# Úradný vestník C 204/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 204 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 519. augusta 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 204

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 519. augusta 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 443. plenárne zasadnutie v dňoch 12. a 13. marca 2008 |
| 2008/C 204/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Budúcnosť jednotného trhu v globálnom kontexte | 1 |
| 2008/C 204/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Európskej komisie: Európa výsledkov – Uplatňovanie práva SpoločenstvaKOM(2007) 502 v konečnom znení | 9 |
| 2008/C 204/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS, pokiaľ ide o obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov 2-(2-metoxyetoxy)etanolu, 2-(2-butoxyetoxy)etanolu, metyléndifenyl diizokyanátu, cyklohexánu a dusičnanu amónnehoKOM(2007) 559 v konečnom znení – 2007/0200 (COD) | 13 |
| 2008/C 204/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady o založení spoločného podniku na palivové články a vodíkKOM(2007) 571 v konečnom znení – 2007/0211 (CNS) | 19 |
| 2008/C 204/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES o právnej ochrane počítačových programov (kodifikované znenie) KOM(2008) 23 v konečnom znení – 2008/0019 (COD) | 24 |
| 2008/C 204/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlúčení a splynutí akciových spoločností (kodifikované znenie) KOM(2008) 26 v konečnom znení – 2008/0009 (COD) | 24 |
| 2008/C 204/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES z [...] o koordinácii záruk, ktoré sa od obchodných spoločností v zmysle článku 48 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských štátoch na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto záruk (kodifikované znenie) KOM(2008) 39 v konečnom znení – 2008/0022 (COD) | 25 |
| 2008/C 204/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie – Transeurópske siete: smerovanie k integrovanému prístupuKOM(2007) 135 v konečnom znení | 25 |
| 2008/C 204/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy (prepracované znenie)KOM(2007) 265 v konečnom znení/3 – 2007/0099 (COD) | 31 |
| 2008/C 204/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Znižovanie emisií CO2 prostredníctvom novej správy letísk (prieskumné stanovisko) | 39 |
| 2008/C 204/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Usmernenia o uplatňovaní článku 81 Zmluvy o ES na služby námornej dopravy (doplňujúce stanovisko) | 43 |
| 2008/C 204/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o vzájomnom uznávaní plavebných licencií pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (kodifikované znenie) KOM (2008) 37 v konečnom znení – 2008/0021 (COD) | 47 |
| 2008/C 204/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006KOM(2007) 355 v konečnom znení – 2007/0121 COD | 47 |
| 2008/C 204/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zemepisné označenia a označenia pôvodu | 57 |
| 2008/C 204/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany – odpoveď na prírodné katastrofy | 66 |
| 2008/C 204/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 70 |
| 2008/C 204/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o budúcom spoločnom európskom azylovom systémeKOM(2007) 301 v konečnom znení | 77 |
| 2008/C 204/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program na zvýšenie kvality vyššieho vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2009 – 2013)KOM(2007) 395 v konečnom znení | 85 |
| 2008/C 204/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Akčný plán pre vzdelávanie dospelých – Vždy je čas začať sa učiťKOM(2007) 558 v konečnom znení | 89 |
| 2008/C 204/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha sociálnych partnerov pri zlepšovaní postavenia mladých ľudí na trhu práce | 95 |
| 2008/C 204/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zabezpečenie všeobecného prístupu k dlhodobej starostlivosti a trvalo udržateľné financovanie systémov dlhodobej starostlivosti o staršie osoby | 103 |
| 2008/C 204/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/40/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) (18. individuálna smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)KOM(2007) 669 v konečnom znení – 2007/0230 (COD) | 110 |
| 2008/C 204/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Reforma rozpočtu EÚ a spôsoby jeho financovania v budúcnosti | 113 |
| 2008/C 204/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnotyKOM(2007) 677 v konečnom znení | 119 |
| 2008/C 204/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi Európskou úniou a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko: úloha občianskej spoločnosti | 120 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

443. plenárne zasadnutie v dňoch 12. a 13. marca 2008

2008/C 204/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Budúcnosť jednotného trhu v globálnom kontexte

1

2008/C 204/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Európskej komisie: Európa výsledkov – Uplatňovanie práva SpoločenstvaKOM(2007) 502 v konečnom znení

KOM(2007) 502 v konečnom znení

9

2008/C 204/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS, pokiaľ ide o obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov 2-(2-metoxyetoxy)etanolu, 2-(2-butoxyetoxy)etanolu, metyléndifenyl diizokyanátu, cyklohexánu a dusičnanu amónnehoKOM(2007) 559 v konečnom znení – 2007/0200 (COD)

KOM(2007) 559 v konečnom znení – 2007/0200 (COD)

13

2008/C 204/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady o založení spoločného podniku na palivové články a vodíkKOM(2007) 571 v konečnom znení – 2007/0211 (CNS)

KOM(2007) 571 v konečnom znení – 2007/0211 (CNS)

19

2008/C 204/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES o právnej ochrane počítačových programov (kodifikované znenie) KOM(2008) 23 v konečnom znení – 2008/0019 (COD)

KOM(2008) 23 v konečnom znení – 2008/0019 (COD)

24

2008/C 204/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlúčení a splynutí akciových spoločností (kodifikované znenie) KOM(2008) 26 v konečnom znení – 2008/0009 (COD)

KOM(2008) 26 v konečnom znení – 2008/0009 (COD)

24

2008/C 204/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES z [...] o koordinácii záruk, ktoré sa od obchodných spoločností v zmysle článku 48 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských štátoch na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto záruk (kodifikované znenie) KOM(2008) 39 v konečnom znení – 2008/0022 (COD)

KOM(2008) 39 v konečnom znení – 2008/0022 (COD)

25

2008/C 204/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie – Transeurópske siete: smerovanie k integrovanému prístupuKOM(2007) 135 v konečnom znení

KOM(2007) 135 v konečnom znení

25

2008/C 204/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy (prepracované znenie)KOM(2007) 265 v konečnom znení/3 – 2007/0099 (COD)

KOM(2007) 265 v konečnom znení/3 – 2007/0099 (COD)

31

2008/C 204/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Znižovanie emisií CO2 prostredníctvom novej správy letísk (prieskumné stanovisko)

2

39

2008/C 204/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Usmernenia o uplatňovaní článku 81 Zmluvy o ES na služby námornej dopravy (doplňujúce stanovisko)

43

2008/C 204/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o vzájomnom uznávaní plavebných licencií pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (kodifikované znenie) KOM (2008) 37 v konečnom znení – 2008/0021 (COD)

KOM (2008) 37 v konečnom znení – 2008/0021 (COD)

47

2008/C 204/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006KOM(2007) 355 v konečnom znení – 2007/0121 COD

KOM(2007) 355 v konečnom znení – 2007/0121 COD

47

2008/C 204/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zemepisné označenia a označenia pôvodu

57

2008/C 204/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany – odpoveď na prírodné katastrofy

66

2008/C 204/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

70

2008/C 204/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o budúcom spoločnom európskom azylovom systémeKOM(2007) 301 v konečnom znení

KOM(2007) 301 v konečnom znení

77

2008/C 204/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program na zvýšenie kvality vyššieho vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2009 – 2013)KOM(2007) 395 v konečnom znení

KOM(2007) 395 v konečnom znení

85

2008/C 204/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Akčný plán pre vzdelávanie dospelých – Vždy je čas začať sa učiťKOM(2007) 558 v konečnom znení

KOM(2007) 558 v konečnom znení

89

2008/C 204/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha sociálnych partnerov pri zlepšovaní postavenia mladých ľudí na trhu práce

95

2008/C 204/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zabezpečenie všeobecného prístupu k dlhodobej starostlivosti a trvalo udržateľné financovanie systémov dlhodobej starostlivosti o staršie osoby

103

2008/C 204/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/40/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) (18. individuálna smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)KOM(2007) 669 v konečnom znení – 2007/0230 (COD)

KOM(2007) 669 v konečnom znení – 2007/0230 (COD)

110

2008/C 204/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Reforma rozpočtu EÚ a spôsoby jeho financovania v budúcnosti

113

2008/C 204/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnotyKOM(2007) 677 v konečnom znení

KOM(2007) 677 v konečnom znení

119

2008/C 204/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi Európskou úniou a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko: úloha občianskej spoločnosti

120

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

443. plenárne zasadnutie v dňoch 12. a 13. marca 2008

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Budúcnosť jednotného trhu v globálnom kontexte“

(2008/C 204/01)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 rozhodol v súlade s článkom 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému

„Budúcnosť jednotného trhu v globálnom kontexte“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 27. februára 2008. Spravodajcom bol pán Cassidy.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 39 hlasmi za, pričom 9 členovia hlasovali proti a 12 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV vytvoril Stredisko pre monitorovanie jednotného trhu, aby sledovalo pokrok pri dokončovaní jednotného trhu a toto stredisko vypracovalo v priebehu rokov množstvo stanovísk na žiadosť iných inštitúcií, ako napr. Rady, Komisie, Parlamentu a predsedníctiev Rady EÚ (1), o prieskumné stanoviská, pričom najnovšie stanoviská sa týkali správy Komisie o pokroku pri vyhodnocovaní jednotného trhu (2). Výbor okrem toho vypracoval v posledných rokoch niekoľko stanovísk z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vytvoril Stredisko pre monitorovanie jednotného trhu, aby sledovalo pokrok pri dokončovaní jednotného trhu a toto stredisko vypracovalo v priebehu rokov množstvo stanovísk na žiadosť iných inštitúcií, ako napr. Rady, Komisie, Parlamentu a predsedníctiev Rady EÚ (1), o prieskumné stanoviská, pričom najnovšie stanoviská sa týkali správy Komisie o pokroku pri vyhodnocovaní jednotného trhu (2). Výbor okrem toho vypracoval v posledných rokoch niekoľko stanovísk z vlastnej iniciatívy.

| 1.2 | Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy je prichádza v pravý čas, keďže Európska rada na svojom zasadnutí 18. – 19. októbra 2007 rozhodla, že EÚ bude lídrom v oblasti stanovovania právnych predpisov a otvárania trhov v globálnom kontexte. EÚ môže formovať globalizáciu, ak sa v modeli jej ďalšieho rozvoja prepojí trvalo udržateľný rast, sociálna spravodlivosť a starostlivosť o životné prostredie. Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť je lepšou reakciu na globalizáciu, než ústup na pozície protekcionizmu. |
| --- | --- |

1.2

Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy je prichádza v pravý čas, keďže Európska rada na svojom zasadnutí 18. – 19. októbra 2007 rozhodla, že EÚ bude lídrom v oblasti stanovovania právnych predpisov a otvárania trhov v globálnom kontexte. EÚ môže formovať globalizáciu, ak sa v modeli jej ďalšieho rozvoja prepojí trvalo udržateľný rast, sociálna spravodlivosť a starostlivosť o životné prostredie. Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť je lepšou reakciu na globalizáciu, než ústup na pozície protekcionizmu.

| 1.3 | Zamestnávatelia a odborové organizácie sa zhodujú na tom, že flexiistota (3), keď ju vyjednávajú sociálni partneri, môže priniesť výhody obom stranám – podnikom aj ich zamestnancom. Vytvára teda vhodný rámec pre modernizáciu európskych trhov práce, ktorý by zahŕňal pracovné právo, efektívne systémy celoživotného vzdelávania a sociálnu ochranu, ktorá sa bude udržiavať a skvalitňovať. Efektívny sociálny dialóg (najmä prostredníctvom kolektívneho vyjednávania) okrem toho prispeje k hladkému fungovaniu trhov práce. |
| --- | --- |

1.3

Zamestnávatelia a odborové organizácie sa zhodujú na tom, že flexiistota (3), keď ju vyjednávajú sociálni partneri, môže priniesť výhody obom stranám – podnikom aj ich zamestnancom. Vytvára teda vhodný rámec pre modernizáciu európskych trhov práce, ktorý by zahŕňal pracovné právo, efektívne systémy celoživotného vzdelávania a sociálnu ochranu, ktorá sa bude udržiavať a skvalitňovať. Efektívny sociálny dialóg (najmä prostredníctvom kolektívneho vyjednávania) okrem toho prispeje k hladkému fungovaniu trhov práce.

| 1.4 | EHSV berie na vedomie oznámenie Komisie na tému „Európsky záujem: Prosperita vo veku globalizácie“ (4), ktorú Komisia predložila na neformálnom zasadnutí Európskej rady v Lisabone. |
| --- | --- |

1.4

EHSV berie na vedomie oznámenie Komisie na tému „Európsky záujem: Prosperita vo veku globalizácie“ (4), ktorú Komisia predložila na neformálnom zasadnutí Európskej rady v Lisabone.

| 1.5 | Úspech jednotného trhu v mnohých vnútorných činnostiach EÚ vníma väčšina občanov EÚ ako samozrejmosť. Jednotný trh však nie je „dokončeným dielom“, ale – ako ho opísal pán McCreevy, člen EK – prebiehajúcim procesom (5). Odhliadnuc od potreby dokončiť jednotný trh sa Európska únia teraz musí postaviť zoči-voči výzvam globalizácie a posilniť zásady otvoreného trhu, na ktorých je založená – teda spoluvytvárať svet, v ktorom protekcionizmus nemá miesto a hospodárska súťaž je nenarušená. |
| --- | --- |

1.5

Úspech jednotného trhu v mnohých vnútorných činnostiach EÚ vníma väčšina občanov EÚ ako samozrejmosť. Jednotný trh však nie je „dokončeným dielom“, ale – ako ho opísal pán McCreevy, člen EK – prebiehajúcim procesom (5). Odhliadnuc od potreby dokončiť jednotný trh sa Európska únia teraz musí postaviť zoči-voči výzvam globalizácie a posilniť zásady otvoreného trhu, na ktorých je založená – teda spoluvytvárať svet, v ktorom protekcionizmus nemá miesto a hospodárska súťaž je nenarušená.

| 1.6 | Súčasťou globálnej úlohy EÚ je zabezpečiť harmonizáciu noriem spolu so slobodným pohybom kapitálu, služieb a osôb. To znamená, že tretie krajiny, ktoré budú chcieť obchodovať s EÚ, nebudú môcť obísť pravidlá uplatňované na jednotnom trhu, týkajúce sa napríklad ochrany spotrebiteľa, technických predpisov, pracovných podmienok a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

1.6

Súčasťou globálnej úlohy EÚ je zabezpečiť harmonizáciu noriem spolu so slobodným pohybom kapitálu, služieb a osôb. To znamená, že tretie krajiny, ktoré budú chcieť obchodovať s EÚ, nebudú môcť obísť pravidlá uplatňované na jednotnom trhu, týkajúce sa napríklad ochrany spotrebiteľa, technických predpisov, pracovných podmienok a ochrany životného prostredia.

| 1.7 | Dôležitými faktormi globalizácie je pôsobenie Svetovej obchodnej organizácie (WTO), Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a finančných trhov, ktoré sú čoraz väčšmi prepojené, čo sa zreteľne ukázalo počas krízy na trhoch cenných papierov a iných finančných trhoch v druhej polovici roku 2007. |
| --- | --- |

1.7

Dôležitými faktormi globalizácie je pôsobenie Svetovej obchodnej organizácie (WTO), Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a finančných trhov, ktoré sú čoraz väčšmi prepojené, čo sa zreteľne ukázalo počas krízy na trhoch cenných papierov a iných finančných trhoch v druhej polovici roku 2007.

| 1.8 | Európsky jednotný trh sám o sebe nepostačuje. EÚ musí obchodovať a rozvíjať vzťahy aj s inými krajinami sveta. Musí tiež zachovať svoju konkurencieschopnosť prinášajúcu prospech zamestnancom, zamestnávateľom a všetkým občanom. Lisabonská stratégia bola vypracovaná, aby sa dosiahol tento cieľ a aby sa zvýšila konkurencieschopnosť ekonomiky EÚ v celosvetovom kontexte. Samotná EÚ musí prijať opatrenia na to, aby sa odstránili zostávajúce vnútorné prekážky. |
| --- | --- |

1.8

Európsky jednotný trh sám o sebe nepostačuje. EÚ musí obchodovať a rozvíjať vzťahy aj s inými krajinami sveta. Musí tiež zachovať svoju konkurencieschopnosť prinášajúcu prospech zamestnancom, zamestnávateľom a všetkým občanom. Lisabonská stratégia bola vypracovaná, aby sa dosiahol tento cieľ a aby sa zvýšila konkurencieschopnosť ekonomiky EÚ v celosvetovom kontexte. Samotná EÚ musí prijať opatrenia na to, aby sa odstránili zostávajúce vnútorné prekážky.

| 1.9 | Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je stimulovať EÚ, aby ku globalizácii pristupovala aktívne a využila možnosti, ktoré ponúka. Hospodársky úspech Európy nebol založený na protekcionizme, ale na štyroch slobodách, na ktorých bolo vybudované pôvodné Európske hospodárske spoločenstvo. (EÚ však ešte musí zrušiť niektoré zo svojich vlastných obchodných obmedzení.) |
| --- | --- |

1.9

Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je stimulovať EÚ, aby ku globalizácii pristupovala aktívne a využila možnosti, ktoré ponúka. Hospodársky úspech Európy nebol založený na protekcionizme, ale na štyroch slobodách, na ktorých bolo vybudované pôvodné Európske hospodárske spoločenstvo. (EÚ však ešte musí zrušiť niektoré zo svojich vlastných obchodných obmedzení.)

| 1.10 | Mala by sa tiež vystríhať „americkej pasce“ dotovania výroby biopalív. Ak WTO neprijme protiopatrenia, povedú tieto zbytočné dotácie nevyhnutne k nárastu cien potravín a spôsobia hlad v rozvojových krajinách a nedostatočne rozvinutých častiach sveta (6). |
| --- | --- |

1.10

Mala by sa tiež vystríhať „americkej pasce“ dotovania výroby biopalív. Ak WTO neprijme protiopatrenia, povedú tieto zbytočné dotácie nevyhnutne k nárastu cien potravín a spôsobia hlad v rozvojových krajinách a nedostatočne rozvinutých častiach sveta (6).

| 1.11 | EHSV berie na vedomie odporúčania sociálnych partnerov uvedené v spoločnom vyhodnotení a analýze kľúčových výziev, ktorým čelia európske trhy práce (7) a nalieha na Komisiu a členské štáty, aby ich zohľadnili. |
| --- | --- |

1.11

EHSV berie na vedomie odporúčania sociálnych partnerov uvedené v spoločnom vyhodnotení a analýze kľúčových výziev, ktorým čelia európske trhy práce (7) a nalieha na Komisiu a členské štáty, aby ich zohľadnili.

| 1.12 | EHSV víta oznámenie Komisie o neformálnom zasadnutí Rady o Lisabonskej stratégii (8). Osobitne podporuje štyri strategické oblasti pre EÚ a členské štáty, ktoré vtedy boli dohodnuté: výskum, vývoj a inovácie, priaznivé podnikateľské prostredie, investície do ľudí a napokon energetika a klimatické zmeny. Ak sa má dosiahnuť skutočný potenciál pre rast a zamestnanosť, je nevyhnutné vo všetkých štyroch oblastiach prehĺbiť proces reforiem. |
| --- | --- |

1.12

EHSV víta oznámenie Komisie o neformálnom zasadnutí Rady o Lisabonskej stratégii (8). Osobitne podporuje štyri strategické oblasti pre EÚ a členské štáty, ktoré vtedy boli dohodnuté: výskum, vývoj a inovácie, priaznivé podnikateľské prostredie, investície do ľudí a napokon energetika a klimatické zmeny. Ak sa má dosiahnuť skutočný potenciál pre rast a zamestnanosť, je nevyhnutné vo všetkých štyroch oblastiach prehĺbiť proces reforiem.

| 1.13 | EHSV vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili úzke zapojenie sociálnych partnerov do vypracovania a realizácie politických opatrení flexiistoty na národnej úrovni. |
| --- | --- |

1.13

EHSV vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili úzke zapojenie sociálnych partnerov do vypracovania a realizácie politických opatrení flexiistoty na národnej úrovni.

| 1.14 | Podniky v EÚ a ich zamestnanci nemôžu byť znevýhodnení oproti podnikom z tretích krajín, ktoré im konkurujú, len preto, lebo EÚ chce presadzovať normy prísnejších ekologických postupov. |
| --- | --- |

1.14

Podniky v EÚ a ich zamestnanci nemôžu byť znevýhodnení oproti podnikom z tretích krajín, ktoré im konkurujú, len preto, lebo EÚ chce presadzovať normy prísnejších ekologických postupov.

| 1.15 | Riešením je spoločný, vytrvalý a dôsledný postup EÚ pri medzinárodných rokovaniach o globálnom otepľovaní a tiež vyvinutie tlaku na krajiny, ktoré nebudú dodržiavať tieto záväzky. |
| --- | --- |

1.15

Riešením je spoločný, vytrvalý a dôsledný postup EÚ pri medzinárodných rokovaniach o globálnom otepľovaní a tiež vyvinutie tlaku na krajiny, ktoré nebudú dodržiavať tieto záväzky.

