorld AG am Solarwafermarkt in den Jahren 2006 bis 2011.

| (66) | Deutschland legte mehrere unabhängige (22) Studien (23) mit Prognosen zur Nachfrageentwicklung in der Fotovoltaikbranche vor. Zur Berechnung der Marktanteile des Beihilfeempfängers für die relevanten Jahre legte die Kommission die Daten zur weltweiten Gesamtproduktion in MWp aus dem jüngsten LBBW-Bericht (2007) zugrunde, da der Kommission ansonsten kein anderer Bericht vorgelegt wurde, der Daten für die drei im Rahmen der Würdigung betrachteten sachlich relevanten Märkte (Solarwafer, Solarzellen, Solarmodule) enthielt. Da die Daten des LBBW-Berichts nur bis 2010 reichen, berechnete die Kommission für die Zeit danach den ungünstigsten Fall, bei dem angenommen wird, dass der Markt nach 2010 nicht mehr wächst. Die Daten des Beihilfeempfängers auf Konzernebene stammen vom Unternehmen selbst und wurden von Deutschland an die Kommission weitergeleitet.











  Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarwafern (in MWp) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Solarwaferproduktion | 1961 | 3064 | 5379 | 8672 | 12 453 | 12 453 |
| Waferproduktion von SW | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marktanteil von SW | [15-20] % | [10-15] % | [5-10] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % |

(66)

Deutschland legte mehrere unabhängige (22) Studien (23) mit Prognosen zur Nachfrageentwicklung in der Fotovoltaikbranche vor. Zur Berechnung der Marktanteile des Beihilfeempfängers für die relevanten Jahre legte die Kommission die Daten zur weltweiten Gesamtproduktion in MWp aus dem jüngsten LBBW-Bericht (2007) zugrunde, da der Kommission ansonsten kein anderer Bericht vorgelegt wurde, der Daten für die drei im Rahmen der Würdigung betrachteten sachlich relevanten Märkte (Solarwafer, Solarzellen, Solarmodule) enthielt. Da die Daten des LBBW-Berichts nur bis 2010 reichen, berechnete die Kommission für die Zeit danach den ungünstigsten Fall, bei dem angenommen wird, dass der Markt nach 2010 nicht mehr wächst. Die Daten des Beihilfeempfängers auf Konzernebene stammen vom Unternehmen selbst und wurden von Deutschland an die Kommission weitergeleitet.

Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarwafern (in MWp)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Solarwaferproduktion

1961

3064

5379

8672

12 453

12 453

Waferproduktion von SW

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marktanteil von SW

[15-20] %

[10-15] %

[5-10] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

| Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarzellen (in MWp) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Solarzellenproduktion | 2557 | 3927 | 6550 | 9831 | 13 218 | 13 218 |
| Solarzellenverkäufe von SW | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marktanteil von SW | [5-10] % | [5-10] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % |

Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarzellen (in MWp)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Solarzellenproduktion

2557

3927

6550

9831

13 218

13 218

Solarzellenverkäufe von SW

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marktanteil von SW

[5-10] %

[5-10] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

| Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarmodulen (in MWp) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Modulproduktion | 2007 | 2912 | 5422 | 9833 | 15 885 | 15 885 |
| Solarmodulverkäufe von SW | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marktanteil von SW | [5-10] % | [5-10] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % |

Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarmodulen (in MWp)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Modulproduktion

2007

2912

5422

9833

15 885

15 885

Solarmodulverkäufe von SW

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marktanteil von SW

[5-10] %

[5-10] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

| (67) | Da die Marktanteile von SolarWorld auf dem Weltmarkt bei allen relevanten Produkten vor und nach der Investition unter 25 % liegen, stellt die Kommission fest, dass das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. |
| --- | --- |

(67)

Da die Marktanteile von SolarWorld auf dem Weltmarkt bei allen relevanten Produkten vor und nach der Investition unter 25 % liegen, stellt die Kommission fest, dass das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht.