2.   Úspech v epoche globalizácie – hlavné prvky

| 2.1 | Oznámenie Komisie na októbrové stretnutie hláv štátov a predsedov vlád nadväzuje na neformálne zasadnutie Rady v Hampton Courte v októbri 2005, kde sa diskutovalo o výzvach, ktoré prináša globalizácia, v oblastiach ako inovácie, energetika, migrácia, vzdelávanie a demografia. V roku 2007 sa dosiahla dohoda, že Európa bude celosvetovým lídrom pri riešení problematiky klimatických zmien a že sa zrealizujú európske politické opatrenia zamerané na bezpečnú, trvalo udržateľnú a konkurencieschopnú energiu – teda že Európa sa dostane na začiatok tretej priemyselnej revolúcie. |
| --- | --- |

2.1

Oznámenie Komisie na októbrové stretnutie hláv štátov a predsedov vlád nadväzuje na neformálne zasadnutie Rady v Hampton Courte v októbri 2005, kde sa diskutovalo o výzvach, ktoré prináša globalizácia, v oblastiach ako inovácie, energetika, migrácia, vzdelávanie a demografia. V roku 2007 sa dosiahla dohoda, že Európa bude celosvetovým lídrom pri riešení problematiky klimatických zmien a že sa zrealizujú európske politické opatrenia zamerané na bezpečnú, trvalo udržateľnú a konkurencieschopnú energiu – teda že Európa sa dostane na začiatok tretej priemyselnej revolúcie.

| 2.2 | Globalizácia, jej pozitívny prínos, ale aj problémy, ktoré z nej vyplývajú, sa dostali viac do povedomia verejnosti. Globalizácia, ktorú niektorí vítajú a iní sa jej obávajú, spochybnila povojnové teórie o svetovej ekonomike (napríklad o dominancii USA) a o tom, ako by mohli vlády jednotlivých štátov pomôcť svojim občanom prijať zmeny. Globalizácia je pre EÚ príležitosťou ako aj výzvou. |
| --- | --- |

2.2

Globalizácia, jej pozitívny prínos, ale aj problémy, ktoré z nej vyplývajú, sa dostali viac do povedomia verejnosti. Globalizácia, ktorú niektorí vítajú a iní sa jej obávajú, spochybnila povojnové teórie o svetovej ekonomike (napríklad o dominancii USA) a o tom, ako by mohli vlády jednotlivých štátov pomôcť svojim občanom prijať zmeny. Globalizácia je pre EÚ príležitosťou ako aj výzvou.

| 2.3 | Počas 50 rokov európskej integrácie sa hospodárske vyhliadky členských štátov poprepájali ako nikdy predtým, čo viedlo k bezprecedentnému spoločenskému pokroku. Ďalšia etapa by sa mala zamerať na to, aby sa EÚ stala vedúcou silou pri zmenách trendov vo svetovej ekonomike a aby presadzovala medzinárodné normy založené na hodnotách EÚ. |
| --- | --- |

2.3

Počas 50 rokov európskej integrácie sa hospodárske vyhliadky členských štátov poprepájali ako nikdy predtým, čo viedlo k bezprecedentnému spoločenskému pokroku. Ďalšia etapa by sa mala zamerať na to, aby sa EÚ stala vedúcou silou pri zmenách trendov vo svetovej ekonomike a aby presadzovala medzinárodné normy založené na hodnotách EÚ.

| 2.4 | Menová únia a úspech eura boli a naďalej sú katalyzátorom hlbšej integrácie trhu a posilnením jednotného trhu. Prostredie, pre ktoré je charakteristická nízka inflácia, nízke úrokové sadzby, lacné a transparentné transakcie a hlbšia finančná integrácia, prospieva cezhraničnému obchodu a investíciám v EÚ a pomáha európskym podnikom v globálnej hospodárskej súťaži. Navonok euro poskytuje ochranu proti súčasným výkyvom na finančných trhoch a jeho sila zmierňuje niektoré účinky rastu cien na globálnych trhoch s potravinami a energiou, ktorý je stimulovaný silným dopytom najmä z nových, rýchlo sa rozvíjajúcich veľkých ekonomík. Sila eura však musí odrážať ekonomické základy. Rýchle a značné zhodnocovanie eura na trhoch, podporované príliš vysokou referenčnou sadzbou ECB a spojené s menovými politikami v iných častiach sveta, ktoré sa podobajú konkurenčným devalváciám meny, je pre prosperitu EÚ nebezpečné. Predstavuje veľkú nevýhodu pre európske podniky, ktoré vyrábajú v eurách a obchodujú v dolároch, čím sa vytvára riziko premiestňovania výroby. |
| --- | --- |

2.4

Menová únia a úspech eura boli a naďalej sú katalyzátorom hlbšej integrácie trhu a posilnením jednotného trhu. Prostredie, pre ktoré je charakteristická nízka inflácia, nízke úrokové sadzby, lacné a transparentné transakcie a hlbšia finančná integrácia, prospieva cezhraničnému obchodu a investíciám v EÚ a pomáha európskym podnikom v globálnej hospodárskej súťaži. Navonok euro poskytuje ochranu proti súčasným výkyvom na finančných trhoch a jeho sila zmierňuje niektoré účinky rastu cien na globálnych trhoch s potravinami a energiou, ktorý je stimulovaný silným dopytom najmä z nových, rýchlo sa rozvíjajúcich veľkých ekonomík. Sila eura však musí odrážať ekonomické základy. Rýchle a značné zhodnocovanie eura na trhoch, podporované príliš vysokou referenčnou sadzbou ECB a spojené s menovými politikami v iných častiach sveta, ktoré sa podobajú konkurenčným devalváciám meny, je pre prosperitu EÚ nebezpečné. Predstavuje veľkú nevýhodu pre európske podniky, ktoré vyrábajú v eurách a obchodujú v dolároch, čím sa vytvára riziko premiestňovania výroby.

3.   Vonkajšie faktory jednotného trhu

3.1   Liberalizácia obchodu

Svetová obchodná organizácia je najdôležitejším nástrojom presadzovania liberalizácie vo svetovom obchode. Úspešné kolo rokovaní v Dohe môže otvoriť trhy pre exporty z EÚ vo vyše 100 krajinách na celom svete. Pomalý pokrok rokovaní je veľkým sklamaním. Popri dohodách WTO sa rozšírili bilaterálne obchodné dohody. Podniky a zamestnanci nevyhnutne potrebujú nový prístup na rýchlo rastúce trhy kľúčových obchodných partnerov. Stratégia EÚ uzavrieť dohody o voľnom obchode s Južnou Kóreou, krajinami ASEAN a Indiou je pozitívnym krokom. Tieto dohody musia byť čo najširšie a najambicióznejšie a musia sa vzťahovať na tovar (vrátane netarifných prekážok), služby, investície, práva duševného vlastníctva, uľahčenie obchodu, politiku hospodárskej súťaže, ako i na environmentálne normy a normy MOP. Treba tiež uvažovať o začlenení systému SOLVIT do týchto dohôd.

| 3.2 | Okrem priamych dohôd o voľnom obchode EHSV vníma ďalšie inovatívne spôsoby riešenia súčasných praktických problémov, ktoré sa prejavujú v bilaterálnom kontexte: poukazuje pritom na diskusie Transatlantickej hospodárskej rady založenej po summite medzi EÚ a USA 30. apríla. Prvá schôdza tejto rady 9. novembra zaznamenala značný počiatočný pokrok pri riešení problémov súvisiacich so zlepšením obchodných a investičných podmienok na strane najväčšieho hospodárskeho partnera EÚ. Otvorené otázky nemusia byť nevyhnutne zaujímavé aj pre iné obchodné zoskupenia, preto sú takéto bilaterálne dohody dôležité. (Od apríla vraj obe strany urobili podstatný pokrok pri odstraňovaní prekážok obchodu a investíciám a pri zmierňovaní regulačného zaťaženia.)
  Problémy a oblasti dohody sa týkali týchto bodov:






  — | prijateľné účtovné normy v USA (GAAP) – v prípadoch, keď boli finančné podklady vypracované v súlade s medzinárodnými normami finančného výkazníctva – boli teraz prijaté pre spoločnosti z EÚ kótované na burzách cenných papierov v USA, |
| --- | --- | --- |

3.2

Okrem priamych dohôd o voľnom obchode EHSV vníma ďalšie inovatívne spôsoby riešenia súčasných praktických problémov, ktoré sa prejavujú v bilaterálnom kontexte: poukazuje pritom na diskusie Transatlantickej hospodárskej rady založenej po summite medzi EÚ a USA 30. apríla. Prvá schôdza tejto rady 9. novembra zaznamenala značný počiatočný pokrok pri riešení problémov súvisiacich so zlepšením obchodných a investičných podmienok na strane najväčšieho hospodárskeho partnera EÚ. Otvorené otázky nemusia byť nevyhnutne zaujímavé aj pre iné obchodné zoskupenia, preto sú takéto bilaterálne dohody dôležité. (Od apríla vraj obe strany urobili podstatný pokrok pri odstraňovaní prekážok obchodu a investíciám a pri zmierňovaní regulačného zaťaženia.)

Problémy a oblasti dohody sa týkali týchto bodov:

—

prijateľné účtovné normy v USA (GAAP) – v prípadoch, keď boli finančné podklady vypracované v súlade s medzinárodnými normami finančného výkazníctva – boli teraz prijaté pre spoločnosti z EÚ kótované na burzách cenných papierov v USA,

| — | zvýšenie bezpečnosti a uľahčenie obchodu – plán na dosiahnutie vzájomného uznávania programov obchodného partnerstva EÚ a USA v roku 2009 bude vypracovaný na základe hlavných výkonnostných fáz, |
| --- | --- |

—

zvýšenie bezpečnosti a uľahčenie obchodu – plán na dosiahnutie vzájomného uznávania programov obchodného partnerstva EÚ a USA v roku 2009 bude vypracovaný na základe hlavných výkonnostných fáz,

| — | odstránenie prekážok pri zavádzaní nových liekov na zriedkavé ochorenia na základe dohody o spoločnom formáte pri predkladaní žiadosti o označovanie liekov na zriedkavé ochorenia, |
| --- | --- |

—

odstránenie prekážok pri zavádzaní nových liekov na zriedkavé ochorenia na základe dohody o spoločnom formáte pri predkladaní žiadosti o označovanie liekov na zriedkavé ochorenia,

| — | opatrenia EÚ týkajúce sa legislatívneho návrhu umožňujúceho pacientom prístup k informáciám o legálnych liečivách, |
| --- | --- |

—

opatrenia EÚ týkajúce sa legislatívneho návrhu umožňujúceho pacientom prístup k informáciám o legálnych liečivách,

| — | Komisia navrhla, aby EÚ naďalej umožňovala dovoz výrobkov označených oboma druhmi merných jednotiek – americkými imperiálnymi i metrickými – s cieľom znížiť náklady transatlantického obchodu, |
| --- | --- |

—

Komisia navrhla, aby EÚ naďalej umožňovala dovoz výrobkov označených oboma druhmi merných jednotiek – americkými imperiálnymi i metrickými – s cieľom znížiť náklady transatlantického obchodu,

| — | do budúceho zasadnutia Transatlantickej hospodárskej rady bude americký úrad pre bezpečnosť a zdravie pri práci (Occupational Safety and Health Administration, OSHA) rokovať s príslušnými orgánmi Európskej komisie o pokroku dosiahnutom pri uľahčovaní obchodu s elektrickými výrobkami vzhľadom na posudzovanie súladu v oblasti bezpečnosti a stanoví oblasti, v ktorých možno dosiahnuť pokrok na budúci rok, |
| --- | --- |

—

do budúceho zasadnutia Transatlantickej hospodárskej rady bude americký úrad pre bezpečnosť a zdravie pri práci (Occupational Safety and Health Administration, OSHA) rokovať s príslušnými orgánmi Európskej komisie o pokroku dosiahnutom pri uľahčovaní obchodu s elektrickými výrobkami vzhľadom na posudzovanie súladu v oblasti bezpečnosti a stanoví oblasti, v ktorých možno dosiahnuť pokrok na budúci rok,

| — | Federálna komisia pre komunikáciu v USA (Federal Communications Commission, FCC) preskúma výrobky podliehajúce povinnému testovaniu tretími stranami, aby umožnila dodávateľom predložiť vlastné prehlásenie o zhode v prípade výrobkov, ktoré sú pri dodržaní príslušných noriem známe ako spoľahlivé. |
| --- | --- |

—

Federálna komisia pre komunikáciu v USA (Federal Communications Commission, FCC) preskúma výrobky podliehajúce povinnému testovaniu tretími stranami, aby umožnila dodávateľom predložiť vlastné prehlásenie o zhode v prípade výrobkov, ktoré sú pri dodržaní príslušných noriem známe ako spoľahlivé.

| — | začal sa dialóg o regulácii finančných trhov, aby sa zistilo, ako a v ktorých oblastiach je potrebné zaviesť vzájomné uznávanie týkajúce sa bezpečnosti a identifikácie iných postupov, aby sa uľahčil cezhraničný obchod s finančnými službami. Práca sa práve začala a na summitoch USA a EÚ sa spolu so zainteresovanými stranami určia ďalšie priority. |
| --- | --- |

—

začal sa dialóg o regulácii finančných trhov, aby sa zistilo, ako a v ktorých oblastiach je potrebné zaviesť vzájomné uznávanie týkajúce sa bezpečnosti a identifikácie iných postupov, aby sa uľahčil cezhraničný obchod s finančnými službami. Práca sa práve začala a na summitoch USA a EÚ sa spolu so zainteresovanými stranami určia ďalšie priority.

| 3.3 | Európska únia by okrem toho mala prehĺbiť a posilniť ekonomickú spoluprácu so susednými krajinami ako napríklad Ukrajinou a s Ruskom. Vstup Ruska do WTO, spoločný hospodársky priestor EÚ – Rusko a nová rámcová zmluva medzi EÚ a Ruskom sú dôležitými míľnikmi na ceste ku skutočne strategickému hospodárskemu partnerstvu. Táto posilnená spolupráca by mala pripraviť pôdu pre budúce rokovania o spoločnom hospodárskom priestore, ktorý by podporil slobodný pohyb tovaru a služieb, kapitálu a ľudí, vedomostí a technológií. |
| --- | --- |

3.3

Európska únia by okrem toho mala prehĺbiť a posilniť ekonomickú spoluprácu so susednými krajinami ako napríklad Ukrajinou a s Ruskom. Vstup Ruska do WTO, spoločný hospodársky priestor EÚ – Rusko a nová rámcová zmluva medzi EÚ a Ruskom sú dôležitými míľnikmi na ceste ku skutočne strategickému hospodárskemu partnerstvu. Táto posilnená spolupráca by mala pripraviť pôdu pre budúce rokovania o spoločnom hospodárskom priestore, ktorý by podporil slobodný pohyb tovaru a služieb, kapitálu a ľudí, vedomostí a technológií.

| 3.3.1 | Keďže široká problematika strategického hospodárskeho partnerstva sa rieši vstupom do WTO len čiastočne, mali by EÚ a Rusko budovať budúce hospodárske vzťahy tam, kde je to možné, na štruktúrach presahujúcich štruktúry WTO s cieľom vytvoriť spoločný hospodársky priestor väčšej Európy. Zo strany EÚ i Ruska si to vyžaduje veľké úsilie pri riešení oveľa širšieho spektra problémov než v prípade tradičných dohôd o voľnom obchode. |
| --- | --- |

3.3.1

Keďže široká problematika strategického hospodárskeho partnerstva sa rieši vstupom do WTO len čiastočne, mali by EÚ a Rusko budovať budúce hospodárske vzťahy tam, kde je to možné, na štruktúrach presahujúcich štruktúry WTO s cieľom vytvoriť spoločný hospodársky priestor väčšej Európy. Zo strany EÚ i Ruska si to vyžaduje veľké úsilie pri riešení oveľa širšieho spektra problémov než v prípade tradičných dohôd o voľnom obchode.

| 3.3.2 | Dohoda medzi EÚ a Ruskom by mala okrem iného zahŕňať tieto oblasti: spoločné ustanovenia o zaobchádzaní s cezhraničnými investíciami, odstránenie ciel, odbúranie netarifných obchodných prekážok, konvergencia právnych predpisov, vzájomné uznávanie noriem a vyhodnocovanie zhody, uľahčenie obchodu a obchodné zvyklosti, spolupráca v oblasti hospodárskej súťaže, liberalizácia služieb, verejné obstarávanie, sanitárne a fytosanitárne predpisy, ochrana práv duševného vlastníctva, riešenie sporov a uplatňovanie medzinárodných účtovných štandardov. Príklady rôznych tém zahrnutých do rozsiahlej dohody tohto typu možno nájsť napríklad v dohodách Európskeho hospodárskeho priestoru. |
| --- | --- |

3.3.2

Dohoda medzi EÚ a Ruskom by mala okrem iného zahŕňať tieto oblasti: spoločné ustanovenia o zaobchádzaní s cezhraničnými investíciami, odstránenie ciel, odbúranie netarifných obchodných prekážok, konvergencia právnych predpisov, vzájomné uznávanie noriem a vyhodnocovanie zhody, uľahčenie obchodu a obchodné zvyklosti, spolupráca v oblasti hospodárskej súťaže, liberalizácia služieb, verejné obstarávanie, sanitárne a fytosanitárne predpisy, ochrana práv duševného vlastníctva, riešenie sporov a uplatňovanie medzinárodných účtovných štandardov. Príklady rôznych tém zahrnutých do rozsiahlej dohody tohto typu možno nájsť napríklad v dohodách Európskeho hospodárskeho priestoru.

3.4   Výskum, vývoj a inovácia

Úspešné fungovanie jednotného trhu je aj predpokladom zlepšenia inovatívnej schopnosti Európy. Skutočne jednotný trh podstatne napomáha inovačným tovarom, výrobkom a službám. Na európskej úrovni je potrebná koordinácia výskumu a vývoja medzi zoskupeniami malých a stredných podnikov a veľkými firmami, výskumnými ústavmi, univerzitami a novým Európskym inštitútom pre inovácie a technológiu. To posilní celkový potenciál európskeho priemyslu pri dosahovaní technologického pokroku, ktorý sa premietne do jeho výrobkov pri spoločnom cieli zachovať investície v EÚ, zabrániť ich premiestneniu a zamerať sa na to, aby bol priemysel v celosvetovom meradle konkurencieschopnejší v oblasti výrobkov a služieb s vyššou pridanou hodnotou.

| 3.5 | Globalizácia urýchlila tempo zmien – v oblasti technológií, myšlienok, spôsobu práce a životného štýlu. EHSV neustále podporoval tieto ciele a zastáva názor, že ak Európa dokáže uvoľniť svoj inovačný a tvorivý potenciál, bude môcť určovať smerovanie zmien vo svete a presadzovať pritom európske hodnoty a kultúrnu rôznorodosť. |
| --- | --- |

3.5

Globalizácia urýchlila tempo zmien – v oblasti technológií, myšlienok, spôsobu práce a životného štýlu. EHSV neustále podporoval tieto ciele a zastáva názor, že ak Európa dokáže uvoľniť svoj inovačný a tvorivý potenciál, bude môcť určovať smerovanie zmien vo svete a presadzovať pritom európske hodnoty a kultúrnu rôznorodosť.

3.6   Ochrana duševného vlastníctva

Úsilie Európy v oblasti inovácií treba podporiť primeranými podmienkami na ochranu duševného vlastníctva, ktoré z nich bude vyplývať, čo si vyžaduje značné finančné i ľudské zdroje. Okrem iných iniciatív je želateľné – a vlastne už dávno potrebné – aby EÚ mala jednotnú ochranu vo forme patentu Spoločenstva (9). Úspech v tejto oblasti sa odrazí v trhových výhodách výrobkov EÚ na svetovom trhu.

Hlavnou úlohou je okrem toho rozhodné presadzovanie práv duševného vlastníctva a účinný boj proti falšovaniu a pirátstvu. Základným predpokladom je dokončenie právneho rámca na úrovni EÚ. Pri riešení tohto problému v globálnom kontexte je tiež potrebná intenzívnejšia medzinárodná spolupráca. Užitočným nástrojom na riešenie problému sú bilaterálne rozhovory o duševnom vlastníctve, ktoré Európska komisia vedie s Čínou, Ruskom a inými krajinami, no tieto rozhovory musia priniesť konkrétne výsledky. Pozitívnym krokom správnym smerom je tiež novo navrhovaná obchodná dohoda o boji proti falšovaniu a pirátstvu.

3.7   Pracovné podmienky

EÚ môže pomôcť európskemu priemyslu pri spravodlivej hospodárskej súťaži v globálnom kontexte aspoň tým, že zabezpečí, aby ostatné krajiny rešpektovali minimálne pracovné podmienky stanovené Medzinárodnou organizáciou práce (MOP) a inými medzinárodnými dohovormi týkajúcimi sa práv jednotlivcov, slobody združovania, práva organizovať sa a práva na kolektívne vyjednávanie, rovnosti a zrušenia detskej práce a nútenej práce.

3.8   Trhová kontrola dovezených výrobkov

Nedávne správy o subštandardných importovaných výrobkoch, ktoré sú zdraviu škodlivé, poukázali na chýbajúcu efektívnu kontrolu trhu v EÚ. Toto je ďalší príklad, ako nerovné obchodné podmienky znižujú konkurencieschopnosť podnikov EÚ. Posilnenie kontroly trhu zo strany členských štátov by malo zabezpečiť, aby sa overili kvalitatívne normy, ktoré uvádzajú zámorskí výrobcovia, aby sa tak vytvorili rovnaké podmienky ako pre výrobcov z EÚ a aby boli spotrebitelia v EÚ chránení pred subštandardnými a rizikovými produktmi.

3.9   Zabezpečenie dodávok energie – spoločná externá energetická politika EÚ

Na základe nedávnych udalostí v oblasti energetiky je potrebné, aby sa krajiny EÚ zomkli a vypracovali strategické politické opatrenia v oblasti energetiky, ktoré by sa doplnili bilaterálnymi dohodami medzi EÚ a inými krajinami – tieto dohody je potrebné uzavrieť, aby priemysel mohol naplánovať budúce investície v EÚ. Tieto politické opatrenia tiež pomôžu zabezpečiť životnú úroveň spotrebiteľov v EÚ. Členské štáty EÚ budú musieť zabezpečiť alternatívne dodávky energie, ako napr. z obnoviteľných zdrojov alebo jadrovej energie (10), a znížiť závislosť od dodávok plynu a ropy z Ruska a Blízkeho východu (11). EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že jej nedávno uverejnený balíček o energetike a klíme (12) prinesie predvídateľnosť, zabráni negatívnym dôsledkom pre ekonomiku, najmä pre konkurencieschopnosť energeticky intenzívnych odvetví EÚ, podporí rozvoj hlavných európskych trhov v tejto oblasti a podporí inovácie v environmentálnej oblasti.

3.10   Problematika životného prostredia

Podniky v EÚ a ich zamestnanci nemôžu byť znevýhodnení oproti podnikom z tretích krajín, ktoré im konkurujú, len preto, lebo EÚ chce presadzovať normy prísnejších ekologických postupov. Stratégia, na základe ktorej EÚ zavedie prísnejšie environmentálne normy než iné krajiny, nemá z ekonomického hľadiska zmysel z troch dôvodov:

| 1. | Globálne otepľovanie nemôže zvrátiť EÚ sama a konečný účinok opatrení EÚ sa nepochybne znehodnotí, ak iné krajiny nepodniknú kroky na kontrolu využívania energie a produkcie emisií. |
| --- | --- |

1.

Globálne otepľovanie nemôže zvrátiť EÚ sama a konečný účinok opatrení EÚ sa nepochybne znehodnotí, ak iné krajiny nepodniknú kroky na kontrolu využívania energie a produkcie emisií.

| 2. | EÚ by nemala vytvárať nerovnováhu v oblasti konkurencieschopnosti európskych výrobcov tovarov, ktorí by museli zvýšiť prevádzkové náklady uhrádzaním vyšších environmentálnych daní a poplatkov, čo by viedlo k zníženiu ich konkurencieschopnosti v globálnom kontexte. Okrem toho by to mohlo viesť k presunu investícií, čo by malo strategický význam pre jednotný trh EÚ. |
| --- | --- |

2.

EÚ by nemala vytvárať nerovnováhu v oblasti konkurencieschopnosti európskych výrobcov tovarov, ktorí by museli zvýšiť prevádzkové náklady uhrádzaním vyšších environmentálnych daní a poplatkov, čo by viedlo k zníženiu ich konkurencieschopnosti v globálnom kontexte. Okrem toho by to mohlo viesť k presunu investícií, čo by malo strategický význam pre jednotný trh EÚ.

| 3. | EHSV nie je presvedčený o argumente, že prísnejšie environmentálne normy povedú k novému dopytu po intenzívnejšom výskume ekologických produktov. Súvisí to s veľmi dlhým obdobím, ktoré si vyžaduje výskum týchto výrobkov a ich uvedenie na trh. Medzičasom by sa mohlo stať, že iní európski výrobcovia tovarov, ktoré sú energeticky intenzívne, budú kvôli nerovným podmienkam vytlačení z trhu výrobcami z krajín, ktoré nie sú také iniciatívne pri zavádzaní opatrení na obmedzenie emisií. |
| --- | --- |

3.

EHSV nie je presvedčený o argumente, že prísnejšie environmentálne normy povedú k novému dopytu po intenzívnejšom výskume ekologických produktov. Súvisí to s veľmi dlhým obdobím, ktoré si vyžaduje výskum týchto výrobkov a ich uvedenie na trh. Medzičasom by sa mohlo stať, že iní európski výrobcovia tovarov, ktoré sú energeticky intenzívne, budú kvôli nerovným podmienkam vytlačení z trhu výrobcami z krajín, ktoré nie sú také iniciatívne pri zavádzaní opatrení na obmedzenie emisií.

| 3.10.1 | Riešením je spoločný, vytrvalý a dôsledný postup EÚ pri medzinárodných rokovaniach o globálnom otepľovaní a tiež vyvinutie tlaku na krajiny, ktoré nebudú dodržiavať tieto záväzky. Ak sa EÚ rozhodne samostatne presadzovať sprísnenie určitých environmentálnych noriem, tak by mohla zvážiť zavedenie opatrení na hraniciach, ktoré by boli v súlade s WTO, v prípade výrobkov pochádzajúcich z krajín, ktoré sú známe ako hlavní znečisťovatelia životného prostredia, aby európski výrobcovia neboli v hospodárskej súťaži znevýhodnení. |
| --- | --- |

3.10.1

Riešením je spoločný, vytrvalý a dôsledný postup EÚ pri medzinárodných rokovaniach o globálnom otepľovaní a tiež vyvinutie tlaku na krajiny, ktoré nebudú dodržiavať tieto záväzky. Ak sa EÚ rozhodne samostatne presadzovať sprísnenie určitých environmentálnych noriem, tak by mohla zvážiť zavedenie opatrení na hraniciach, ktoré by boli v súlade s WTO, v prípade výrobkov pochádzajúcich z krajín, ktoré sú známe ako hlavní znečisťovatelia životného prostredia, aby európski výrobcovia neboli v hospodárskej súťaži znevýhodnení.

| 3.10.2 | Otvorený globálny systém obchodu je v záujme EÚ. Kedysi musela EÚ chrániť svojich občanov, svoje záujmy a hodnoty. V dnešnom svete nemôže byť riešením protekcionizmus. Keďže EÚ je vedúcou silou v oblasti obchodu a investovania v globálnom meradle, naša otvorená ekonomika umožňuje nižšie nákladové vstupy pre priemysel, nižšie ceny pre spotrebiteľov, konkurenčný stimul pre podniky a nové investície. Súčasne je dôležité, aby EÚ využila svoj vplyv v medzinárodných rokovaniach a snažila sa dosiahnuť, aby ostatní partneri takisto otvorili svoje ekonomiky: politické presadzovanie otvorenosti ekonomiky môže uspieť len vtedy, ak ostatní partneri zareagujú podobným spôsobom. |
| --- | --- |

3.10.2

Otvorený globálny systém obchodu je v záujme EÚ. Kedysi musela EÚ chrániť svojich občanov, svoje záujmy a hodnoty. V dnešnom svete nemôže byť riešením protekcionizmus. Keďže EÚ je vedúcou silou v oblasti obchodu a investovania v globálnom meradle, naša otvorená ekonomika umožňuje nižšie nákladové vstupy pre priemysel, nižšie ceny pre spotrebiteľov, konkurenčný stimul pre podniky a nové investície. Súčasne je dôležité, aby EÚ využila svoj vplyv v medzinárodných rokovaniach a snažila sa dosiahnuť, aby ostatní partneri takisto otvorili svoje ekonomiky: politické presadzovanie otvorenosti ekonomiky môže uspieť len vtedy, ak ostatní partneri zareagujú podobným spôsobom.

| 3.10.3 | Komisia musí zabezpečiť, aby tretie krajiny ponúkli primeranú úroveň otvorenosti ekonomiky exportérom a investorom z EÚ a aby sa vytvorili základné pravidlá, ktoré nepoškodia našu schopnosť chrániť naše záujmy a zabezpečiť vysokú mieru ochrany v oblasti zdravia, bezpečnosti, životného prostredia, sociálnej ochrany a vysokú mieru ochrany spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.10.3

Komisia musí zabezpečiť, aby tretie krajiny ponúkli primeranú úroveň otvorenosti ekonomiky exportérom a investorom z EÚ a aby sa vytvorili základné pravidlá, ktoré nepoškodia našu schopnosť chrániť naše záujmy a zabezpečiť vysokú mieru ochrany v oblasti zdravia, bezpečnosti, životného prostredia, sociálnej ochrany a vysokú mieru ochrany spotrebiteľov.

4.   Lepšia zamestnateľnosť a viac investícií do ľudí – vytvorenie viac kvalitnejších pracovných miest

| 4.1 | Globalizácia a technologické zmeny prinášajú riziko nárastu nerovnosti a prehĺbenia priepasti medzi kvalifikovaných a nekvalifikovanými pracovníkmi a medzi bohatým a chudobnými krajinami. Najlepším riešením je pomôcť každému jednotlivcovi a každej krajine, aby sa prispôsobili zmenám zlepšením kvality a dostupnosti vzdelávania a odbornej prípravy pre ľudí v každom veku. |
| --- | --- |

4.1

Globalizácia a technologické zmeny prinášajú riziko nárastu nerovnosti a prehĺbenia priepasti medzi kvalifikovaných a nekvalifikovanými pracovníkmi a medzi bohatým a chudobnými krajinami. Najlepším riešením je pomôcť každému jednotlivcovi a každej krajine, aby sa prispôsobili zmenám zlepšením kvality a dostupnosti vzdelávania a odbornej prípravy pre ľudí v každom veku.

| 4.2 | EHSV a sociálni partneri vyjadrili svoj názor, ako by mala vyzerať koncepcia flexiistoty, aby pomohla ľuďom úspešnejšie zvládnuť prechod z jedného zamestnania do druhého v období zrýchľujúcich sa ekonomických zmien. |
| --- | --- |

4.2

EHSV a sociálni partneri vyjadrili svoj názor, ako by mala vyzerať koncepcia flexiistoty, aby pomohla ľuďom úspešnejšie zvládnuť prechod z jedného zamestnania do druhého v období zrýchľujúcich sa ekonomických zmien.

| 4.3 | Schválenie spoločného balíčka zásad flexiistoty na zasadnutí Rady pre zamestnanosť a sociálne veci (13)5. decembra 2007 pripravilo cestu pre integráciu flexiistoty do národných programov reforiem členských štátov a pre následnú implementáciu v úzkej spolupráci s národnými sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.3

Schválenie spoločného balíčka zásad flexiistoty na zasadnutí Rady pre zamestnanosť a sociálne veci (13)5. decembra 2007 pripravilo cestu pre integráciu flexiistoty do národných programov reforiem členských štátov a pre následnú implementáciu v úzkej spolupráci s národnými sociálnymi partnermi.

| 4.4 | EHSV by si želal, aby sa viac pozornosti venovalo aktívnym politickým opatreniam na posilnenie začlenenia a poskytnutie rovnakých príležitostí skupinám, ktoré sú konfrontované s diskrimináciou na trhu práce – ľudia starší ako 50 rokov, ženy, etnické menšiny a nedostatočne kvalifikovaní ľudia, ktorí opustili školu. |
| --- | --- |

4.4

EHSV by si želal, aby sa viac pozornosti venovalo aktívnym politickým opatreniam na posilnenie začlenenia a poskytnutie rovnakých príležitostí skupinám, ktoré sú konfrontované s diskrimináciou na trhu práce – ľudia starší ako 50 rokov, ženy, etnické menšiny a nedostatočne kvalifikovaní ľudia, ktorí opustili školu.

5.   Nestabilita na svetovom finančnom trhu

| 5.1 | EÚ momentálne zažíva dôsledky globálnej krízy na trhoch cenných papierov a iných finančných trhoch. Menová únia a rýchla reakcia ECB na vzniknutú situáciu zohrali pozitívnu úlohu. Predovšetkým dodaním veľkého množstva likvidity na peňažné trhy ECB prispela k zmierneniu krízy dôvery v bankový sektor, znížila riziko značného sprísnenia úverových podmienok pre podniky a domácnosti. Na druhej strane neexistencia menových rizík a nízke poistenie rizík v jednotlivých krajinách naznačujú, že zraniteľnejšie ekonomiky EÚ boli schopné čeliť výkyvom na finančnom trhu pomerne dobre. |
| --- | --- |

5.1

EÚ momentálne zažíva dôsledky globálnej krízy na trhoch cenných papierov a iných finančných trhoch. Menová únia a rýchla reakcia ECB na vzniknutú situáciu zohrali pozitívnu úlohu. Predovšetkým dodaním veľkého množstva likvidity na peňažné trhy ECB prispela k zmierneniu krízy dôvery v bankový sektor, znížila riziko značného sprísnenia úverových podmienok pre podniky a domácnosti. Na druhej strane neexistencia menových rizík a nízke poistenie rizík v jednotlivých krajinách naznačujú, že zraniteľnejšie ekonomiky EÚ boli schopné čeliť výkyvom na finančnom trhu pomerne dobre.

| 5.2 | Zmätok na globálnom finančnom trhu a oslabenie amerického dolára ovplyvňuje Európu napr. významným zhodnotením eura spôsobeným udržiavaním príliš vysokej referenčnej sadzby ECB a menovými politikami v iných častiach sveta, ktoré sa podobajú konkurenčným devalváciám meny, čo bude mať nepriaznivé dôsledky pre ekonomiku EÚ a jej strednodobé vyhliadky. |
| --- | --- |

5.2

Zmätok na globálnom finančnom trhu a oslabenie amerického dolára ovplyvňuje Európu napr. významným zhodnotením eura spôsobeným udržiavaním príliš vysokej referenčnej sadzby ECB a menovými politikami v iných častiach sveta, ktoré sa podobajú konkurenčným devalváciám meny, čo bude mať nepriaznivé dôsledky pre ekonomiku EÚ a jej strednodobé vyhliadky.

| 5.3 | Nedávne udalosti na svetových finančných trhoch preukázali potrebu posilniť pravidlá, zlepšiť spoluprácu a komunikáciu medzi kontrolnými orgánmi a centrálnymi bankami a zvýšiť transparentnosť a podávanie správ. |
| --- | --- |

5.3

Nedávne udalosti na svetových finančných trhoch preukázali potrebu posilniť pravidlá, zlepšiť spoluprácu a komunikáciu medzi kontrolnými orgánmi a centrálnymi bankami a zvýšiť transparentnosť a podávanie správ.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, spravodajca: pán Retureau, vypracované na žiadosť britského predsedníctva Rady EÚ.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, spravodajca: pán Cassidy.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, spravodajca: pán Janson.

3

Predbežná správa expertnej skupiny o flexiistote z 20.4.2007: „Flexiistota je politická stratégia na zvýšenie flexibility trhov práce, organizácií práce a pracovných vzťahov na jednej strane a súčasne zvýšenie istôt – istoty zamestnania a sociálnych istôt na strane druhej. Hlavné zásady, na ktorých je založená stratégia flexiistoty – flexibilita a istoty – sa nemajú vnímať ako protiklady, ale ako vzájomne sa dopĺňajúce faktory. Stimulovanie flexibilných trhov práce a zabezpečenie vysokej úrovne istoty bude účinné len vtedy, ak budú mať pracovníci možnosť prispôsobiť sa zmenám, zamestnať sa, zostať na trhu práce a napredovať vo svojom pracovnom živote. Koncepcia flexiistoty preto zahŕňa silný dôraz na aktívne politické opatrenia na trhu práce a motiváciu celoživotného vzdelávania a zvyšovania kvalifikácie – ale aj na silné systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré poskytnú finančnú podporu a umožnia ľuďom spojiť prácu so starostlivosťou. To by malo zároveň prispieť k rovnosti šancí a rovnosti pohlaví.“

(4)  KOM(2007) 581 v konečnom znení, 3.10.2007.

4

(5)  Pozri dokument týkajúci sa preskúmania jednotného trhu, ktorý Komisia schválila v novembri 2007, KOM(2007) 724 v konečnom znení.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, spravodajca: pán Iozia.

6

(7)  Sociálni partneri: ETUC/CES, CEEP, UEAPME a BUSINESSEUROPE „Kľúčové výzvy, ktorým čelia európske trhy práce: spoločná analýza európskych sociálnych partnerov“, október 2007.

7

(8)  Pozri poznámku č. 4.

8

(9)  Ďalšie informácie o činnosti generálneho riaditeľstva pre podnikanie a priemysel v oblasti duševného vlastníctva pozri: Keeping better guard on intellectual property [Lepšia ochrana duševného vlastníctva], http://ec.europa.eu/enterprise/library/ee_online/art34_en.htm.

9

Keeping better guard on intellectual property [Lepšia ochrana duševného vlastníctva]

(10)  Niektoré krajiny vyhlásili, že sú proti akejkoľvek forme jadrovej energie a zakázali výstavbu jadrových elektrární na svojom území. No na druhej strane dovážajú obrovské množstvá elektriny vyrobenej v jadrových elektrárňach, ako napr. Taliansko.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, spravodajca: pani Sirkeinen.

11

(12)  Akcia Komisie v oblasti energetiky a klímy bola uverejnená 23. januára 2008. Pozri: http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/index_en.htm.

12

(13)  Tlačová správa č. 16139/2007, pozri: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st16/st16139.en07.pdf.

13

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, o ktorých sa hlasovalo spoločne a ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusií zamietnuté:

1.   Bod 2.4

Zmeniť predposlednú vetu takto:

„[...] Rýchle a značné zhodnocovanie eura na trhoch, podporované príliš vysokou referenčnou sadzbou ECB a spojené s menovými politikami v iných častiach sveta, ktoré sa podobajú konkurenčným devalváciám meny, je pre prosperitu EÚ nebezpečné.[...]“

Zdôvodnenie:

Takáto otvorená a závažná kritika ECB, uvedená v podobe, akoby šlo o „upresnenie“, nemôže byť formulovaná bez predbežného schválenia príslušného stanoviska EHSV na túto konkrétnu tému. Otázka sadzieb je predmetom živej diskusie a jednotlivé názory – všetky pochopiteľné – sa rozchádzajú, ale treba pripomenúť, že úpravou sadzieb ECB spĺňa úlohu, ktorou bola poverená v Zmluve, t. j. ochranu pred infláciou.

2.   Bod 5.2

Zmeniť takto:

„Zmätok na globálnom finančnom trhu a oslabenie amerického dolára ovplyvňuje Európu napr. významným zhodnotením eura spôsobeným udržiavaním príliš vysokej referenčnej sadzby ECB a menovými politikami v iných častiach sveta, ktoré sa podobajú konkurenčným devalváciám meny, čo bude mať nepriaznivé dôsledky pre ekonomiku EÚ a jej strednodobé vyhliadky.“

Zdôvodnenie:

Rovnaké ako k bodu 2.4, ale ešte viac opodstatnené: predtým sa tvrdilo, že zhodnotenie eura bolo „podporované“ politikou ECB, teraz sa tvrdí, že je ňou dokonca „spôsobené“. Takýto kritický postoj zo strany EHSV je neprijateľný, a navyše nesprávny z procedurálneho hľadiska.

Výsledok hlasovania:

Hlasy za: 22 Hlasy proti: 29 Zdržali sa hlasovania: 8

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/9

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Európskej komisie: „Európa výsledkov – Uplatňovanie práva Spoločenstva“

KOM(2007) 502 v konečnom znení

(2008/C 204/02)

Európska komisia sa 5. septembra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie: Európa výsledkov – Uplatňovanie práva Spoločenstva“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. februára 2008. Spravodajcom bol pán RETUREAU.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 59 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Vo svojom oznámení Európa výsledkov – Uplatňovanie práva Spoločenstva z 5. septembra 2007 (KOM(2007) 502 v konečnom znení) Komisia uvádza, že z viac než 9 000 legislatívnych opatrení tvorí 2 000 smerníc, z ktorých každá si vyžaduje 40 až 300 transpozičných opatrení a že vzhľadom na počet Európanov, ktorí môžu uplatňovať svoje práva vyplývajúce z právnych predpisov Spoločenstva, treba pri dosahovaní cieľa „lepšia právna úprava“ venovať mimoriadne zvýšenú pozornosť uplatňovaniu práva, zisťovaniu príčin problémov, ktoré naďalej pretrvávajú v oblasti uplatňovania a presadzovania práva.
  Navrhuje preto zlepšiť súčasnú metódu riešenia problémov týkajúcich sa uplatňovania a presadzovania práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.1

Vo svojom oznámení Európa výsledkov – Uplatňovanie práva Spoločenstva z 5. septembra 2007 (KOM(2007) 502 v konečnom znení) Komisia uvádza, že z viac než 9 000 legislatívnych opatrení tvorí 2 000 smerníc, z ktorých každá si vyžaduje 40 až 300 transpozičných opatrení a že vzhľadom na počet Európanov, ktorí môžu uplatňovať svoje práva vyplývajúce z právnych predpisov Spoločenstva, treba pri dosahovaní cieľa „lepšia právna úprava“ venovať mimoriadne zvýšenú pozornosť uplatňovaniu práva, zisťovaniu príčin problémov, ktoré naďalej pretrvávajú v oblasti uplatňovania a presadzovania práva.

Navrhuje preto zlepšiť súčasnú metódu riešenia problémov týkajúcich sa uplatňovania a presadzovania práva Spoločenstva.

| 1.2 | Komisia stanovila štyri oblasti, v ktorých možno uplatňovanie práva zlepšiť:






  a) | prevencia: lepšie posúdenie vplyvu, hodnotenie rizika zahrnuté v návrhoch Komisie, korelačná tabuľka obsiahnutá v každom návrhu, odborná príprava vnútroštátnych orgánov v oblasti práva Spoločenstva; |
| --- | --- | --- |

1.2

Komisia stanovila štyri oblasti, v ktorých možno uplatňovanie práva zlepšiť:

a)

prevencia: lepšie posúdenie vplyvu, hodnotenie rizika zahrnuté v návrhoch Komisie, korelačná tabuľka obsiahnutá v každom návrhu, odborná príprava vnútroštátnych orgánov v oblasti práva Spoločenstva;

| b) | účinná a efektívna reakcia: kvalitnejšia výmena informácií s podnikmi a občanmi, ale tiež s vnútroštátnymi orgánmi, zovšeobecnenie tzv. package meetings, ktoré zohrávajú osobitnú úlohu; |
| --- | --- |

b)

účinná a efektívna reakcia: kvalitnejšia výmena informácií s podnikmi a občanmi, ale tiež s vnútroštátnymi orgánmi, zovšeobecnenie tzv. package meetings, ktoré zohrávajú osobitnú úlohu;

| c) | zlepšenie pracovných postupov: určenie centrálneho kontaktného miesta v každom členskom štáte zodpovedného za súčinnosť s príslušným vnútroštátnym orgánom a Komisiou, zlepšenie riadenia konaní vo veci porušenia najmä stanovením priorít; |
| --- | --- |

c)

zlepšenie pracovných postupov: určenie centrálneho kontaktného miesta v každom členskom štáte zodpovedného za súčinnosť s príslušným vnútroštátnym orgánom a Komisiou, zlepšenie riadenia konaní vo veci porušenia najmä stanovením priorít;

| d) | posilňovanie dialógu a transparentnosti: zlepšiť dialóg medzi inštitúciami, uverejňovanie všeobecných informácií o fungovaní nového prístupu. |
| --- | --- |

d)

posilňovanie dialógu a transparentnosti: zlepšiť dialóg medzi inštitúciami, uverejňovanie všeobecných informácií o fungovaní nového prístupu.

| 1.3 | Výbor podporuje úmysel Komisie zlepšiť nástroje, ktoré umožnia zabezpečiť lepšie uplatňovanie práva Spoločenstva členskými štátmi.
  V tejto súvislosti by chcel predložiť tieto pripomienky: |
| --- | --- |

1.3

Výbor podporuje úmysel Komisie zlepšiť nástroje, ktoré umožnia zabezpečiť lepšie uplatňovanie práva Spoločenstva členskými štátmi.