Produktionskapazität

| (68) | Die Kommission muss auch prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. In diesem Zusammenhang wird die Kommission überprüfen, ob die in den letzten fünf Jahren verzeichnete mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs des relevanten Produkts über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum liegt. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission muss auch prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. In diesem Zusammenhang wird die Kommission überprüfen, ob die in den letzten fünf Jahren verzeichnete mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs des relevanten Produkts über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum liegt.

| (69) | Deutschland legte zahlreiche Daten vor, aus denen eindeutig hervorgeht, dass die mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs bei allen Fotovoltaikprodukten deutlich höher ist als die mittlere Jahreszuwachsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum. |
| --- | --- |

(69)

Deutschland legte zahlreiche Daten vor, aus denen eindeutig hervorgeht, dass die mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs bei allen Fotovoltaikprodukten deutlich höher ist als die mittlere Jahreszuwachsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum.

| (70) | Da es sich bei den Märkten für Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule um weltweite Märkte handelt, ist es schwierig, gesonderte Daten zu diesen Produktmärkten für den EWR zu finden. Die Kommission überprüfte die von Deutschland vorgelegten Berechnungen aus unabhängigen Studien für den gesamten Fotovoltaikmarkt. Da es sich bei Solarwafern, Solarzellen und Solarmodulen jeweils um Zwischenprodukte für das Endprodukt Solarenergieanlagen handelt und die Solarenergieanlagen derzeit größtenteils (ca. 90 %) unter Verwendung von Solarwafern, -zellen und -modulen aus kristallinem Silizium hergestellt werden, ist davon auszugehen, dass die Märkte für die Zwischenprodukte parallel zum rasch wachsenden gesamten Fotovoltaikmarkt ebenfalls sehr rasch wachsen werden. Die jährliche Wachstumsrate (CAGR) des sichtbaren Verbrauchs im EWR beträgt für die Jahre 2001 bis 2006 für Fotovoltaikprodukte rund 35 %. Dieser Wert liegt so deutlich über der CAGR des Bruttoinlandsprodukts im EWR in denselben Jahren (1,97 %), dass — selbst ohne EWR-Daten für diese Zwischenprodukte — kein Zweifel daran besteht, dass davon ausgegangen werden kann, dass die CAGR des sichtbaren Verbrauchs im EWR für dieselben Jahre bezogen auf die Zwischenprodukte ebenfalls deutlich über diesen 1,97 % liegt. |
| --- | --- |

(70)

Da es sich bei den Märkten für Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule um weltweite Märkte handelt, ist es schwierig, gesonderte Daten zu diesen Produktmärkten für den EWR zu finden. Die Kommission überprüfte die von Deutschland vorgelegten Berechnungen aus unabhängigen Studien für den gesamten Fotovoltaikmarkt. Da es sich bei Solarwafern, Solarzellen und Solarmodulen jeweils um Zwischenprodukte für das Endprodukt Solarenergieanlagen handelt und die Solarenergieanlagen derzeit größtenteils (ca. 90 %) unter Verwendung von Solarwafern, -zellen und -modulen aus kristallinem Silizium hergestellt werden, ist davon auszugehen, dass die Märkte für die Zwischenprodukte parallel zum rasch wachsenden gesamten Fotovoltaikmarkt ebenfalls sehr rasch wachsen werden. Die jährliche Wachstumsrate (CAGR) des sichtbaren Verbrauchs im EWR beträgt für die Jahre 2001 bis 2006 für Fotovoltaikprodukte rund 35 %. Dieser Wert liegt so deutlich über der CAGR des Bruttoinlandsprodukts im EWR in denselben Jahren (1,97 %), dass — selbst ohne EWR-Daten für diese Zwischenprodukte — kein Zweifel daran besteht, dass davon ausgegangen werden kann, dass die CAGR des sichtbaren Verbrauchs im EWR für dieselben Jahre bezogen auf die Zwischenprodukte ebenfalls deutlich über diesen 1,97 % liegt.

| (71) | Auf der Grundlage der obengenannten Zahlen kommt die Kommission daher zu dem Schluss, dass das Investitionsvorhaben von DS mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist. |
| --- | --- |

(71)

Auf der Grundlage der obengenannten Zahlen kommt die Kommission daher zu dem Schluss, dass das Investitionsvorhaben von DS mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist.