V tejto súvislosti by chcel predložiť tieto pripomienky:

2.   Zisťovanie problému

| 2.1 | Nedostatočné uplatňovanie a implementácia práva Spoločenstva sú z veľkej časti dôsledkom netransponovania smerníc. Transpozíciu možno definovať ako úkon, ktorým členský štát, ktorému je smernica určená, prijme všetky opatrenia nevyhnutné na jej účinné začlenenie do vnútroštátneho právneho poriadku prostredníctvom vhodných normatívnych nástrojov. |
| --- | --- |

2.1

Nedostatočné uplatňovanie a implementácia práva Spoločenstva sú z veľkej časti dôsledkom netransponovania smerníc. Transpozíciu možno definovať ako úkon, ktorým členský štát, ktorému je smernica určená, prijme všetky opatrenia nevyhnutné na jej účinné začlenenie do vnútroštátneho právneho poriadku prostredníctvom vhodných normatívnych nástrojov.

| 2.2 | Transpozícia si vyžaduje, aby členský štát vykonal dva kroky:






  — | prvým krokom je začlenenie celého normatívneho obsahu smernice do vnútroštátneho práva, |
| --- | --- | --- |

2.2

Transpozícia si vyžaduje, aby členský štát vykonal dva kroky:

—

prvým krokom je začlenenie celého normatívneho obsahu smernice do vnútroštátneho práva,

| — | druhým krokom je abrogácia alebo novelizácia všetkých predchádzajúcich vnútroštátnych noriem, ktoré nie sú v súlade so smernicou. |
| --- | --- |

—

druhým krokom je abrogácia alebo novelizácia všetkých predchádzajúcich vnútroštátnych noriem, ktoré nie sú v súlade so smernicou.

| 2.3 | Rovnaká požiadavka sa vzťahuje na začlenenie rámcových rozhodnutí ustanovených v článku 34 Zmluvy o Európskej únii, ktoré tak ako smernice uvedené v článku 249 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva „sú záväzné pre členské štáty, pokiaľ ide o výsledok, ktorý sa má dosiahnuť, pričom voľba foriem a metód sa ponecháva na vnútroštátne orgány“. |
| --- | --- |

2.3

Rovnaká požiadavka sa vzťahuje na začlenenie rámcových rozhodnutí ustanovených v článku 34 Zmluvy o Európskej únii, ktoré tak ako smernice uvedené v článku 249 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva „sú záväzné pre členské štáty, pokiaľ ide o výsledok, ktorý sa má dosiahnuť, pričom voľba foriem a metód sa ponecháva na vnútroštátne orgány“.

| 2.4 | Ťažkosti môže vyvolať aj transpozícia rámcových rozhodnutí. Na rozdiel od konania z dôvodu neplnenia si povinnosti stanoveného v článkoch 226 a 228 Zmluvy o založení Európskeho Spoločenstva, Zmluva o Európskej únii nepriznáva Komisii v prípade netransponovania alebo nesprávnej transpozície takýto kontrolný mechanizmus. Členské štáty však musia naďalej rešpektovať povinnosť transponovať rámcové rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.4

Ťažkosti môže vyvolať aj transpozícia rámcových rozhodnutí. Na rozdiel od konania z dôvodu neplnenia si povinnosti stanoveného v článkoch 226 a 228 Zmluvy o založení Európskeho Spoločenstva, Zmluva o Európskej únii nepriznáva Komisii v prípade netransponovania alebo nesprávnej transpozície takýto kontrolný mechanizmus. Členské štáty však musia naďalej rešpektovať povinnosť transponovať rámcové rozhodnutia.

| 2.5 | Treba uviesť, že pre členské štáty je stále ťažké prispôsobiť ich postup vypracovávania transpozičných ustanovení, ktoré, ako sa možno nezdá, vyvolávajú zložité právne obmedzenia a niekedy narúšajú národné legislatívne tradície. |
| --- | --- |

2.5

Treba uviesť, že pre členské štáty je stále ťažké prispôsobiť ich postup vypracovávania transpozičných ustanovení, ktoré, ako sa možno nezdá, vyvolávajú zložité právne obmedzenia a niekedy narúšajú národné legislatívne tradície.

3.   Stručný prehľad týkajúci sa povinnosti transponovať a s ňou súvisiace ťažkosti členských štátov

| 3.1 | Členské štáty majú výlučnú právomoc rozhodnúť o forme transpozície smerníc a pod dohľadom vnútroštátnych súdov, všeobecných súdov uplatňujúcich právo Spoločenstva, stanoviť také prostriedky, ktoré v rámci vnútroštátneho práva umožnia smernicu uviesť do účinnosti. V tejto súvislosti je vhodné zdôrazniť povinnosť Komisie ako strážkyne zmlúv dohliadať na správne uplatňovanie práva Spoločenstva a riadne fungovanie jednotného trhu a v prípade potreby uplatniť voči členským štátom primerané opatrenia, ktoré má na tento účel k dispozícii (odôvodnené stanovisko, žaloba Súdnemu dvoru, penále). Oneskorená, nesprávna alebo neúplná transpozícia nebráni poškodeným občanom podať žalobu, ktorou sa domáhajú uprednostnenia smernice pred vnútroštátnym právom podľa zásady prednosti práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.1

Členské štáty majú výlučnú právomoc rozhodnúť o forme transpozície smerníc a pod dohľadom vnútroštátnych súdov, všeobecných súdov uplatňujúcich právo Spoločenstva, stanoviť také prostriedky, ktoré v rámci vnútroštátneho práva umožnia smernicu uviesť do účinnosti. V tejto súvislosti je vhodné zdôrazniť povinnosť Komisie ako strážkyne zmlúv dohliadať na správne uplatňovanie práva Spoločenstva a riadne fungovanie jednotného trhu a v prípade potreby uplatniť voči členským štátom primerané opatrenia, ktoré má na tento účel k dispozícii (odôvodnené stanovisko, žaloba Súdnemu dvoru, penále). Oneskorená, nesprávna alebo neúplná transpozícia nebráni poškodeným občanom podať žalobu, ktorou sa domáhajú uprednostnenia smernice pred vnútroštátnym právom podľa zásady prednosti práva Spoločenstva.

| 3.2 | Správna transpozícia teda predpokladá prijatie záväzných vnútroštátnych právnych noriem, ktoré musia byť oficiálne uverejnené, (1) takže Súdny dvor môže odsúdiť prípady, kedy sa namiesto skutočnej transpozície iba uvádzajú všeobecné odkazy na právo Spoločenstva (2). |
| --- | --- |

3.2

Správna transpozícia teda predpokladá prijatie záväzných vnútroštátnych právnych noriem, ktoré musia byť oficiálne uverejnené, (1) takže Súdny dvor môže odsúdiť prípady, kedy sa namiesto skutočnej transpozície iba uvádzajú všeobecné odkazy na právo Spoločenstva (2).

| 3.3 | Môže sa stať, že vzhľadom na všeobecné zásady ústavného práva alebo správneho práva je transpozícia prostredníctvom prijatia osobitných zákonov alebo iných právnych predpisov zbytočná, avšak tieto všeobecné zásady musia naďalej zaručovať, že orgány štátnej správy smernicu plne uplatňujú. |
| --- | --- |

3.3

Môže sa stať, že vzhľadom na všeobecné zásady ústavného práva alebo správneho práva je transpozícia prostredníctvom prijatia osobitných zákonov alebo iných právnych predpisov zbytočná, avšak tieto všeobecné zásady musia naďalej zaručovať, že orgány štátnej správy smernicu plne uplatňujú.

| 3.4 | Transpozícia smerníc musí byť preto čo možno najvernejšia. Smernice, ktoré harmonizujú vnútroštátne právne predpisy, sa musia transponovať čo možno najpresnejšie, aby sa zabezpečil jednotný výklad a jednotné uplatňovanie práva Spoločenstva (3). |
| --- | --- |

3.4

Transpozícia smerníc musí byť preto čo možno najvernejšia. Smernice, ktoré harmonizujú vnútroštátne právne predpisy, sa musia transponovať čo možno najpresnejšie, aby sa zabezpečil jednotný výklad a jednotné uplatňovanie práva Spoločenstva (3).

| 3.5 | V teórii sa to zdá byť jednoduché, ale v praxi sú prípady, keď samostatné koncepcie vlastné právu Spoločenstva (4) nemajú v právnej terminológii členských štátov obdobu alebo keď tento typ koncepcie neobsahuje odkaz na právo členských štátov, ktoré by stanovilo jej význam a rozsah (5). |
| --- | --- |

3.5

V teórii sa to zdá byť jednoduché, ale v praxi sú prípady, keď samostatné koncepcie vlastné právu Spoločenstva (4) nemajú v právnej terminológii členských štátov obdobu alebo keď tento typ koncepcie neobsahuje odkaz na právo členských štátov, ktoré by stanovilo jej význam a rozsah (5).

| 3.6 | Sú tiež prípady, keď smernica obsahuje článok, na základe ktorého musia vnútroštátne ustanovenia transponujúce smernicu obsahovať odkaz na túto smernicu alebo sa tento odkaz musí uviesť pri ich uverejnení. Neznalosť tejto klauzuly nazývanej „prepojovacia doložka“ (tzv. clause d'interconnexion) Súdny dvor sankcionuje, pretože odmieta zohľadniť námietku predloženú členskými štátmi, na základe ktorej je už ich platné vnútroštátne právo v súlade so smernicou (6). |
| --- | --- |

3.6

Sú tiež prípady, keď smernica obsahuje článok, na základe ktorého musia vnútroštátne ustanovenia transponujúce smernicu obsahovať odkaz na túto smernicu alebo sa tento odkaz musí uviesť pri ich uverejnení. Neznalosť tejto klauzuly nazývanej „prepojovacia doložka“ (tzv. clause d'interconnexion) Súdny dvor sankcionuje, pretože odmieta zohľadniť námietku predloženú členskými štátmi, na základe ktorej je už ich platné vnútroštátne právo v súlade so smernicou (6).

| 3.7 | Ťažkosti pri správnej transpozícii smerníc vyvoláva taktiež ich rôzny stupeň normatívnosti. Smernice môžu totiž obsahovať dve hlavné kategórie ustanovení:






  — | nezáväzné ustanovenia, ktoré sa obmedzujú na vymenovanie všeobecných cieľov a členským štátom ponechávajú dosť široký priestor pre voľbu vnútroštátnych transpozičných opatrení, |
| --- | --- | --- |

3.7

Ťažkosti pri správnej transpozícii smerníc vyvoláva taktiež ich rôzny stupeň normatívnosti. Smernice môžu totiž obsahovať dve hlavné kategórie ustanovení:

—

nezáväzné ustanovenia, ktoré sa obmedzujú na vymenovanie všeobecných cieľov a členským štátom ponechávajú dosť široký priestor pre voľbu vnútroštátnych transpozičných opatrení,

| — | normatívne/výslovné ustanovenia, ktoré ukladajú členským štátom povinnosť uviesť vnútroštátne transpozičné opatrenia do súladu s ustanoveniami smernice ako sú definície, normatívne/výslovné ustanovenia, ktoré členským štátom ukladajú konkrétne povinnosti, prílohy smerníc, ktoré môžu obsahovať zoznamy alebo tabuľky uvádzajúce látky, predmety, výrobky alebo vzory tlačív uplatňované v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

—

normatívne/výslovné ustanovenia, ktoré ukladajú členským štátom povinnosť uviesť vnútroštátne transpozičné opatrenia do súladu s ustanoveniami smernice ako sú definície, normatívne/výslovné ustanovenia, ktoré členským štátom ukladajú konkrétne povinnosti, prílohy smerníc, ktoré môžu obsahovať zoznamy alebo tabuľky uvádzajúce látky, predmety, výrobky alebo vzory tlačív uplatňované v celej Európskej únii.

| 3.8 | V prípade nezáväzných ustanovení sa posúdenie úplnosti, presnosti a účinnosti transpozície musí týkať skôr obsahu vnútroštátnych opatrení, ktorý musí umožniť dosiahnutie cieľov smernice, ako samotného znenia návrhu vnútroštátnych opatrení. |
| --- | --- |

3.8

V prípade nezáväzných ustanovení sa posúdenie úplnosti, presnosti a účinnosti transpozície musí týkať skôr obsahu vnútroštátnych opatrení, ktorý musí umožniť dosiahnutie cieľov smernice, ako samotného znenia návrhu vnútroštátnych opatrení.

| 3.9 | V prípade normatívnych/výslovných ustanovení sa pozornosť Komisie a Súdneho dvora zameriava viac na znenie vnútroštátnych opatrení, ktoré musí byť v súlade s ustanoveniami smernice. |
| --- | --- |

3.9

V prípade normatívnych/výslovných ustanovení sa pozornosť Komisie a Súdneho dvora zameriava viac na znenie vnútroštátnych opatrení, ktoré musí byť v súlade s ustanoveniami smernice.

| 3.10 | Niektoré členské štáty sa pri vypracovávaní uspokojivých transpozičných ustanovení, ktorými transponujú normatívne/výslovné ustanovenia smernice, stretávajú s vážnymi ťažkosťami. Základný problém spočíva v tom, že v záujme zabezpečenia právnej jednoznačnosti musia nové navrhované ustanovenia prechádzať systematickou „kozmetickou úpravou“, aby sa zamedzilo prebytočným ustanoveniam alebo v horšom prípade protichodným ustanoveniam. Treba preto nájsť vhodnú rovnováhu medzi doslovným odpisom a príliš voľným výkladom príslušných ustanovení, čo môže vytvárať ťažkosti (7). |
| --- | --- |

3.10

Niektoré členské štáty sa pri vypracovávaní uspokojivých transpozičných ustanovení, ktorými transponujú normatívne/výslovné ustanovenia smernice, stretávajú s vážnymi ťažkosťami. Základný problém spočíva v tom, že v záujme zabezpečenia právnej jednoznačnosti musia nové navrhované ustanovenia prechádzať systematickou „kozmetickou úpravou“, aby sa zamedzilo prebytočným ustanoveniam alebo v horšom prípade protichodným ustanoveniam. Treba preto nájsť vhodnú rovnováhu medzi doslovným odpisom a príliš voľným výkladom príslušných ustanovení, čo môže vytvárať ťažkosti (7).

4.   Postupy transpozície používané v členských štátoch

| 4.1 | Voľba spôsobu vypracovávania transpozičných opatrení sa líši v závislosti od toho, či ide o nezáväzné ustanovenia alebo normatívne/výslovné ustanovenia.






  — | Zdá sa, že v prípade normatívnych/výslovných ustanovení smerníc používajú členské štáty čoraz častejšie transpozíciu doslovným odpisom smernice, pretože tento typ transpozície ustanovení neponecháva členským štátom žiadnu voľnosť, takže pozornosť Komisie a Súdneho dvora sa zameriava väčšmi na zhodu alebo dokonca totožnosť znenia transpozičných opatrení a výslovných ustanovení smernice. Súdny dvor však nikdy nezašiel tak ďaleko, aby stanovil, že povinnosť verne transponovať smernice musí nutne zahŕňať jednoduchý odpis. |
| --- | --- | --- |

4.1

Voľba spôsobu vypracovávania transpozičných opatrení sa líši v závislosti od toho, či ide o nezáväzné ustanovenia alebo normatívne/výslovné ustanovenia.

—

Zdá sa, že v prípade normatívnych/výslovných ustanovení smerníc používajú členské štáty čoraz častejšie transpozíciu doslovným odpisom smernice, pretože tento typ transpozície ustanovení neponecháva členským štátom žiadnu voľnosť, takže pozornosť Komisie a Súdneho dvora sa zameriava väčšmi na zhodu alebo dokonca totožnosť znenia transpozičných opatrení a výslovných ustanovení smernice. Súdny dvor však nikdy nezašiel tak ďaleko, aby stanovil, že povinnosť verne transponovať smernice musí nutne zahŕňať jednoduchý odpis.

| — | Komisia uprednostňuje skôr tento postup odpisu, pričom mimoriadnu pozornosť prisudzuje tomu, aby definície obsiahnuté v smernici boli do transpozičného textu presne prevzaté, aby sa predišlo sémantickým alebo koncepčným rozdielom, ktoré by bránili jednotnému uplatňovaniu práva Spoločenstva v členských štátoch a jeho účinnosti. |
| --- | --- |

—

Komisia uprednostňuje skôr tento postup odpisu, pričom mimoriadnu pozornosť prisudzuje tomu, aby definície obsiahnuté v smernici boli do transpozičného textu presne prevzaté, aby sa predišlo sémantickým alebo koncepčným rozdielom, ktoré by bránili jednotnému uplatňovaniu práva Spoločenstva v členských štátoch a jeho účinnosti.

| — | Kontrola transpozície nezáväzných ustanovení je naopak problematickejšia. Pripomeňme, že ide o prípad, keď podľa článku 249 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva smernica iba stanovuje všeobecné ciele, pričom voľba formy a prostriedkov na ich dosiahnutie je ponechaná na voľnú úvahu členských štátov. Pri posudzovaní úplnosti a presnosti transpozície sa teda treba zamerať na obsah vnútroštátnych opatrení a nie na ich samotné znenie. Súdny dvor tak odporúča, aby sa pri kontrole transpozičných opatrení pristupovalo k jednotlivým prípadom pragmaticky a v závislosti od cieľov smernice a oblasti, na ktorú sa vzťahujú, čo môže Komisii spôsobovať určité ťažkosti (8). |
| --- | --- |

—

Kontrola transpozície nezáväzných ustanovení je naopak problematickejšia. Pripomeňme, že ide o prípad, keď podľa článku 249 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva smernica iba stanovuje všeobecné ciele, pričom voľba formy a prostriedkov na ich dosiahnutie je ponechaná na voľnú úvahu členských štátov. Pri posudzovaní úplnosti a presnosti transpozície sa teda treba zamerať na obsah vnútroštátnych opatrení a nie na ich samotné znenie. Súdny dvor tak odporúča, aby sa pri kontrole transpozičných opatrení pristupovalo k jednotlivým prípadom pragmaticky a v závislosti od cieľov smernice a oblasti, na ktorú sa vzťahujú, čo môže Komisii spôsobovať určité ťažkosti (8).

| 4.2 | Členské štáty môžu napokon uskutočňovať transpozíciu pomocou odkazu na smernicu pokiaľ ide o ustanovenia technickej povahy (napr. prílohy smerníc obsahujúce zoznamy predmetov alebo vzory tlačív) alebo o ustanovenia, ktoré sa často menia a dopĺňajú. |
| --- | --- |

4.2

Členské štáty môžu napokon uskutočňovať transpozíciu pomocou odkazu na smernicu pokiaľ ide o ustanovenia technickej povahy (napr. prílohy smerníc obsahujúce zoznamy predmetov alebo vzory tlačív) alebo o ustanovenia, ktoré sa často menia a dopĺňajú.

| 4.3 | Holandsko, Slovensko, Rakúsko, Fínsko a Estónsko používajú transpozíciu pomocou odkazu na smernicu v prípade technických príloh smerníc, ktoré často menia a dopĺňajú smernice prijaté podľa komitologického postupu. |
| --- | --- |

4.3

Holandsko, Slovensko, Rakúsko, Fínsko a Estónsko používajú transpozíciu pomocou odkazu na smernicu v prípade technických príloh smerníc, ktoré často menia a dopĺňajú smernice prijaté podľa komitologického postupu.

| 4.4 | Je teda zrejmé, že vykonanie transpozície nie je také jednoduché, ako by sa mohlo zdať, a to z dôvodu rôzneho stupňa normatívneho obsahu smerníc. Táto rôznosť spôsobuje rozdiely vo vnútroštátnych transpozičných postupoch. |
| --- | --- |

4.4

Je teda zrejmé, že vykonanie transpozície nie je také jednoduché, ako by sa mohlo zdať, a to z dôvodu rôzneho stupňa normatívneho obsahu smerníc. Táto rôznosť spôsobuje rozdiely vo vnútroštátnych transpozičných postupoch.

| 4.5 | Spojené kráľovstvo napríklad používa zrýchlený postup prijímania transpozičných zákonov, tzv. negative declaration, v rámci ktorého vláda predloží parlamentu transpozičný text vypracovaný na základe medzirezortného pripomienkového konania, ktorý nie je predmetom rozpravy pokiaľ sa o ňu nepožiada. |
| --- | --- |

4.5

Spojené kráľovstvo napríklad používa zrýchlený postup prijímania transpozičných zákonov, tzv. negative declaration, v rámci ktorého vláda predloží parlamentu transpozičný text vypracovaný na základe medzirezortného pripomienkového konania, ktorý nie je predmetom rozpravy pokiaľ sa o ňu nepožiada.

| 4.6 | Belgicko používa zrýchlený postup, ktorý sa uplatňuje na všetky zákony v prípade, keď si uplynutie lehoty na transpozíciu vyžaduje rýchle prijatie transpozičného zákona. |
| --- | --- |

4.6

Belgicko používa zrýchlený postup, ktorý sa uplatňuje na všetky zákony v prípade, keď si uplynutie lehoty na transpozíciu vyžaduje rýchle prijatie transpozičného zákona.

| 4.7 | Iné členské štáty ako napríklad Nemecko, Rakúsko a Fínsko naopak nemajú takýto zrýchlený legislatívny postup prijímania transpozičných zákonov. |
| --- | --- |

4.7

Iné členské štáty ako napríklad Nemecko, Rakúsko a Fínsko naopak nemajú takýto zrýchlený legislatívny postup prijímania transpozičných zákonov.

| 4.8 | Francúzsko nevyužíva postupy diferencované podľa významu jednotlivých smerníc, ktoré sa majú transponovať, t. j. buď zjednodušená legislatívna cesta alebo prostredníctvom podzákonnej normy. |
| --- | --- |

4.8

Francúzsko nevyužíva postupy diferencované podľa významu jednotlivých smerníc, ktoré sa majú transponovať, t. j. buď zjednodušená legislatívna cesta alebo prostredníctvom podzákonnej normy.

5.   Odporúčané spôsoby pre lepšiu transpozíciu smerníc

| — | Základnou otázkou je stanoviť ako vypracovávať legislatívu na úrovni Spoločenstva, ktorá by sa ľahšie transponovala a ktorá by zabezpečila konceptuálnu súdržnosť a relatívnu stabilitu, nevyhnutné pre činnosť podnikov a život občanov; |
| --- | --- |

—

Základnou otázkou je stanoviť ako vypracovávať legislatívu na úrovni Spoločenstva, ktorá by sa ľahšie transponovala a ktorá by zabezpečila konceptuálnu súdržnosť a relatívnu stabilitu, nevyhnutné pre činnosť podnikov a život občanov;

| — | včas stanoviť normatívny nástroj na transpozíciu a hneď na začiatku diskusií o návrhu smernice vypracovať presnú a nepretržite aktualizovanú korelačnú tabuľku podľa príkladu Spojeného kráľovstva; |
| --- | --- |

—

včas stanoviť normatívny nástroj na transpozíciu a hneď na začiatku diskusií o návrhu smernice vypracovať presnú a nepretržite aktualizovanú korelačnú tabuľku podľa príkladu Spojeného kráľovstva;

| — | urýchliť transpozičný proces hneď po uverejnení smernice v Úradnom vestníku Európskej únie tak, že sa na vnútroštátnej úrovni zverí koordinácia kontaktnému miestu, ktoré bude spravovať databázu vytvorenú na tento účel ako to odporúča Komisia vo svojom oznámení. Kontaktné miesto by dokonca mohlo byť vybavené systémom varovania, ktorý by sa spustil niekoľko mesiacov pred uplynutím lehoty na transpozíciu. Belgicko, Maďarsko a Holandsko už prijali opatrenia v tomto smere. |
| --- | --- |

—

urýchliť transpozičný proces hneď po uverejnení smernice v Úradnom vestníku Európskej únie tak, že sa na vnútroštátnej úrovni zverí koordinácia kontaktnému miestu, ktoré bude spravovať databázu vytvorenú na tento účel ako to odporúča Komisia vo svojom oznámení. Kontaktné miesto by dokonca mohlo byť vybavené systémom varovania, ktorý by sa spustil niekoľko mesiacov pred uplynutím lehoty na transpozíciu. Belgicko, Maďarsko a Holandsko už prijali opatrenia v tomto smere.

| — | v prípade presných a výslovných ustanovení alebo definícií uprednostniť transpozíciu odpisom; |
| --- | --- |

—

v prípade presných a výslovných ustanovení alebo definícií uprednostniť transpozíciu odpisom;

| — | umožniť transpozíciu konkrétnym odkazom na normatívne/výslovné ustanovenia smernice ako sú zoznamy, tabuľky uvádzajúce výrobky, látky a predmety, ktoré pokrýva smernica, vzory tlačív, osvedčenia uvedené v prílohe; odkaz musí byť konkrétny, pretože podľa názoru Súdneho dvora nemožno text vnútroštátneho práva so všeobecným odkazom na smernicu považovať za platné transpozičné ustanovenie (9). Holandsko, Slovensko, Rakúsko, Fínsko a Estónsko používajú tento spôsob transpozície technických príloh smerníc; |
| --- | --- |

—

umožniť transpozíciu konkrétnym odkazom na normatívne/výslovné ustanovenia smernice ako sú zoznamy, tabuľky uvádzajúce výrobky, látky a predmety, ktoré pokrýva smernica, vzory tlačív, osvedčenia uvedené v prílohe; odkaz musí byť konkrétny, pretože podľa názoru Súdneho dvora nemožno text vnútroštátneho práva so všeobecným odkazom na smernicu považovať za platné transpozičné ustanovenie (9). Holandsko, Slovensko, Rakúsko, Fínsko a Estónsko používajú tento spôsob transpozície technických príloh smerníc;

| — | prispôsobiť vnútroštátne transpozičné postupy v závislosti od pôsobnosti smernice pomocou zrýchlených postupov, avšak nesmie sa pritom zabúdať na povinné domáce konzultácie súvisiace s prijímaním normatívnych textov. |
| --- | --- |

—

prispôsobiť vnútroštátne transpozičné postupy v závislosti od pôsobnosti smernice pomocou zrýchlených postupov, avšak nesmie sa pritom zabúdať na povinné domáce konzultácie súvisiace s prijímaním normatívnych textov.

6.   Záver

| 6.1 | Lepšie uplatňovanie práva Spoločenstva, ako to žiada Komisia, je rozumným cieľom, ktorého dosiahnutie spočíva vo veľkej miere na členských štátoch, ktoré, ako sme konštatovali, sú vystavené zložitejším ťažkostiam ako sa na prvý pohľad zdá. |
| --- | --- |

6.1

Lepšie uplatňovanie práva Spoločenstva, ako to žiada Komisia, je rozumným cieľom, ktorého dosiahnutie spočíva vo veľkej miere na členských štátoch, ktoré, ako sme konštatovali, sú vystavené zložitejším ťažkostiam ako sa na prvý pohľad zdá.

| 6.2 | Členské štáty by nemali považovať transpozíciu smerníc za zámienku na úpravu častí vnútroštátnych právnych predpisov, na ktoré sa legislatíva Spoločenstva priamo nevzťahuje (tzv. gold plating) alebo na úpravu niektorých ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré by znížili úroveň práv občanov alebo podnikov, čo sa označuje ako downgrading, a zodpovednosť za zmeny by pripisovali „Bruselu“. |
| --- | --- |

6.2

Členské štáty by nemali považovať transpozíciu smerníc za zámienku na úpravu častí vnútroštátnych právnych predpisov, na ktoré sa legislatíva Spoločenstva priamo nevzťahuje (tzv. gold plating) alebo na úpravu niektorých ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré by znížili úroveň práv občanov alebo podnikov, čo sa označuje ako downgrading, a zodpovednosť za zmeny by pripisovali „Bruselu“.

| 6.3 | Členské štáty by mali systematickejšie využívať možnosti, ktoré im ponúka primárne právo (zakladajúce zmluvy Európskych spoločenstiev a Európskej únie) a pri transpozícii smerníc využívať kolektívne vyjednávanie, najmä v prípade smerníc zaoberajúcich sa sociálnymi a hospodárskymi otázkami. V závislosti od problematiky by organizácie občianskej spoločnosti mali byť v priebehu prípravného štádia transpozície (10) konzultované vo veciach zmien a doplnení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré sa majú pri tejto príležitosti vykonať. Kolektívne vyjednávanie a konzultácie môžu podporiť a uľahčiť neskoršie uplatňovanie práva Spoločenstva, pretože sa opierajú o občiansku spoločnosť. Konzultácie s občianskou spoločnosťou pred prijatím vnútroštátnych transpozičných opatrení totiž objasnia prijatie rozhodnutia orgánov verejnej moci, a tak orgánom štátnej správy umožnia získať názory sociálnych partnerov, odborníkov či zástupcov odborníkov z odvetvia, ktorého sa týkajú transpozičné ustanovenia. Majú nepochybne výchovný účinok, pretože týmto aktérom umožňujú lepšie poznať obsah budúcich reforiem. Najmä Spojené kráľovstvo, Dánsko, Fínsko a Švédsko pri konzultáciách so svojimi sociálnymi partnermi a ich poradnými orgánmi predkladajú spolu s transpozičným textom aj rad presných otázok týkajúcich sa tohto textu. |
| --- | --- |

6.3

Členské štáty by mali systematickejšie využívať možnosti, ktoré im ponúka primárne právo (zakladajúce zmluvy Európskych spoločenstiev a Európskej únie) a pri transpozícii smerníc využívať kolektívne vyjednávanie, najmä v prípade smerníc zaoberajúcich sa sociálnymi a hospodárskymi otázkami. V závislosti od problematiky by organizácie občianskej spoločnosti mali byť v priebehu prípravného štádia transpozície (10) konzultované vo veciach zmien a doplnení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré sa majú pri tejto príležitosti vykonať. Kolektívne vyjednávanie a konzultácie môžu podporiť a uľahčiť neskoršie uplatňovanie práva Spoločenstva, pretože sa opierajú o občiansku spoločnosť. Konzultácie s občianskou spoločnosťou pred prijatím vnútroštátnych transpozičných opatrení totiž objasnia prijatie rozhodnutia orgánov verejnej moci, a tak orgánom štátnej správy umožnia získať názory sociálnych partnerov, odborníkov či zástupcov odborníkov z odvetvia, ktorého sa týkajú transpozičné ustanovenia. Majú nepochybne výchovný účinok, pretože týmto aktérom umožňujú lepšie poznať obsah budúcich reforiem. Najmä Spojené kráľovstvo, Dánsko, Fínsko a Švédsko pri konzultáciách so svojimi sociálnymi partnermi a ich poradnými orgánmi predkladajú spolu s transpozičným textom aj rad presných otázok týkajúcich sa tohto textu.

| 6.4 | Vo väčšej miere by sa malo brať do úvahy vnútroštátne ústavné usporiadanie viacerých členských štátov (federálne štáty, regionálna decentralizácia a iné spôsoby prenosu suverénnych právomocí na úroveň nižšiu ako je štát). Lehoty na transpozíciu by sa občas mali predĺžiť v prípade ustanovení Spoločenstva, ktoré sa týkajú predovšetkým právomocí delegovaných na územné jednotky (regionálna politika, najvzdialenejšie regióny a ostrovy atď.). |
| --- | --- |

6.4

Vo väčšej miere by sa malo brať do úvahy vnútroštátne ústavné usporiadanie viacerých členských štátov (federálne štáty, regionálna decentralizácia a iné spôsoby prenosu suverénnych právomocí na úroveň nižšiu ako je štát). Lehoty na transpozíciu by sa občas mali predĺžiť v prípade ustanovení Spoločenstva, ktoré sa týkajú predovšetkým právomocí delegovaných na územné jednotky (regionálna politika, najvzdialenejšie regióny a ostrovy atď.).

| 6.5 | Národné parlamenty a regionálne parlamenty alebo zhromaždenia (napríklad v Škótsku, Belgicku alebo v nemeckých spolkových krajinách) sú do tohto procesu zvlášť zapojené a nesú zodpovednosť za transpozíciu práva Spoločenstva v oblastiach, v ktorých majú prenesené alebo konzultačné právomoci. Komisie alebo výbory, ktoré na tento účel zriaďujú, by mali organizovať verejné diskusie s odborníkmi a zástupcami zainteresovaných sektorov občianskej spoločnosti a mať osobitné právomoci plánovať prerokovanie návrhov transpozičných zákonov tak, aby naliehavá vnútroštátna legislatíva neodsunula prerokovanie vnútroštátnych transpozičných ustanovení na obdobie po uplynutí stanovenej lehoty. Naopak naliehavé opatrenia (delegovanie legislatívnej právomoci na výkonnú moc) by sa mohli použiť na mnohé oneskorené návrhy, ktoré sú pre politické strany v zásade nekonfliktné, aby sa podstatne znížilo množstvo nahromadených smerníc, ktoré sa netransponovali v stanovených lehotách. |
| --- | --- |

6.5

Národné parlamenty a regionálne parlamenty alebo zhromaždenia (napríklad v Škótsku, Belgicku alebo v nemeckých spolkových krajinách) sú do tohto procesu zvlášť zapojené a nesú zodpovednosť za transpozíciu práva Spoločenstva v oblastiach, v ktorých majú prenesené alebo konzultačné právomoci. Komisie alebo výbory, ktoré na tento účel zriaďujú, by mali organizovať verejné diskusie s odborníkmi a zástupcami zainteresovaných sektorov občianskej spoločnosti a mať osobitné právomoci plánovať prerokovanie návrhov transpozičných zákonov tak, aby naliehavá vnútroštátna legislatíva neodsunula prerokovanie vnútroštátnych transpozičných ustanovení na obdobie po uplynutí stanovenej lehoty. Naopak naliehavé opatrenia (delegovanie legislatívnej právomoci na výkonnú moc) by sa mohli použiť na mnohé oneskorené návrhy, ktoré sú pre politické strany v zásade nekonfliktné, aby sa podstatne znížilo množstvo nahromadených smerníc, ktoré sa netransponovali v stanovených lehotách.

| 6.6 | Niektoré členské štáty už zaviedli systémy určené na urýchlenie postupov prijímania transpozičných ustanovení, iné štáty zaviedli postupy zamerané na zlepšenie kvality transpozícií a niektoré štáty sa zatiaľ neodhodlali k žiadnym krokom a musia sa ešte prispôsobiť. Ministerstvá a parlamenty by mohli napríklad zriadiť oddelenie pre transpozíciu, ktoré by riadilo/usmerňovalo prácu súvisiacu s transpozíciou. Naskytuje sa skôr príležitosť modernizovať činnosť orgánov verejnej správy ako sa len podriaďovať požiadavkám, ktoré nastoľujú inštitúcie Spoločenstva, a to v prvom rade Európska komisia. Inými slovami ide o to, aby v procese európskej integrácie (11) každý plne prevzal na seba úlohu a zodpovednosť. |
| --- | --- |

6.6

Niektoré členské štáty už zaviedli systémy určené na urýchlenie postupov prijímania transpozičných ustanovení, iné štáty zaviedli postupy zamerané na zlepšenie kvality transpozícií a niektoré štáty sa zatiaľ neodhodlali k žiadnym krokom a musia sa ešte prispôsobiť. Ministerstvá a parlamenty by mohli napríklad zriadiť oddelenie pre transpozíciu, ktoré by riadilo/usmerňovalo prácu súvisiacu s transpozíciou. Naskytuje sa skôr príležitosť modernizovať činnosť orgánov verejnej správy ako sa len podriaďovať požiadavkám, ktoré nastoľujú inštitúcie Spoločenstva, a to v prvom rade Európska komisia. Inými slovami ide o to, aby v procese európskej integrácie (11) každý plne prevzal na seba úlohu a zodpovednosť.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Štúdia Štátnej rady Francúzska s názvom Lepšie začlenenie noriem Spoločenstva do vnútroštátneho práva (Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national), ktorú valné zhromaždenie Štátnej rady prijalo 22. februára 2007, Documentation Française, Paríž, 2007.

1

Lepšie začlenenie noriem Spoločenstva do vnútroštátneho práva

Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national)

(2)  SDES, 20. marca 1997, Komisia proti Nemecku, C 96/5, Zb. s. 1653.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, spravodajca: pán Van Iersel.

3

(4)  Pozri napr. SDES, 26. júna 2003, Komisia proti Francúzsku, C 233/10, Zb. s. I-66.

4

(5)  SDES, 19. septembra 2000, Linster, C 287/98, Zb. s. I-69.

5

(6)  Ustálená judikatúra Súdneho dvora, SDES, 23. mája 1985, Komisia proti Nemeckej federatívnej republike, 29/84, Zb. s. 1661; SDES, 8. júla 1987, Komisia proti Taliansku, 262/85, Zb. s. 3073, SDES, 10. mája 2001, Komisia proti Holandsku, C-144/99, Zb. s. I-3541.

6

(7)  Príspevok Štátnej rady Francúzska na XIX. konferencii Združenia štátnych rád a najvyšších správnych súdov Európskej únie, Haag, 14. – 15. júna 2004.

7

(8)  SDES, 15. júna 2006, Komisia proti Švédsku, C 459/04; Súdny dvor zamietol žalobu Komisie, ktorá bola toho názoru, že Švédsko si nesplnilo svoje povinnosti vyplývajúce zo smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci. Súdny dvor dospel k záveru, že smernica musí byť považovaná za „rámcovú smernicu“, ktorá ako taká neukladá úplnú harmonizáciu právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa pracovného prostredia.

8

(9)  SDES, 20. marca 1997, Komisia proti Nemecku, C 96/5, Zb. s. 1653 (pozri vyššie).

9

(10)  Spravodajca: pán Retureau, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006 a spravodajca: pán Van Iersel, Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006.

10

(11)  To je v podstate záver spomínanej štúdie Štátnej rady Francúzska s názvom Lepšie začlenenie noriem Spoločenstva do vnútroštátneho práva (Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national).

11

Lepšie začlenenie noriem Spoločenstva do vnútroštátneho práva

Pour une meilleure insertion des normes communautaires dans le droit national

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS, pokiaľ ide o obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov 2-(2-metoxyetoxy)etanolu, 2-(2-butoxyetoxy)etanolu, metyléndifenyl diizokyanátu, cyklohexánu a dusičnanu amónneho“

KOM(2007) 559 v konečnom znení – 2007/0200 (COD)

(2008/C 204/03)

Rada sa 23. októbra 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/769/EHS, pokiaľ ide o obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov 2-(2-metoxyetoxy)etanolu, 2-(2-butoxyetoxy)etanolu, metyléndifenyl diizokyanátu, cyklohexánu a dusičnanu amónneho“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. februára 2008. Spravodajcom bol pán Sears.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 125 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Cieľom tohto návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady predloženého zo strany Komisie je zmena a doplnenie smernice Rady 76/769/EHS pridaním obmedzení týkajúcich sa uvádzania na trh a používania piatich vzájomne nesúvisiacich látok. Štyri z týchto látok boli uvedené na pôvodných zoznamoch prioritných látok vypracovaných v rokoch 1994 až 2000. Navrhované opatrenia sa zaoberajú rizikami, ktoré môžu ohroziť iba širokú verejnosť. Posledná z menovaných látok, dusičnan amónny, je v dokumente uvedená v záujme zlepšenia bezpečnosti pri bežnom používaní hnojív na báze dusičnanu amónneho (poľnohospodári a distribútori) a v rámci boja proti terorizmu, konkrétne obmedzením prístupu prekurzorom výbušnín, čo bude mať dosah aj na predaj do maloobchodných sietí a verejnosti. |
| --- | --- |

1.1

Cieľom tohto návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady predloženého zo strany Komisie je zmena a doplnenie smernice Rady 76/769/EHS pridaním obmedzení týkajúcich sa uvádzania na trh a používania piatich vzájomne nesúvisiacich látok. Štyri z týchto látok boli uvedené na pôvodných zoznamoch prioritných látok vypracovaných v rokoch 1994 až 2000. Navrhované opatrenia sa zaoberajú rizikami, ktoré môžu ohroziť iba širokú verejnosť. Posledná z menovaných látok, dusičnan amónny, je v dokumente uvedená v záujme zlepšenia bezpečnosti pri bežnom používaní hnojív na báze dusičnanu amónneho (poľnohospodári a distribútori) a v rámci boja proti terorizmu, konkrétne obmedzením prístupu prekurzorom výbušnín, čo bude mať dosah aj na predaj do maloobchodných sietí a verejnosti.

| 1.2 | EHSV súhlasí s niektorými, no nie všetkými predloženými návrhmi. Podrobná argumentácia ku každej látke a prípravku, ktorý dané látky obsahuje je uvedená v bodoch 5 až 9.9. |
| --- | --- |

1.2

EHSV súhlasí s niektorými, no nie všetkými predloženými návrhmi. Podrobná argumentácia ku každej látke a prípravku, ktorý dané látky obsahuje je uvedená v bodoch 5 až 9.9.

| 1.3 | EHSV uznáva, že je to jedna z posledných zmien a doplnení smernice Rady 76/769/EHS pred tým, ako ju 1. júna 2009 nahradí nariadenie (ES) č. 1907/2006 (REACH). Avšak tak, ako aj v prípade predchádzajúcich zmien a doplnení, vyslovuje poľutovanie nad tým, že sa takýmto spôsobom spojili v rámci jedného celku vzájomne nesúvisiace látky a prípravky, a upozorňuje na dlhé meškania, ku ktorým došlo odvtedy, ako boli tieto látky v nariadení Rady (EHS) č. 793/93 po prvýkrát označené ako „prioritné“. Ak táto situácia vznikla v dôsledku nedostatočných zdrojov či nedostatočných odborných vedomostí v rámci Komisie alebo iných relevantných orgánov, vrátane novozaloženej chemickej agentúry v Helsinkách, je potrebné tento problém čo najskôr riešiť, a to rozhodne pred 1. júnom 2009. Výrobcovia musia tiež akceptovať, že sú povinní poskytnúť príslušné informácie v príhodnom čase počas hodnotenia rizika. Bez dodržania pravidiel výsledok rýchle stráca svoj zmysel. |
| --- | --- |

1.3

EHSV uznáva, že je to jedna z posledných zmien a doplnení smernice Rady 76/769/EHS pred tým, ako ju 1. júna 2009 nahradí nariadenie (ES) č. 1907/2006 (REACH). Avšak tak, ako aj v prípade predchádzajúcich zmien a doplnení, vyslovuje poľutovanie nad tým, že sa takýmto spôsobom spojili v rámci jedného celku vzájomne nesúvisiace látky a prípravky, a upozorňuje na dlhé meškania, ku ktorým došlo odvtedy, ako boli tieto látky v nariadení Rady (EHS) č. 793/93 po prvýkrát označené ako „prioritné“. Ak táto situácia vznikla v dôsledku nedostatočných zdrojov či nedostatočných odborných vedomostí v rámci Komisie alebo iných relevantných orgánov, vrátane novozaloženej chemickej agentúry v Helsinkách, je potrebné tento problém čo najskôr riešiť, a to rozhodne pred 1. júnom 2009. Výrobcovia musia tiež akceptovať, že sú povinní poskytnúť príslušné informácie v príhodnom čase počas hodnotenia rizika. Bez dodržania pravidiel výsledok rýchle stráca svoj zmysel.

| 1.4 | EHSV jednoznačne podporuje vyhlásenie Rady o boji proti terorizme a mnohé ďalšie kroky, ktoré boli na základe vyhlásenia prijaté. Výbor je presvedčený, že jeho úloha v tomto procese je kľúčová a v súčasnosti na túto tému vypracováva niekoľko stanovísk. Pre zabezpečenie dlhodobej bezpečnosti je rozhodujúce, aby sa zodpovední činitelia dohodli na tom, ktoré kroky sú primerané a ktoré legislatívne cesty je potrebné využiť v záujme zabezpečenia včasného a účinného riešenia zo strany všetkých zainteresovaných subjektov. |
| --- | --- |

1.4

EHSV jednoznačne podporuje vyhlásenie Rady o boji proti terorizme a mnohé ďalšie kroky, ktoré boli na základe vyhlásenia prijaté. Výbor je presvedčený, že jeho úloha v tomto procese je kľúčová a v súčasnosti na túto tému vypracováva niekoľko stanovísk. Pre zabezpečenie dlhodobej bezpečnosti je rozhodujúce, aby sa zodpovední činitelia dohodli na tom, ktoré kroky sú primerané a ktoré legislatívne cesty je potrebné využiť v záujme zabezpečenia včasného a účinného riešenia zo strany všetkých zainteresovaných subjektov.