3.4.3.   Beihilfeintensität (Randnummer 67 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007)

| (72) | Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland vorgelegten Beweise nicht hinreichend stichhaltig sind, um zu belegen, dass die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd keine wirtschaftlich unteilbare Einheit im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 bilden (siehe Abschnitt 3.4.1 oben). |
| --- | --- |

(72)

Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland vorgelegten Beweise nicht hinreichend stichhaltig sind, um zu belegen, dass die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd keine wirtschaftlich unteilbare Einheit im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 bilden (siehe Abschnitt 3.4.1 oben).

| (73) | Der maßgebliche Referenzsatz zur Berechnung des (abgezinsten) Barwertes der beihilfefähigen Kosten und der Beihilfebeträge ist der für die Eurozone geltende Referenzzinssatz von 5,19 %. |
| --- | --- |

(73)

Der maßgebliche Referenzsatz zur Berechnung des (abgezinsten) Barwertes der beihilfefähigen Kosten und der Beihilfebeträge ist der für die Eurozone geltende Referenzzinssatz von 5,19 %.

| (74) | Die geplanten beihilfefähigen Kosten belaufen sich für die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nominal auf insgesamt 400 000 000 EUR. Für das Vorhaben Freiberg-Süd betragen die beihilfefähigen Kosten je nach dem genauen zeitlichen Ablauf der Investition und den genauen Kosten 369 230 578 EUR (Barwert). Voraussichtlich ausgezahlt wird eine Beihilfe von nominal insgesamt 62 000 000 EUR. In Abhängigkeit vom genauen zeitlichen Ablauf der Beihilfeauszahlungen für das Vorhaben Freiberg-Süd ergibt sich ein Beihilfebetrag von 55 509 332 EUR (Barwert). Das Bruttosubventionsäquivalent liegt bei 15,03 %. |
| --- | --- |

(74)

Die geplanten beihilfefähigen Kosten belaufen sich für die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nominal auf insgesamt 400 000 000 EUR. Für das Vorhaben Freiberg-Süd betragen die beihilfefähigen Kosten je nach dem genauen zeitlichen Ablauf der Investition und den genauen Kosten 369 230 578 EUR (Barwert). Voraussichtlich ausgezahlt wird eine Beihilfe von nominal insgesamt 62 000 000 EUR. In Abhängigkeit vom genauen zeitlichen Ablauf der Beihilfeauszahlungen für das Vorhaben Freiberg-Süd ergibt sich ein Beihilfebetrag von 55 509 332 EUR (Barwert). Das Bruttosubventionsäquivalent liegt bei 15,03 %.

| (75) | Bei beihilfefähigen Kosten von 369 230 578 EUR und einem regionalen Beihilferegelsatz von höchstens 30 % beläuft sich die herabgesetzte höchstzulässige Beihilfeintensität nach Randnummer 67 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auf 13,53 % BSÄ, was einem herabgesetzten Höchstbeihilfebetrag von 49 961 519 EUR (Barwert) entspricht. |
| --- | --- |

(75)

Bei beihilfefähigen Kosten von 369 230 578 EUR und einem regionalen Beihilferegelsatz von höchstens 30 % beläuft sich die herabgesetzte höchstzulässige Beihilfeintensität nach Randnummer 67 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auf 13,53 % BSÄ, was einem herabgesetzten Höchstbeihilfebetrag von 49 961 519 EUR (Barwert) entspricht.

| (76) | Sollte sich die Vermutung der Kommission bestätigen, dass die Investitionsvorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 einzustufen sind, läge die Gesamtbeihilfeintensität der Vorhaben mit 15,03 % über der bei diesem Vorhaben zulässigen Beihilfehöchstintensität gemäß Herabsetzungsverfahren der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 (13,53 %), was nicht mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags vereinbar wäre. |
| --- | --- |

(76)

Sollte sich die Vermutung der Kommission bestätigen, dass die Investitionsvorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 einzustufen sind, läge die Gesamtbeihilfeintensität der Vorhaben mit 15,03 % über der bei diesem Vorhaben zulässigen Beihilfehöchstintensität gemäß Herabsetzungsverfahren der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 (13,53 %), was nicht mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags vereinbar wäre.