2.   Úvod

| 2.1 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) nadobudne účinnosť 1. júna 2009. Nariadením sa zrušuje a nahrádza viacero existujúcich nariadení a smerníc Rady a Komisie, vrátane smernice Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o uvádzaní na trh a používaní niektorých nebezpečných látok a prípravkov. Uvedená smernica, ktorú tento návrh mení a dopĺňa, je určená na ochranu vnútorného trhu a súčasne na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. |
| --- | --- |

2.1

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) nadobudne účinnosť 1. júna 2009. Nariadením sa zrušuje a nahrádza viacero existujúcich nariadení a smerníc Rady a Komisie, vrátane smernice Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o uvádzaní na trh a používaní niektorých nebezpečných látok a prípravkov. Uvedená smernica, ktorú tento návrh mení a dopĺňa, je určená na ochranu vnútorného trhu a súčasne na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného prostredia.

| 2.2 | V Prílohe I smernice Rady 76/769/EHS sú stanovené špecifické obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov, ktoré boli schválené a zavedené počas predchádzajúcich 30 rokov. Tieto obmedzenia budú od 1. júna 2009 tvoriť základ Prílohy XVII nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH). |
| --- | --- |

2.2

V Prílohe I smernice Rady 76/769/EHS sú stanovené špecifické obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov, ktoré boli schválené a zavedené počas predchádzajúcich 30 rokov. Tieto obmedzenia budú od 1. júna 2009 tvoriť základ Prílohy XVII nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH).

| 2.3 | Predchádzajúce zmeny a doplnenia smernice Rady 76/769/EHS (t. j. pridanie ďalších reštriktívnych opatrení) mali podobu smerníc, ktoré vyžadovali implementáciu zo strany členských štátov. Tento návrh Komisie má formu rozhodnutia, a teda nebude vyžadovať transpozíciu do vnútroštátnych právnych predpisov. V opačnom prípade by musel byť zrušený 1. júna 2009, keď nadobudne účinnosť nariadenie (ES) č. 1907/2006 (REACH). |
| --- | --- |

2.3

Predchádzajúce zmeny a doplnenia smernice Rady 76/769/EHS (t. j. pridanie ďalších reštriktívnych opatrení) mali podobu smerníc, ktoré vyžadovali implementáciu zo strany členských štátov. Tento návrh Komisie má formu rozhodnutia, a teda nebude vyžadovať transpozíciu do vnútroštátnych právnych predpisov. V opačnom prípade by musel byť zrušený 1. júna 2009, keď nadobudne účinnosť nariadenie (ES) č. 1907/2006 (REACH).

| 2.4 | Je zrejmé, že konečný návrh vypracovaný v súlade so smernicou Rady 76/769/EHS bude predložený v najbližších mesiacoch, čo sa týka aj rozhodnutia o obmedzeniach uvádzania na trh a používania dichlórmetánu. Všetky ďalšie návrhy na obmedzenie uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov budú spadať do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH). |
| --- | --- |

2.4

Je zrejmé, že konečný návrh vypracovaný v súlade so smernicou Rady 76/769/EHS bude predložený v najbližších mesiacoch, čo sa týka aj rozhodnutia o obmedzeniach uvádzania na trh a používania dichlórmetánu. Všetky ďalšie návrhy na obmedzenie uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov budú spadať do pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH).

| 2.5 | Látky (a akékoľvek prípravky, ktoré tieto látky obsahujú), v prípade ktorých sa považovalo za potrebné uplatňovať obmedzenia týkajúce sa ich uvádzania na trh a používania boli vo všeobecnosti stanovené na základe hodnotení určitých „prioritných látok“ podľa nariadenia Rady (EHS) 793/93. Boli vypracované štyri prioritné zoznamy pre hodnotenie (posledný z nich je z 30. októbra 2000), ktoré majú príslušné orgány implementovať v jednotlivých členských štátoch. K 83 zo 141 látok uvedených v zozname bola vypracovaná konečná správa o hodnotení rizika. Príslušné vedecké komisie EÚ vyhodnotili 39 z týchto látok a výsledky boli zverejnené Úradnom vestníku EÚ. Pre 22 z týchto látok boli prijaté reštriktívne opatrenia. Reštriktívne opatrenia pre ďalšie štyri látky (opísané a analyzované v bodoch 5 až 9.9 ako DEGME, DEGBE, MDI a cyklohexán) sú uvedené v tomto návrhu. |
| --- | --- |

2.5

Látky (a akékoľvek prípravky, ktoré tieto látky obsahujú), v prípade ktorých sa považovalo za potrebné uplatňovať obmedzenia týkajúce sa ich uvádzania na trh a používania boli vo všeobecnosti stanovené na základe hodnotení určitých „prioritných látok“ podľa nariadenia Rady (EHS) 793/93. Boli vypracované štyri prioritné zoznamy pre hodnotenie (posledný z nich je z 30. októbra 2000), ktoré majú príslušné orgány implementovať v jednotlivých členských štátoch. K 83 zo 141 látok uvedených v zozname bola vypracovaná konečná správa o hodnotení rizika. Príslušné vedecké komisie EÚ vyhodnotili 39 z týchto látok a výsledky boli zverejnené Úradnom vestníku EÚ. Pre 22 z týchto látok boli prijaté reštriktívne opatrenia. Reštriktívne opatrenia pre ďalšie štyri látky (opísané a analyzované v bodoch 5 až 9.9 ako DEGME, DEGBE, MDI a cyklohexán) sú uvedené v tomto návrhu.

| 2.6 | Pomalý pokrok dosiahnutý v rámci uplatňovania tohto nariadenia bol označený za jeden z hlavných dôvodov zavedenia nového prístupu pre všetky „existujúce“ látky v rámci nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH). Nariadenie Rady (EHS) č. 793/93 bude preto 1. júna 2009 zrušené. |
| --- | --- |

2.6

Pomalý pokrok dosiahnutý v rámci uplatňovania tohto nariadenia bol označený za jeden z hlavných dôvodov zavedenia nového prístupu pre všetky „existujúce“ látky v rámci nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH). Nariadenie Rady (EHS) č. 793/93 bude preto 1. júna 2009 zrušené.

| 2.7 | Na žiadosť členských štátov sa pozornosť venovala aj ďalším problémom: mnohé látky, ktoré neboli zaradené do pôvodných štyroch prioritných zoznamov boli tiež hodnotené z hľadiska ich vplyvu na ľudské zdravie a životné prostredie, a boli vypracované aj návrhy na obmedzenie ich uvádzania na trh a používania. Do tejto kategórie je zahrnutý aj dusičnan amónny. |
| --- | --- |

2.7

Na žiadosť členských štátov sa pozornosť venovala aj ďalším problémom: mnohé látky, ktoré neboli zaradené do pôvodných štyroch prioritných zoznamov boli tiež hodnotené z hľadiska ich vplyvu na ľudské zdravie a životné prostredie, a boli vypracované aj návrhy na obmedzenie ich uvádzania na trh a používania. Do tejto kategórie je zahrnutý aj dusičnan amónny.

| 2.8 | Dusičnan amónny predstavuje osobitný a špecifický prípad: jeho vlastnosti sú všeobecne známe, a preto sa nevyžadovalo hodnotenie jeho vplyvu na ľudské zdravie či životné prostredie. Na celom svete sa dlhé roky používal v obrovských množstvách ako dusíkaté hnojivo a jeho použitie na profesionálnej báze alebo bežnými spotrebiteľmi v domácnostiach nepredstavuje žiadne nepredvídateľné riziko. Bohužiaľ je však aj účinnou, lacnou a často používanou zložkou výbušnín, či už na legitímne využívanie pri odstreľovaní na priemyselné či vojenské účely alebo na protizákonné využívanie v prípade teroristov. Práve z týchto dôvodov sa podľa smernice Rady 76/769/EHS uplatňujú obmedzenia na jeho uvádzanie na trh a používanie. |
| --- | --- |

2.8

Dusičnan amónny predstavuje osobitný a špecifický prípad: jeho vlastnosti sú všeobecne známe, a preto sa nevyžadovalo hodnotenie jeho vplyvu na ľudské zdravie či životné prostredie. Na celom svete sa dlhé roky používal v obrovských množstvách ako dusíkaté hnojivo a jeho použitie na profesionálnej báze alebo bežnými spotrebiteľmi v domácnostiach nepredstavuje žiadne nepredvídateľné riziko. Bohužiaľ je však aj účinnou, lacnou a často používanou zložkou výbušnín, či už na legitímne využívanie pri odstreľovaní na priemyselné či vojenské účely alebo na protizákonné využívanie v prípade teroristov. Práve z týchto dôvodov sa podľa smernice Rady 76/769/EHS uplatňujú obmedzenia na jeho uvádzanie na trh a používanie.

| 2.9 | Bolo možné zvoliť aj iný základ pre vypracovanie právnych predpisov týkajúcich sa terorizmu či prekurzorov výbušnín, ale podľa súčasnej Zmluvy o EÚ by to vyžadovalo jednomyseľný súhlas všetkých členských štátov. Tento postup sa po prijatí Lisabonskej zmluvy zmení, no jej ratifikácia všetkými členskými štátmi si ešte vyžiada istý čas. |
| --- | --- |

2.9

Bolo možné zvoliť aj iný základ pre vypracovanie právnych predpisov týkajúcich sa terorizmu či prekurzorov výbušnín, ale podľa súčasnej Zmluvy o EÚ by to vyžadovalo jednomyseľný súhlas všetkých členských štátov. Tento postup sa po prijatí Lisabonskej zmluvy zmení, no jej ratifikácia všetkými členskými štátmi si ešte vyžiada istý čas.

| 2.10 | Je zrejmé, že drogy a prekurzory výbušnín budú pravdepodobne zahrnuté do Prílohy XVII nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH). Na základe toho sa uvedené kroky považujú v súčasnosti za vhodné. |
| --- | --- |

2.10

Je zrejmé, že drogy a prekurzory výbušnín budú pravdepodobne zahrnuté do Prílohy XVII nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH). Na základe toho sa uvedené kroky považujú v súčasnosti za vhodné.

| 2.11 | Všetky uvedené opatrenia sa týkajú existujúcich látok, čiže 100 195 látok, ktoré boli považované za prítomné na trhu Európskeho spoločenstva v období medzi 1. januárom 1971 a 18. septembrom 1981. Európsky zoznam existujúcich komerčných chemických látok (EINECS), ktorý je súpisom všetkých týchto látok, bol uverejnený v Úradnom vestníku ES v roku 1990. Látky, ktoré boli uvedené na trh po 18. septembri 1981, sú označované ako „nové“ a v záujme ochrany ľudského zdravia a životného prostredia je o nich potrebné predložiť podrobné oznámenie pred ich uvedením na trh. |
| --- | --- |

2.11

Všetky uvedené opatrenia sa týkajú existujúcich látok, čiže 100 195 látok, ktoré boli považované za prítomné na trhu Európskeho spoločenstva v období medzi 1. januárom 1971 a 18. septembrom 1981. Európsky zoznam existujúcich komerčných chemických látok (EINECS), ktorý je súpisom všetkých týchto látok, bol uverejnený v Úradnom vestníku ES v roku 1990. Látky, ktoré boli uvedené na trh po 18. septembri 1981, sú označované ako „nové“ a v záujme ochrany ľudského zdravia a životného prostredia je o nich potrebné predložiť podrobné oznámenie pred ich uvedením na trh.

3.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 3.1 | Zámerom návrhu Komisie je chrániť ľudské zdravie, osobitne zdravie spotrebiteľov, a zároveň chrániť vnútorný trh pred rizikami, ktoré môžu spôsobiť tri látky (DEGME, DEGBE a cyklohexán) uvedené na prvom prioritnom zozname z 25. mája 1994 a jedna látka (MDI) uvedená na treťom prioritnom zozname z 27. januára 1997, v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (EHS) č. 793/93. |
| --- | --- |

3.1

Zámerom návrhu Komisie je chrániť ľudské zdravie, osobitne zdravie spotrebiteľov, a zároveň chrániť vnútorný trh pred rizikami, ktoré môžu spôsobiť tri látky (DEGME, DEGBE a cyklohexán) uvedené na prvom prioritnom zozname z 25. mája 1994 a jedna látka (MDI) uvedená na treťom prioritnom zozname z 27. januára 1997, v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (EHS) č. 793/93.

| 3.2 | V súlade s odporúčaním Komisie 1999/721/ES z 12. októbra 1999 a následnými podobnými odporúčaniami o výsledkoch hodnotenia rizika a stratégii na zníženie rizika pri viacerých látkach, sa navrhuje rad konkrétnych a veľmi podrobných obmedzení, ktoré sa budú týkať výhradne predaja širokej verejnosti a nebudú mať dosah na pracovné podmienky či životné prostredie. Náklady pre priemysel a spoločnosť vo všeobecnosti sa hodnotia ako minimálne, a preto sa navrhované opatrenia považujú za primerané vzhľadom na identifikované riziká. V prípade prípravkov s obsahom MDI sa vyžaduje predložiť dodatočné údaje o ich vplyve na zdravie. |
| --- | --- |

3.2

V súlade s odporúčaním Komisie 1999/721/ES z 12. októbra 1999 a následnými podobnými odporúčaniami o výsledkoch hodnotenia rizika a stratégii na zníženie rizika pri viacerých látkach, sa navrhuje rad konkrétnych a veľmi podrobných obmedzení, ktoré sa budú týkať výhradne predaja širokej verejnosti a nebudú mať dosah na pracovné podmienky či životné prostredie. Náklady pre priemysel a spoločnosť vo všeobecnosti sa hodnotia ako minimálne, a preto sa navrhované opatrenia považujú za primerané vzhľadom na identifikované riziká. V prípade prípravkov s obsahom MDI sa vyžaduje predložiť dodatočné údaje o ich vplyve na zdravie.

| 3.3 | Piata látka, dusičnan amónny, ktorá má široké využitie ako hnojivo, bola pridaná kvôli svojej oxidačnej schopnosti, no predovšetkým kvôli svojej výbušnosti pri miešaní s inými látkami. Zámerom navrhovaných obmedzení je dosiahnuť, aby všetky hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho spĺňali spoločné bezpečnostné normy a aby sa obmedzil sortiment výrobkov s obsahom dusičnanu amónneho určených pre širokú verejnosť, čím by sa obmedzilo množstvo uvedenej látky, ktoré by sa dalo ľahko použiť na nelegálne účely. Dá sa povedať, že obmedzenie by bolo v záujme ochrany zdravia a bezpečnosti širokej verejnosti. Toto obmedzenie sa nebude týkať profesionálnych používateľov (poľnohospodárov a oficiálnych výrobcov výbušnín). Hoci je ťažké kvantifikovať náklady (a prínosy) obmedzenia, považujú sa za primerané vzhľadom k identifikovaným rizikám (a navrhovaným opatreniam). |
| --- | --- |

3.3

Piata látka, dusičnan amónny, ktorá má široké využitie ako hnojivo, bola pridaná kvôli svojej oxidačnej schopnosti, no predovšetkým kvôli svojej výbušnosti pri miešaní s inými látkami. Zámerom navrhovaných obmedzení je dosiahnuť, aby všetky hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho spĺňali spoločné bezpečnostné normy a aby sa obmedzil sortiment výrobkov s obsahom dusičnanu amónneho určených pre širokú verejnosť, čím by sa obmedzilo množstvo uvedenej látky, ktoré by sa dalo ľahko použiť na nelegálne účely. Dá sa povedať, že obmedzenie by bolo v záujme ochrany zdravia a bezpečnosti širokej verejnosti. Toto obmedzenie sa nebude týkať profesionálnych používateľov (poľnohospodárov a oficiálnych výrobcov výbušnín). Hoci je ťažké kvantifikovať náklady (a prínosy) obmedzenia, považujú sa za primerané vzhľadom k identifikovaným rizikám (a navrhovaným opatreniam).

| 3.4 | Toto rozhodnutie by nadobudlo účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku EÚ. |
| --- | --- |

3.4

Toto rozhodnutie by nadobudlo účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku EÚ.

| 3.5 | Návrh dopĺňa odôvodnenie, pracovný dokument útvarov Komisie (správa o hodnotení vplyvu) a pre štyri látky hodnotené na základe nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 aj obsiahle a podrobné správy o hodnotení rizika. Správy vydal Európsky úrad pre chemikálie spolu s ďalšími informačnými materiálmi, či už kritickými alebo s podporným stanoviskom. Tieto materiály vypracovali rôzne vedecké výbory a iné orgány, ktoré pomohli pripraviť alebo vyhodnotiť príslušné údaje. |
| --- | --- |

3.5

Návrh dopĺňa odôvodnenie, pracovný dokument útvarov Komisie (správa o hodnotení vplyvu) a pre štyri látky hodnotené na základe nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 aj obsiahle a podrobné správy o hodnotení rizika. Správy vydal Európsky úrad pre chemikálie spolu s ďalšími informačnými materiálmi, či už kritickými alebo s podporným stanoviskom. Tieto materiály vypracovali rôzne vedecké výbory a iné orgány, ktoré pomohli pripraviť alebo vyhodnotiť príslušné údaje.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Predložený návrh sa, rovnako tak ako mnohé z pozmeňovacích návrhov k smernici Rady 76/769/EHS, zaoberá navzájom nesúvisiacimi látkami. Pre zachovanie prehľadnosti budú jednotlivé látky analyzované osobitne. |
| --- | --- |

4.1

Predložený návrh sa, rovnako tak ako mnohé z pozmeňovacích návrhov k smernici Rady 76/769/EHS, zaoberá navzájom nesúvisiacimi látkami. Pre zachovanie prehľadnosti budú jednotlivé látky analyzované osobitne.

5.   2-(2-metoxyetoxy)etanol (DEGME)

| 5.1 | DEGME je glykoléter s vysokým bodom varu miešateľný s vodou, ktorý sa zvyčajne používa ako medziprodukt v syntetickej chémii, pomocné rozpúšťadlo v rozličných dekoračných výrobkoch do domácnosti alebo pri nízkych teplotách ako nemrznúca látka, napríklad v palivách do lietadiel. Správa o hodnotení rizika vypracovaná pre holandskú vládu, ktorá bola dokončená v júli 1999 hovorí, že celková produkcia DEGME v Európe bola na začiatku 90. rokov približne 20 tisíc ton, z ktorých čosi vyše polovice bolo určených na vývoz. |
| --- | --- |

5.1

DEGME je glykoléter s vysokým bodom varu miešateľný s vodou, ktorý sa zvyčajne používa ako medziprodukt v syntetickej chémii, pomocné rozpúšťadlo v rozličných dekoračných výrobkoch do domácnosti alebo pri nízkych teplotách ako nemrznúca látka, napríklad v palivách do lietadiel. Správa o hodnotení rizika vypracovaná pre holandskú vládu, ktorá bola dokončená v júli 1999 hovorí, že celková produkcia DEGME v Európe bola na začiatku 90. rokov približne 20 tisíc ton, z ktorých čosi vyše polovice bolo určených na vývoz.

| 5.2 | Spotrebitelia sa mohli dostať do styku s látkou vo farbách a odstraňovačoch náterov určených pre domácich majstrov. Ako sa dá predpokladať na základe jeho fyzikálnych vlastností, DEGME sa ľahko vstrebáva cez kožu a v prípade absencie pravidelného a zaručeného používania ochranného oblečenia hrozilo spotrebiteľom riziko spôsobené stykom látky s pokožkou. |
| --- | --- |

5.2

Spotrebitelia sa mohli dostať do styku s látkou vo farbách a odstraňovačoch náterov určených pre domácich majstrov. Ako sa dá predpokladať na základe jeho fyzikálnych vlastností, DEGME sa ľahko vstrebáva cez kožu a v prípade absencie pravidelného a zaručeného používania ochranného oblečenia hrozilo spotrebiteľom riziko spôsobené stykom látky s pokožkou.

| 5.3 | Podľa najnovších štúdií bol DEGME vo všetkých farbách a odstraňovačoch náterov dostupných širokej verejnosti nahradený inými rozpúšťadlami. Je preto potrebné prijať vhodné opatrenia na udržanie tohto stavu pre výrobky vyrobené alebo dovezené do EÚ. Návrh zaručuje, že 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia, nebude DEGME ako zložka farieb a odstraňovačov náterov v koncentrácii rovnej alebo vyššej ako 0,1 % hmotnostných (čiže v akejkoľvek koncentrácii vyššej ako tej, ktorá bola spôsobená kontamináciou dovolenými zložkami alebo spolupôsobením s dovolenými zložkami), umiestnený na trh. Priemyselné odvetvia, ktorých sa toto obmedzenie dotýka, to považujú za primeranú reakciu. EHSV preto podporuje obmedzenie uvádzania na trh a používania DEGME. |
| --- | --- |

5.3

Podľa najnovších štúdií bol DEGME vo všetkých farbách a odstraňovačoch náterov dostupných širokej verejnosti nahradený inými rozpúšťadlami. Je preto potrebné prijať vhodné opatrenia na udržanie tohto stavu pre výrobky vyrobené alebo dovezené do EÚ. Návrh zaručuje, že 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia, nebude DEGME ako zložka farieb a odstraňovačov náterov v koncentrácii rovnej alebo vyššej ako 0,1 % hmotnostných (čiže v akejkoľvek koncentrácii vyššej ako tej, ktorá bola spôsobená kontamináciou dovolenými zložkami alebo spolupôsobením s dovolenými zložkami), umiestnený na trh. Priemyselné odvetvia, ktorých sa toto obmedzenie dotýka, to považujú za primeranú reakciu. EHSV preto podporuje obmedzenie uvádzania na trh a používania DEGME.