3.5.   Schlussfolgerung

| (77) | Aufgrund dieser Sachlage hat die Kommission nach vorläufiger Prüfung der Maßnahme Bedenken, ob und gegebenenfalls in welchem Umfang die angemeldete Beihilfe als mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar befunden werden kann. |
| --- | --- |

(77)

Aufgrund dieser Sachlage hat die Kommission nach vorläufiger Prüfung der Maßnahme Bedenken, ob und gegebenenfalls in welchem Umfang die angemeldete Beihilfe als mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar befunden werden kann.

| (78) | Die Kommission kann keinen ersten Standpunkt zu der teilweisen oder vollständigen Vereinbarkeit der Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt einnehmen und hält eine eingehendere Prüfung der Beihilfemaßnahme für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Zweifel an der Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt ausgeräumt sieht, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen durchführen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung der notifizierten Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(78)

Die Kommission kann keinen ersten Standpunkt zu der teilweisen oder vollständigen Vereinbarkeit der Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt einnehmen und hält eine eingehendere Prüfung der Beihilfemaßnahme für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Zweifel an der Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt ausgeräumt sieht, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen durchführen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung der notifizierten Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen.

4.   ENTSCHEIDUNG

| (79) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(79)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (80) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 88 Absatz 3 des EG-Vertrags und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(80)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 88 Absatz 3 des EG-Vertrags und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (81) | Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(81)

Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  ABl. C 54 vom 4.3.2006, S. 13.

1

(2)  Der Konzern SolarWorld AG ist weder in der Herstellung noch im Vertrieb von Solaranlagen tätig. Er hält jedoch eine Beteiligung von 29 % an der Solarparc AG, deren Haupttätigkeit die Herstellung und Errichtung von Solaranlagen ist. Da es sich dabei lediglich um eine Minderheitsbeteiligung handelt, wird die SolarParc AG bei der Würdigung dieser staatlichen Beihilfe nicht berücksichtigt.

2

(3)  Stand: Mai 2007.

3

(4)  Ein Megawatt-Peak (MWp) entspricht 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak ist ein Maß für die Leistungsfähigkeit (Nennleistung) von Solarzellen und Solarmodulen. Watt-Peak ist der in der Fotovoltaik übliche Vergleichsmaßstab der technischen Leistungsfähigkeit von Solarmodulen und bezeichnet die Nennleistung der Module unter Standard-Testbedingungen.

4

(5)  Unterliegt dem Berufsgeheimnis.

5

(6)  Die deutsche Fördergebietskarte wurde von der Kommission mit Entscheidung vom 8. November 2006 (Sache N 459/06) gebilligt (ABl. C 295 vom 5.12.2006, S. 6).

6

(7)  In Einklang mit Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1628/2006 der Kommission vom 24. Oktober 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf regionale Investitionsbeihilfen der Mitgliedstaaten (Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen; ABl. L 302 vom 1.11.2006, S. 29) hat Deutschland der Kommission eine Kurzbeschreibung der zu gewährenden Beihilfe übermittelt, die unter dem Aktenzeichen XR 31/07 registriert wurde. Diese Kurzbeschreibung wurde veröffentlicht im ABl. C 102 vom 5.5.2007, S. 11.

7

(8)  In Einklang mit Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1628/2006 der Kommission vom 24. Oktober 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf regionale Investitionsbeihilfen der Mitgliedstaaten (Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen; ABl. L 302 vom 1.11.2006, S. 29) hat Deutschland der Kommission eine Kurzbeschreibung der zu gewährenden Beihilfe übermittelt, die unter dem Aktenzeichen XR 6/07 registriert wurde. Diese Kurzbeschreibung wurde veröffentlicht im ABl. C 41 vom 24.2.2007, S. 9.