6.   2-(2-butoxyetoxy)etanol (DEGBE)

| 6.1 | DEGBA patrí takisto do skupiny glykoléterov. Má trochu vyšší bod varu ako DEGME, ale má podobné fyzikálne vlastnosti, vrátane miešateľnosti s vodou. Často sa používa ako rozpúšťadlo vo farbách na báze vody, v ktorých napomáha tvorbe filmu a zvyšuje odolnosť náteru, vďaka čomu nie je potrebné náter tak často nanášať a zároveň sa tým obmedzí riziko styku s látkou. Správa o hodnotení rizika odhaduje celkovú výrobu DEGBE v Európe v roku 1994 na 46 tisíc ton. Do roku 2000 vzrástol objem výroby na 58 tisíc ton, z ktorých 33 tisíc bolo použitých vo farbách. |
| --- | --- |

6.1

DEGBA patrí takisto do skupiny glykoléterov. Má trochu vyšší bod varu ako DEGME, ale má podobné fyzikálne vlastnosti, vrátane miešateľnosti s vodou. Často sa používa ako rozpúšťadlo vo farbách na báze vody, v ktorých napomáha tvorbe filmu a zvyšuje odolnosť náteru, vďaka čomu nie je potrebné náter tak často nanášať a zároveň sa tým obmedzí riziko styku s látkou. Správa o hodnotení rizika odhaduje celkovú výrobu DEGBE v Európe v roku 1994 na 46 tisíc ton. Do roku 2000 vzrástol objem výroby na 58 tisíc ton, z ktorých 33 tisíc bolo použitých vo farbách.

| 6.2 | Podľa správy o hodnotení rizika existuje pre spotrebiteľov pri vdýchnutí drobných kvapiek farieb na báze vody s obsahom DEGBE, ktoré sa nanášajú striekaním, riziko podráždenia dýchacích ciest. Vdychovanie výparov pri nanášaní farieb štetcom alebo valčekom nie je z toxikologického hľadiska nebezpečné. |
| --- | --- |

6.2

Podľa správy o hodnotení rizika existuje pre spotrebiteľov pri vdýchnutí drobných kvapiek farieb na báze vody s obsahom DEGBE, ktoré sa nanášajú striekaním, riziko podráždenia dýchacích ciest. Vdychovanie výparov pri nanášaní farieb štetcom alebo valčekom nie je z toxikologického hľadiska nebezpečné.

| 6.3 | Na základe dôkazov získaných po dokončení správy o hodnotení rizika v roku 1999 a vzhľadom na to, že DEGBE ako dôležitú zložku farieb na vodnej báze je ťažké nahradiť, bola maximálna koncentrácia DEGBE stanovená na 3 % hmotnosti vo farbách, ktoré sa nanášajú striekaním, čo sa považuje na postačujúce na ochranu zdravia spotrebiteľov. Farby s vyšším obsahom DEGBE môžu byť umiestnené na trh pre širokú verejnosť, avšak iba s označením „Nepoužívajte v zariadeniach na striekanie farieb“. Toto obmedzenie sa netýka predaja pre profesionálnych používateľov, ktorí budú s oveľa väčšou pravdepodobnosťou používať ochranné prostriedky. Distribučné kanály pre tieto dve cieľové skupiny sú dostatočne oddelené na to, aby umožnili toto opatrenie. |
| --- | --- |

6.3

Na základe dôkazov získaných po dokončení správy o hodnotení rizika v roku 1999 a vzhľadom na to, že DEGBE ako dôležitú zložku farieb na vodnej báze je ťažké nahradiť, bola maximálna koncentrácia DEGBE stanovená na 3 % hmotnosti vo farbách, ktoré sa nanášajú striekaním, čo sa považuje na postačujúce na ochranu zdravia spotrebiteľov. Farby s vyšším obsahom DEGBE môžu byť umiestnené na trh pre širokú verejnosť, avšak iba s označením „Nepoužívajte v zariadeniach na striekanie farieb“. Toto obmedzenie sa netýka predaja pre profesionálnych používateľov, ktorí budú s oveľa väčšou pravdepodobnosťou používať ochranné prostriedky. Distribučné kanály pre tieto dve cieľové skupiny sú dostatočne oddelené na to, aby umožnili toto opatrenie.

| 6.4 | Uvedené opatrenia nadobudnú účinnosť 18 až 24 mesiacov po vstupe rozhodnutia do platnosti, aby sa umožnila potrebná zmena formulácie a značenia. Priemyselné odvetvia, ktorých sa toto obmedzenie dotýka, to považujú za primeranú reakciu. EHSV preto podporuje obmedzenie uvádzania na trh a používania DEGBE, pretože to považuje za vhodný spôsob ochrany zdravia spotrebiteľov a vnútorného trhu. |
| --- | --- |

6.4

Uvedené opatrenia nadobudnú účinnosť 18 až 24 mesiacov po vstupe rozhodnutia do platnosti, aby sa umožnila potrebná zmena formulácie a značenia. Priemyselné odvetvia, ktorých sa toto obmedzenie dotýka, to považujú za primeranú reakciu. EHSV preto podporuje obmedzenie uvádzania na trh a používania DEGBE, pretože to považuje za vhodný spôsob ochrany zdravia spotrebiteľov a vnútorného trhu.

7.   Metyléndifenyl diizokyanát (MDI)

| 7.1 | MDI je názov zmesi podobných produktov (izomérov), ktoré by v čistom stave boli pevnou voskovou látkou, ale oveľa častejšie sa vyskytujú ako vysoko reaktívna viskózna hnedá kvapalina. Podľa správy o hodnotení rizika prekročila svetová produkcia MDI v roku 1996 úroveň 2,5 milióna ton, z ktorých najmenej 500 tisíc ton bolo vyrobených v EÚ. MDI vytvára v prítomnosti ľahkých alkoholický cukrov alebo glykolov (či dokonca aj vody) a hnacieho plynu veľmi rýchlo polyuretánové peny. Tieto peny môžu byť pevné alebo pružné a nachádzajú široké uplatnenie v stavebníctve a iných odvetviach ako stavebné dielce, izolačné nátery, tmely, formy na odlievanie a lepidlá. |
| --- | --- |

7.1

MDI je názov zmesi podobných produktov (izomérov), ktoré by v čistom stave boli pevnou voskovou látkou, ale oveľa častejšie sa vyskytujú ako vysoko reaktívna viskózna hnedá kvapalina. Podľa správy o hodnotení rizika prekročila svetová produkcia MDI v roku 1996 úroveň 2,5 milióna ton, z ktorých najmenej 500 tisíc ton bolo vyrobených v EÚ. MDI vytvára v prítomnosti ľahkých alkoholický cukrov alebo glykolov (či dokonca aj vody) a hnacieho plynu veľmi rýchlo polyuretánové peny. Tieto peny môžu byť pevné alebo pružné a nachádzajú široké uplatnenie v stavebníctve a iných odvetviach ako stavebné dielce, izolačné nátery, tmely, formy na odlievanie a lepidlá.

| 7.2 | Spotrebitelia sa dostávajú do styku s MDI predovšetkým vo forme jednozložkových pien, ktoré sú určené pre domácich majstrov a slúžia na vyplnenie nerovností v omietke alebo murive, alebo na utesnenie novo osadených dverí alebo okien. Celkový predaj MDI pre túto cieľovú skupinu dosahuje objem 10 tisíc ton ročne. To znamená 36 miliónov plechoviek ročne pre bežných spotrebiteľov a ďalších 134 miliónov ročne pre profesionálnych používateľov. Používanie náhradných prostriedkov, napríklad sklených vlákien na utesnenie okien, nie je také jednoduché a prináša so sebou iné riziká. |
| --- | --- |

7.2

Spotrebitelia sa dostávajú do styku s MDI predovšetkým vo forme jednozložkových pien, ktoré sú určené pre domácich majstrov a slúžia na vyplnenie nerovností v omietke alebo murive, alebo na utesnenie novo osadených dverí alebo okien. Celkový predaj MDI pre túto cieľovú skupinu dosahuje objem 10 tisíc ton ročne. To znamená 36 miliónov plechoviek ročne pre bežných spotrebiteľov a ďalších 134 miliónov ročne pre profesionálnych používateľov. Používanie náhradných prostriedkov, napríklad sklených vlákien na utesnenie okien, nie je také jednoduché a prináša so sebou iné riziká.

| 7.3 | Nie je jednoduché vyčísliť riziko pre spotrebiteľov pri vystavení a senzibilizácii pokožky a dýchacích ciest na základe skúseností s vystavením na pracoviskách. Je ťažké získať čisté vzorky izomérov. MDI prudko reaguje s vodou a vytvára sa pritom inertná nerozpustná pevná látka, čo komplikuje štandardné testovanie rizika. Bežný spôsob akým spotrebitelia nanášajú produkt s obsahom MDI je striekanie z ručne vytláčanej kartuše s dýzou, pričom objem spotrebiteľského balenia obmedzuje dostupné množstvo produktu. Balenie štandardnej veľkosti sa vyprázdni v priebehu 2 – 4 minút. Vďaka prítomnosti vodnej pary vo vzduchu sa MDI vylučuje a produkt rýchlo tuhne. Výsledný pevný produkt je inertný a nie je nebezpečný. Produkt s obsahom MDI sa pravdepodobne používa iba príležitostne (na vyplnenie škár, dverí a okien) a nie často (v prípade väčšiny používateľov), a teda sa intenzita vystavenia MDI určite nedá porovnať s podmienkami v dielňach. Ako to už býva v prípade domácich majstrov, osobné ochranné prostriedky môžu, ale nemusia byť použité. |
| --- | --- |

7.3

Nie je jednoduché vyčísliť riziko pre spotrebiteľov pri vystavení a senzibilizácii pokožky a dýchacích ciest na základe skúseností s vystavením na pracoviskách. Je ťažké získať čisté vzorky izomérov. MDI prudko reaguje s vodou a vytvára sa pritom inertná nerozpustná pevná látka, čo komplikuje štandardné testovanie rizika. Bežný spôsob akým spotrebitelia nanášajú produkt s obsahom MDI je striekanie z ručne vytláčanej kartuše s dýzou, pričom objem spotrebiteľského balenia obmedzuje dostupné množstvo produktu. Balenie štandardnej veľkosti sa vyprázdni v priebehu 2 – 4 minút. Vďaka prítomnosti vodnej pary vo vzduchu sa MDI vylučuje a produkt rýchlo tuhne. Výsledný pevný produkt je inertný a nie je nebezpečný. Produkt s obsahom MDI sa pravdepodobne používa iba príležitostne (na vyplnenie škár, dverí a okien) a nie často (v prípade väčšiny používateľov), a teda sa intenzita vystavenia MDI určite nedá porovnať s podmienkami v dielňach. Ako to už býva v prípade domácich majstrov, osobné ochranné prostriedky môžu, ale nemusia byť použité.

| 7.4 | Vzhľadom na uvedené nie je prekvapením, že hoci teoreticky existuje určité riziko, je ťažké, ba až nemožné, identifikovať prípady kožnej alebo respiračnej senzibilizácie u širokej verejnosti (alebo aj v prípade pracovísk, kde sa dajú zaviesť vhodné ochranné opatrenia). Na druhej strane to však znamená, že je oveľa ťažšie zvoliť primeranú, nákladovo efektívnu a rozumnú reakciu. |
| --- | --- |

7.4

Vzhľadom na uvedené nie je prekvapením, že hoci teoreticky existuje určité riziko, je ťažké, ba až nemožné, identifikovať prípady kožnej alebo respiračnej senzibilizácie u širokej verejnosti (alebo aj v prípade pracovísk, kde sa dajú zaviesť vhodné ochranné opatrenia). Na druhej strane to však znamená, že je oveľa ťažšie zvoliť primeranú, nákladovo efektívnu a rozumnú reakciu.

| 7.5 | V tejto súvislosti hodnotenie dopadu rozumne upozorňuje na skutočnosť, že ku každému predanému baleniu produktu s obsahom MDI sa dajú, ba dokonca by sa mali, priložiť ľahké a lacné polyetylénové rukavice, ktoré úplne postačujú pre príležitostné použitie produktu širokou verejnosťou. Avšak masívne a odolné neoprénové alebo nitrilové rukavice potrebné pre profesionálne použitie sa nedajú tak ľahko priložiť. Avšak ľahké bavlnené rúško, ktoré je možné priložiť ku každému predanému baleniu, by v prípade ozajstného ohrozenia zdravia bolo neúčinné, zatiaľ čo kompletná plynová maska chrániaca proti širokému spektru plynov by stála desaťkrát viac ako jedno balenie produktu a nie je zaručené, že sa maska použije, keď to bude potrebné. |
| --- | --- |

7.5

V tejto súvislosti hodnotenie dopadu rozumne upozorňuje na skutočnosť, že ku každému predanému baleniu produktu s obsahom MDI sa dajú, ba dokonca by sa mali, priložiť ľahké a lacné polyetylénové rukavice, ktoré úplne postačujú pre príležitostné použitie produktu širokou verejnosťou. Avšak masívne a odolné neoprénové alebo nitrilové rukavice potrebné pre profesionálne použitie sa nedajú tak ľahko priložiť. Avšak ľahké bavlnené rúško, ktoré je možné priložiť ku každému predanému baleniu, by v prípade ozajstného ohrozenia zdravia bolo neúčinné, zatiaľ čo kompletná plynová maska chrániaca proti širokému spektru plynov by stála desaťkrát viac ako jedno balenie produktu a nie je zaručené, že sa maska použije, keď to bude potrebné.

| 7.6 | Komisia preto navrhuje, aby sa ku každému baleniu určenému na predaj širokej verejnosti priložili polyetylénové rukavice (napríklad poskladané vo vrchnáku) a aby bolo na každom balení primerane vyznačené možné nebezpečenstvo (netypických) alergických reakcií na MDI u osôb zo zvýšenou citlivosťou, alebo astmatických reakcií (u osôb trpiacich na astmu), respektíve kožných reakcií (u osôb, ktoré už majú určité kožné problémy). |
| --- | --- |

7.6

Komisia preto navrhuje, aby sa ku každému baleniu určenému na predaj širokej verejnosti priložili polyetylénové rukavice (napríklad poskladané vo vrchnáku) a aby bolo na každom balení primerane vyznačené možné nebezpečenstvo (netypických) alergických reakcií na MDI u osôb zo zvýšenou citlivosťou, alebo astmatických reakcií (u osôb trpiacich na astmu), respektíve kožných reakcií (u osôb, ktoré už majú určité kožné problémy).

| 7.7 | EHSV podporuje prvé z navrhovaných opatrení, t.j. poskytovanie polyetylénových rukavíc, ktoré by domáci majstri mali tak či tak používať pri väčšine prác. Je potrebné odolať tlakom na sprísnenie noriem pre poskytované rukavice v prípade, že by to znamenalo znemožnenie ich distribúcie, pretože by to mohlo ohroziť vykonateľnosť tohto dôležitého a primeraného opatrenia. |
| --- | --- |

7.7

EHSV podporuje prvé z navrhovaných opatrení, t.j. poskytovanie polyetylénových rukavíc, ktoré by domáci majstri mali tak či tak používať pri väčšine prác. Je potrebné odolať tlakom na sprísnenie noriem pre poskytované rukavice v prípade, že by to znamenalo znemožnenie ich distribúcie, pretože by to mohlo ohroziť vykonateľnosť tohto dôležitého a primeraného opatrenia.

| 7.8 | EHSV má však pochybnosti v súvislosti s mierou podrobnosti navrhovaného doplňujúceho označovania, aj keď bude na zavedenie stanovené časové obdobie dostatočne dlhé na udržanie nákladov na primeranej úrovni. Napríklad nie je jasné, ako môže bežný človek rozoznať, že bol „senzibilizovaný na diizokynáty iné ako MDI“, alebo prečo by to malo byť obzvlášť dôležité. Osoby trpiace chronickou (dlhodobou) astmou alebo dermatitídou už vedia, že v podstate akékoľvek čistiace prostriedky alebo prípravky pre domácich majstrov môžu spôsobiť akútnu (krátkodobú) nepriaznivú reakciu. V takýchto prípadoch sa odporúča dobre vetrať a používať ochranné odevy (rukavice), a ak sa objavia príznaky, okamžite prestať používať dané produkty. Je to dobrá rada pre všetkých používateľov bez ohľadu na ich stav a mala by byť vyznačená na balení. Vzhľadom na to, že balenia produktov a ich etikety sú malé, všetky podobné odporúčania musia byť jasné, výstižné a za normálnych podmienok čitateľné. Ak je potrebný dodatočný návod alebo bezpečnostné inštrukcie, mali by byť priložené vo forme letáku. |
| --- | --- |

7.8

EHSV má však pochybnosti v súvislosti s mierou podrobnosti navrhovaného doplňujúceho označovania, aj keď bude na zavedenie stanovené časové obdobie dostatočne dlhé na udržanie nákladov na primeranej úrovni. Napríklad nie je jasné, ako môže bežný človek rozoznať, že bol „senzibilizovaný na diizokynáty iné ako MDI“, alebo prečo by to malo byť obzvlášť dôležité. Osoby trpiace chronickou (dlhodobou) astmou alebo dermatitídou už vedia, že v podstate akékoľvek čistiace prostriedky alebo prípravky pre domácich majstrov môžu spôsobiť akútnu (krátkodobú) nepriaznivú reakciu. V takýchto prípadoch sa odporúča dobre vetrať a používať ochranné odevy (rukavice), a ak sa objavia príznaky, okamžite prestať používať dané produkty. Je to dobrá rada pre všetkých používateľov bez ohľadu na ich stav a mala by byť vyznačená na balení. Vzhľadom na to, že balenia produktov a ich etikety sú malé, všetky podobné odporúčania musia byť jasné, výstižné a za normálnych podmienok čitateľné. Ak je potrebný dodatočný návod alebo bezpečnostné inštrukcie, mali by byť priložené vo forme letáku.

| 7.9 | EHSV má pochybnosti o návrhu uvedenom v bode 6), kde sa hovorí, že: „fyzická alebo právnická osoba, ktorá po prvýkrát umiestňuje prípravky s obsahom MDI na trh, je povinná do troch rokov [...] zozbierať údaje o možných prípadoch osôb trpiacich respiračnými alergiami [...] a umožniť Komisii prístup k týmto údajom [...] v súlade s protokolom štúdie, ktorý bude zahŕňať špecializované centrá [...] pokiaľ sa [...] neukáže, že ďalšie obmedzujúce opatrenia [...] nie sú potrebné“. Vzhľadom na to, že sa MDI bežne používa od 70. rokov a, ako bolo uvedené, jeho objem predaja v súčasnosti presahuje 36 miliónov balení ročne, pričom tieto balenia pochádzajú od výrobcov, na ktorých sa táto požiadavka neuplatňuje, je ťažké považovať uvedené obmedzenie za niečo iné ako za slabo odôvodnenú prekážku vstupu na trh. |
| --- | --- |

7.9

EHSV má pochybnosti o návrhu uvedenom v bode 6), kde sa hovorí, že: „fyzická alebo právnická osoba, ktorá po prvýkrát umiestňuje prípravky s obsahom MDI na trh, je povinná do troch rokov [...] zozbierať údaje o možných prípadoch osôb trpiacich respiračnými alergiami [...] a umožniť Komisii prístup k týmto údajom [...] v súlade s protokolom štúdie, ktorý bude zahŕňať špecializované centrá [...] pokiaľ sa [...] neukáže, že ďalšie obmedzujúce opatrenia [...] nie sú potrebné“. Vzhľadom na to, že sa MDI bežne používa od 70. rokov a, ako bolo uvedené, jeho objem predaja v súčasnosti presahuje 36 miliónov balení ročne, pričom tieto balenia pochádzajú od výrobcov, na ktorých sa táto požiadavka neuplatňuje, je ťažké považovať uvedené obmedzenie za niečo iné ako za slabo odôvodnenú prekážku vstupu na trh.

| 7.10 | Hodnotenie dopadu, ktoré vykonala Komisia, objasňuje, že obmedzenie je dôsledkom obáv vyjadrených v správe o hodnotení rizika, podľa ktorej by sa niektoré druhy rizika vzniku respiračných alergií u pracovníkov potenciálne mohli týkať spotrebiteľov. Ďalej sa v tom istom odseku uvádza, že momentálne dostupné informácie z toxikologických centier ukazujú, že sa nevyskytujú žiadne alebo skoro žiadne prípady respiračných alergií u spotrebiteľov spôsobených produktmi s obsahom MDI. Kamkoľvek uvedená správa svojimi domnelými obmedzeniami smeruje, nie je jasné, či by návrh Komisie bol o niečo konkrétnejší. Návrh sa preto zdá byť neúmerný riziku, ktoré je len hypotetické a neexistuje o ňom žiadny dôkaz založený na rozsiahlom používaní. |
| --- | --- |

7.10

Hodnotenie dopadu, ktoré vykonala Komisia, objasňuje, že obmedzenie je dôsledkom obáv vyjadrených v správe o hodnotení rizika, podľa ktorej by sa niektoré druhy rizika vzniku respiračných alergií u pracovníkov potenciálne mohli týkať spotrebiteľov. Ďalej sa v tom istom odseku uvádza, že momentálne dostupné informácie z toxikologických centier ukazujú, že sa nevyskytujú žiadne alebo skoro žiadne prípady respiračných alergií u spotrebiteľov spôsobených produktmi s obsahom MDI. Kamkoľvek uvedená správa svojimi domnelými obmedzeniami smeruje, nie je jasné, či by návrh Komisie bol o niečo konkrétnejší. Návrh sa preto zdá byť neúmerný riziku, ktoré je len hypotetické a neexistuje o ňom žiadny dôkaz založený na rozsiahlom používaní.

| 7.11 | EHSV preto navrhuje, aby sa uvedená časť obmedzenia uvádzania na trh a používania stiahla. V prípade, že budú naďalej pretrvávať pochybnosti o bezpečnosti týchto produktov, ktoré sa v krátkom časovom horizonte nedajú nahradiť inými, je potrebné ich v spolupráci s výrobcami preskúmať a použiť vhodné postupy na zber údajov a ich následné hodnotenie. |
| --- | --- |

7.11

EHSV preto navrhuje, aby sa uvedená časť obmedzenia uvádzania na trh a používania stiahla. V prípade, že budú naďalej pretrvávať pochybnosti o bezpečnosti týchto produktov, ktoré sa v krátkom časovom horizonte nedajú nahradiť inými, je potrebné ich v spolupráci s výrobcami preskúmať a použiť vhodné postupy na zber údajov a ich následné hodnotenie.