8

(9)  Verordnung (EG) Nr. 1628/2006 der Kommission vom 24. Oktober 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf regionale Investitionsbeihilfen der Mitgliedstaaten (ABl. L 302 vom 1.11.2006, S. 29).

9

(10)  Entscheidung vom 11. Juli 2007 in der Sache N 850/06, Beihilfe für Q-Cells.

10

(11)  Jefferies International Ltd, PV Crystalox Solar, Analyse vom 23. Juli 2007, S. 8.

11

(12)  Sie hält jedoch eine Beteiligung von 29 % an der Solarparc AG, deren Haupttätigkeit die Herstellung und Errichtung von Solaranlagen ist. Da es sich dabei lediglich um eine Minderheitsbeteiligung handelt, wird die SolarParc AG bei der Würdigung dieser staatlichen Beihilfe nicht berücksichtigt.

12

(13)  Die Effizienzraten liegen bei multikristallinen Solarwafern bei 15,05-15,5 % und bei monokristallinen Solarwafern bei 16,5 %.

13

(14)  Jefferies International Ltd, PV Crystalox Solar, Analyse vom 23. Juli 2007, S. 8.

14

(15)  So sind Solarwafer zum Beispiel rund 7 mm, Wafer der Halbleiterindustrie hingegen lediglich rund 1,8 mm stark.

15

(16)  Entscheidung vom 11. Juli 2007 in der Sache N 850/06, Beihilfe für Q-Cells.

16

(17)  Sache N 17/06, Beihilfe für First Solar (MSR 2002).

17

(18)  Entscheidung vom 19. Juli 2006 in der Sache N 335/06, Beihilfe an CSG Solar, Erwägungsgründe 9 und 10.

18

(19)  Entscheidung vom 27. März 2001 in der Sache COMP/M.2367 — Siemens/E.ON/Shell/SSG und Entscheidung vom 18. April 2001 in der Sache COMP/M.2712 — Electrabel/Totalfinalelf/photovoltech.

19

(20)  Entscheidung vom 11. Juli 2007 in der Sache N 850/06, Beihilfe für Q-Cells.

20

(21)  Entscheidung vom 21. Dezember 2007 in der Sache 409/06, Beihilfe an HighSi; Entscheidung vom 27. April 2006 in der Sache N 17/06, Beihilfe an First Solar, u. a.

21

(22)  Diese Studien gelten als unabhängig, weil sie weder vom Beihilfeempfänger in Auftrag gegeben noch eigens für diese beihilferechtliche Würdigung erstellt wurden.

22

(23)  Equity Research Institutional Sector Report: Profitieren vom ‚Sonnenrausch‘, LBBW-Marktmodell Version 2.1, (Be-)Deutung der jüngsten Marktentwicklungen, Landesbanken Baden-Württemberg, Stuttgart, 22. August 2007; European Sector Review: Photovoltaic Solar Energy, In silicon's wake, Sociéte Génerale, Cross Asset Research, Equity Research, 9. Juli 2007; PV Crystalox Solar (LSE: PVCs LN): strength at the Top of the Solar Food Chain. initiating with a HOLD, Jefferies International Ltd, Clean technology Energy generation — Solar, Vereinigtes Königreich, 23. Juli 2007; PV status report 2005, Europäische Kommission/Gemeinsame Forschungsstelle und Institut für Umwelt und Nachhaltigkeit, August 2005.

23

Equity Research Institutional Sector Report: Profitieren vom ‚Sonnenrausch‘, LBBW-Marktmodell Version 2.1, (Be-)Deutung der jüngsten Marktentwicklungen

European Sector Review: Photovoltaic Solar Energy, In silicon's wake

PV Crystalox Solar (LSE: PVCs LN): strength at the Top of the Solar Food Chain. initiating with a HOLD

PV status report 2005

---