8.   Cyklohexán

| 8.1 | Cyklohexán je bezfarebná kvapalina, ktorá sa vyrába vo veľmi veľkých množstvách hydrogenáciou benzénu. Využíva sa takmer výlučne (viac ako 95 %) pri syntéze kyseliny adipovej a následne nylonu. Svetová výrobná kapacita v súčasnosti presahuje 5 miliónov ton, z toho približne 1,5 milióna tony sa nachádza v EÚ. Výrobný proces prebieha v uzavretom systéme a miera vystavenia je veľmi nízka. Cyklohexán sa prirodzene vyskytuje v produktoch spaľovania, vrátane tabakového dymu, v surovej rope, rastlinách a v benzínových výparoch. |
| --- | --- |

8.1

Cyklohexán je bezfarebná kvapalina, ktorá sa vyrába vo veľmi veľkých množstvách hydrogenáciou benzénu. Využíva sa takmer výlučne (viac ako 95 %) pri syntéze kyseliny adipovej a následne nylonu. Svetová výrobná kapacita v súčasnosti presahuje 5 miliónov ton, z toho približne 1,5 milióna tony sa nachádza v EÚ. Výrobný proces prebieha v uzavretom systéme a miera vystavenia je veľmi nízka. Cyklohexán sa prirodzene vyskytuje v produktoch spaľovania, vrátane tabakového dymu, v surovej rope, rastlinách a v benzínových výparoch.

| 8.2 | Cyklohexán sa tiež používa ako rozpúšťadlo, okrem iného pre kontaktné lepidlá na neoprénovom základe, ktoré sa využívajú v kožiarskom (obuvníckom), automobilovom a stavebnom priemysle. Jednou z oblastí použitia je aj kladenie kobercov vo veľkom, ktoré vykonávajú profesionáli, a podobné opravy v malom rozsahu alebo iné činnosti domácich majstrov. Celkové množstvo lepidiel použitých v EÚ je menej ako 10 tisíc ton ročne. |
| --- | --- |

8.2

Cyklohexán sa tiež používa ako rozpúšťadlo, okrem iného pre kontaktné lepidlá na neoprénovom základe, ktoré sa využívajú v kožiarskom (obuvníckom), automobilovom a stavebnom priemysle. Jednou z oblastí použitia je aj kladenie kobercov vo veľkom, ktoré vykonávajú profesionáli, a podobné opravy v malom rozsahu alebo iné činnosti domácich majstrov. Celkové množstvo lepidiel použitých v EÚ je menej ako 10 tisíc ton ročne.

| 8.3 | Tak ako pri všetkých uhľovodíkoch, je nevyhnutné dobré vetranie a použitie ochranného odevu alebo ochrany dýchacích ciest, čo je možné do určitej miery zaručiť pri profesionálnom používaní, avšak nie pri používaní širokou verejnosťou. Rovnako ako v prípade produktov s obsahom MDI, fyzikálne vlastnosti produktov dostupných na trhu značne obmedzujú možné riziká. Rýchlo schnúce kontaktné lepidlá sú ideálne pre použitie v malom rozsahu, ale pre neprofesionálov je ich použitie vo veľkom rozsahu veľmi komplikované. Obmedzenie veľkosti balenia produktov určených na predaj širokej verejnosti sa preto javí ako vhodné a všeobecne prijateľné. |
| --- | --- |

8.3

Tak ako pri všetkých uhľovodíkoch, je nevyhnutné dobré vetranie a použitie ochranného odevu alebo ochrany dýchacích ciest, čo je možné do určitej miery zaručiť pri profesionálnom používaní, avšak nie pri používaní širokou verejnosťou. Rovnako ako v prípade produktov s obsahom MDI, fyzikálne vlastnosti produktov dostupných na trhu značne obmedzujú možné riziká. Rýchlo schnúce kontaktné lepidlá sú ideálne pre použitie v malom rozsahu, ale pre neprofesionálov je ich použitie vo veľkom rozsahu veľmi komplikované. Obmedzenie veľkosti balenia produktov určených na predaj širokej verejnosti sa preto javí ako vhodné a všeobecne prijateľné.

| 8.4 | Na základe toho Komisia navrhuje, aby cyklohexán nebol umiestnený na trh ako zložka neoprénových lepidiel určených na predaj širokej verejnosti v baleniach s hmotnosťou viac ako 650 gramov. Všetky balenia určené na predaj by mali byť označené výstrahou „Nepoužívajte na kladenie kobercov“ a „Nepoužívajte v slabo vetraných priestoroch“. |
| --- | --- |

8.4

Na základe toho Komisia navrhuje, aby cyklohexán nebol umiestnený na trh ako zložka neoprénových lepidiel určených na predaj širokej verejnosti v baleniach s hmotnosťou viac ako 650 gramov. Všetky balenia určené na predaj by mali byť označené výstrahou „Nepoužívajte na kladenie kobercov“ a „Nepoužívajte v slabo vetraných priestoroch“.

| 8.5 | Praktické testovanie najnebezpečnejších situácií z hľadiska vystavenia, ako napríklad upevňovanie korkových panelov na vnútorné steny, ukázalo, že vystavenie spotrebiteľa je pomerne obmedzené, a ako už bolo vysvetlené vyššie, nevyskytuje sa často a je iba krátkodobá. Aj napriek rozsiahlemu a dlhodobému používaniu neoprénových lepidiel neboli hlásené žiadne prípady ohrozenia zdravia týmito lepidlami. Navrhované opatrenia sa dajú zaviesť bez zbytočného zaťaženia výrobcov alebo spotrebiteľov. EHSV podporuje navrhované obmedzenie uvádzania na trh a používania cyklohexánov, pretože ho považuje za primerané uvedeným rizikám. |
| --- | --- |

8.5

Praktické testovanie najnebezpečnejších situácií z hľadiska vystavenia, ako napríklad upevňovanie korkových panelov na vnútorné steny, ukázalo, že vystavenie spotrebiteľa je pomerne obmedzené, a ako už bolo vysvetlené vyššie, nevyskytuje sa často a je iba krátkodobá. Aj napriek rozsiahlemu a dlhodobému používaniu neoprénových lepidiel neboli hlásené žiadne prípady ohrozenia zdravia týmito lepidlami. Navrhované opatrenia sa dajú zaviesť bez zbytočného zaťaženia výrobcov alebo spotrebiteľov. EHSV podporuje navrhované obmedzenie uvádzania na trh a používania cyklohexánov, pretože ho považuje za primerané uvedeným rizikám.

9.   Dusičnan amónny

| 9.1 | Dusičnan amónny je biela pevná látka, ktorá sa predáva vo forme peliet a vyrába sa už viac ako 100 rokov z plynného amoniaku. Svetová výroba dusičnanu amónneho presahuje 20 miliónov ton. Využíva sa ako dusíkaté hnojivo a surovina na výrobu výbušnín. Táto schopnosť a jeho dostupnosť a nízka cena prilákali záujem teroristov. Na výrobu výbušnín sú potrebné aj ďalšie zložky, ako napríklad dieselový olej, avšak aj tie sa dajú veľmi jednoducho získať. Dusičnan amónny bol mnohé roky obľúbenou výbušninou Írskej republikánskej armády (IRA) a bol použitý aj pri známych bombových atentátoch v Oklahome, vo Svetovom obchodnom centre v New Yorku a na ostrove Bali. Nedávno ho pri svojich útokoch použili extrémistické skupiny pôsobiace v Londýne a iných európskych hlavných mestách. Návody na prípravu podobných zariadení sa dajú ľahko získať na internete. Už 2 kilogramy dusičnanu amónneho môžu mať zničujúci dosah. Odhodlaný jednotlivec môže podľa všetkého bez ťažkostí získať viac ako 500 kg dusičnanu amónneho, v prípade potreby hoci aj opakovanými nákupmi menších množstiev v záhradníctvach alebo maloobchodných predajniach. Kontrola je v tomto prípade jednoznačne ťažká. |
| --- | --- |

9.1

Dusičnan amónny je biela pevná látka, ktorá sa predáva vo forme peliet a vyrába sa už viac ako 100 rokov z plynného amoniaku. Svetová výroba dusičnanu amónneho presahuje 20 miliónov ton. Využíva sa ako dusíkaté hnojivo a surovina na výrobu výbušnín. Táto schopnosť a jeho dostupnosť a nízka cena prilákali záujem teroristov. Na výrobu výbušnín sú potrebné aj ďalšie zložky, ako napríklad dieselový olej, avšak aj tie sa dajú veľmi jednoducho získať. Dusičnan amónny bol mnohé roky obľúbenou výbušninou Írskej republikánskej armády (IRA) a bol použitý aj pri známych bombových atentátoch v Oklahome, vo Svetovom obchodnom centre v New Yorku a na ostrove Bali. Nedávno ho pri svojich útokoch použili extrémistické skupiny pôsobiace v Londýne a iných európskych hlavných mestách. Návody na prípravu podobných zariadení sa dajú ľahko získať na internete. Už 2 kilogramy dusičnanu amónneho môžu mať zničujúci dosah. Odhodlaný jednotlivec môže podľa všetkého bez ťažkostí získať viac ako 500 kg dusičnanu amónneho, v prípade potreby hoci aj opakovanými nákupmi menších množstiev v záhradníctvach alebo maloobchodných predajniach. Kontrola je v tomto prípade jednoznačne ťažká.

| 9.2 | Bezpečnosť dodávok dusičnanu amónneho pre profesionálnych používateľov (poľnohospodárov) je kontrolovaná stanovením veľkého minimálneho objemu dodávky (aby sa jedno balenie nedalo ľahko nelegálne odcudziť a premiestniť) a prostredníctvom starostlivého dohľadu na všetkých stupňoch zásobovacieho reťazca. Dusičnan amónny dostupný v bežnom predaji je nestabilný a môže sa rozložiť, čím sa stane nepoužiteľným. Je preto potrebné ho správne skladovať a čo najskôr aplikovať na pôdu. Tým sa obmedzí množstvo dusičnanu, ktoré by sa dalo zneužiť na iné účely. |
| --- | --- |

9.2

Bezpečnosť dodávok dusičnanu amónneho pre profesionálnych používateľov (poľnohospodárov) je kontrolovaná stanovením veľkého minimálneho objemu dodávky (aby sa jedno balenie nedalo ľahko nelegálne odcudziť a premiestniť) a prostredníctvom starostlivého dohľadu na všetkých stupňoch zásobovacieho reťazca. Dusičnan amónny dostupný v bežnom predaji je nestabilný a môže sa rozložiť, čím sa stane nepoužiteľným. Je preto potrebné ho správne skladovať a čo najskôr aplikovať na pôdu. Tým sa obmedzí množstvo dusičnanu, ktoré by sa dalo zneužiť na iné účely.

| 9.3 | Dusičnan amónny je dostupný v rôznych koncentráciách (percento obsahu dusíka), prípadne aj s prídavkom iných zložiek (zvyčajne fosforu a zlúčenín draslíka). V čistom stave obsahuje približne 35 % dusíka. Aby sa predišlo poškodeniu vegetácie, je potrebné ho riediť. Rôzne vlastnosti zmesí sa dosahujú primiešaním buď aktívnych zložiek alebo inertných plnidiel, ako napríklad krieda, alebo chemickými reakciami, ktorými sa získa požadovaný pomer hlavných zložiek. Produkty určené na predaj farmárom obsahujú 28 % alebo viac dusíka. Hnojivá s vysokým obsahom dusíka podliehajú kontrolám podľa nariadenia (ES) č. 2003/2003, aby sa zaručilo, že obsahujú požadované množstvo dusíka a že sa hnojivo môže použiť bez rizika výbuchu. Hnojivá, ktoré spĺňajú tieto normy sa môžu označiť ako „hnojivá ES“ a môžu vstúpiť na medzinárodný trh. Hnojivá, ktoré nedosahujú stanovené normy sa nazývajú „vnútroštátne hnojivá“ a nemôžu sa vyvážať. Hnojivá určené pre bežných spotrebiteľov majú 20 – 25 % obsah dusíka. Čím je nižší obsah dusíka, tým sú vyššie prepravné náklady na dávku hnojiva a tým väčší objem hnojiva treba aplikovať na určitú plochu. Hoci sú hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho nevyhnutné pre poľnohospodársku veľkovýrobu, neplatí to pre oveľa menšie objemy, ktoré sa predávajú širokej verejnosti prostredníctvom maloobchodných predajní. V takýchto prípadoch je možné ich nahradiť inými produktmi. |
| --- | --- |

9.3

Dusičnan amónny je dostupný v rôznych koncentráciách (percento obsahu dusíka), prípadne aj s prídavkom iných zložiek (zvyčajne fosforu a zlúčenín draslíka). V čistom stave obsahuje približne 35 % dusíka. Aby sa predišlo poškodeniu vegetácie, je potrebné ho riediť. Rôzne vlastnosti zmesí sa dosahujú primiešaním buď aktívnych zložiek alebo inertných plnidiel, ako napríklad krieda, alebo chemickými reakciami, ktorými sa získa požadovaný pomer hlavných zložiek. Produkty určené na predaj farmárom obsahujú 28 % alebo viac dusíka. Hnojivá s vysokým obsahom dusíka podliehajú kontrolám podľa nariadenia (ES) č. 2003/2003, aby sa zaručilo, že obsahujú požadované množstvo dusíka a že sa hnojivo môže použiť bez rizika výbuchu. Hnojivá, ktoré spĺňajú tieto normy sa môžu označiť ako „hnojivá ES“ a môžu vstúpiť na medzinárodný trh. Hnojivá, ktoré nedosahujú stanovené normy sa nazývajú „vnútroštátne hnojivá“ a nemôžu sa vyvážať. Hnojivá určené pre bežných spotrebiteľov majú 20 – 25 % obsah dusíka. Čím je nižší obsah dusíka, tým sú vyššie prepravné náklady na dávku hnojiva a tým väčší objem hnojiva treba aplikovať na určitú plochu. Hoci sú hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho nevyhnutné pre poľnohospodársku veľkovýrobu, neplatí to pre oveľa menšie objemy, ktoré sa predávajú širokej verejnosti prostredníctvom maloobchodných predajní. V takýchto prípadoch je možné ich nahradiť inými produktmi.

| 9.4 | Z hľadiska nelegálnej výroby výbušnín platí, že čím vyšší obsah dusičnanu amónneho, tým lepšie. Prostredníctvom jednoduchého roztoku a kryštalizácie sa dá znovu zvýšiť koncentrácia v mechanicky miešaných zmesiach. Zlúčeniny, ktoré vznikli chemickou reakciou, je ťažšie alebo nemožné skoncentrovať. Vládnym odborníkom v Dánsku sa podarilo vyvolať explóziu dokonca pri 16 % koncentrácii. Pri dostatku času a zdrojov je možné všetko, ale výroba vlastných zlúčenín s použitím rovnako dostupných surovín sa postupne stala lákavejšou. Návody na tieto postupy sú zverejnené v Príručke teroristu a iných internetových zdrojoch dostupných širokej verejnosti. |
| --- | --- |

9.4

Z hľadiska nelegálnej výroby výbušnín platí, že čím vyšší obsah dusičnanu amónneho, tým lepšie. Prostredníctvom jednoduchého roztoku a kryštalizácie sa dá znovu zvýšiť koncentrácia v mechanicky miešaných zmesiach. Zlúčeniny, ktoré vznikli chemickou reakciou, je ťažšie alebo nemožné skoncentrovať. Vládnym odborníkom v Dánsku sa podarilo vyvolať explóziu dokonca pri 16 % koncentrácii. Pri dostatku času a zdrojov je možné všetko, ale výroba vlastných zlúčenín s použitím rovnako dostupných surovín sa postupne stala lákavejšou. Návody na tieto postupy sú zverejnené v Príručke teroristu a iných internetových zdrojoch dostupných širokej verejnosti.

| 9.5 | Európska rada prijala po bombových útokoch v marci 2004 v Madride Deklaráciu o boji proti terorizmu. Na jej základe vznikla osobitná skupina odborníkov pre bezpečnosť výbušnín, ktorej úlohou je vypracovať akčný plán na boj proti zneužívaniu výbušných zariadení teroristami. Akčný plán bol dokončený v júni 2007. Jeden zo 47 konkrétnych krokov požadoval vytvorenie stáleho výboru odborníkov na prekurzory výbušnín, v ktorom sú zastúpení odborníci zo súkromnej a verejnej sféry. K jeho činnosti prispieva Európska rada chemického priemyslu (CEFIC) a Európsky zväz distribútorov chemikálií (FECC), ktoré zastupujú výrobcov a distribútorov chemikálií, ako aj Európsky zväz výrobcov hnojív (EFMA). |
| --- | --- |

9.5

Európska rada prijala po bombových útokoch v marci 2004 v Madride Deklaráciu o boji proti terorizmu. Na jej základe vznikla osobitná skupina odborníkov pre bezpečnosť výbušnín, ktorej úlohou je vypracovať akčný plán na boj proti zneužívaniu výbušných zariadení teroristami. Akčný plán bol dokončený v júni 2007. Jeden zo 47 konkrétnych krokov požadoval vytvorenie stáleho výboru odborníkov na prekurzory výbušnín, v ktorom sú zastúpení odborníci zo súkromnej a verejnej sféry. K jeho činnosti prispieva Európska rada chemického priemyslu (CEFIC) a Európsky zväz distribútorov chemikálií (FECC), ktoré zastupujú výrobcov a distribútorov chemikálií, ako aj Európsky zväz výrobcov hnojív (EFMA).

| 9.6 | Zámerom predloženého návrhu je zabezpečiť, aby všetky hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho určené poľnohospodárom (alebo distribútorom) zodpovedali normám stanoveným v nariadení (ES) č. 2003/2003 a zároveň obmedziť obsahu dusíka v produktoch, ktoré sú určené pre širokú verejnosť. Ak bude návrh prijatý, dusičnan amónny sa po uplynutí 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia nesmie umiestňovať na trh s určením pre širokú verejnosť ako „látka alebo v prípravkoch, ktoré obsahujú viac ako 20 % hmotnostných dusíka v pomere k dusičnanu amónnemu“. |
| --- | --- |

9.6

Zámerom predloženého návrhu je zabezpečiť, aby všetky hnojivá s obsahom dusičnanu amónneho určené poľnohospodárom (alebo distribútorom) zodpovedali normám stanoveným v nariadení (ES) č. 2003/2003 a zároveň obmedziť obsahu dusíka v produktoch, ktoré sú určené pre širokú verejnosť. Ak bude návrh prijatý, dusičnan amónny sa po uplynutí 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia nesmie umiestňovať na trh s určením pre širokú verejnosť ako „látka alebo v prípravkoch, ktoré obsahujú viac ako 20 % hmotnostných dusíka v pomere k dusičnanu amónnemu“.

| 9.7 | EHSV plne podporuje prvú časť tohto návrhu, na základe ktorej by všetky hnojivá s vysokým obsahom dusičnanu amónneho určené poľnohospodárom mali spĺňať požiadavky nariadenia (ES) č. 2003/2003, nezávisle od toho, či sú predmetom medzinárodného obchodu alebo nie. |
| --- | --- |

9.7

EHSV plne podporuje prvú časť tohto návrhu, na základe ktorej by všetky hnojivá s vysokým obsahom dusičnanu amónneho určené poľnohospodárom mali spĺňať požiadavky nariadenia (ES) č. 2003/2003, nezávisle od toho, či sú predmetom medzinárodného obchodu alebo nie.

| 9.8 | Pokiaľ ide o druhé obmedzenie, ktoré sa týka predaja širokej verejnosti, EHSV poznamenáva, že objem, ktorého sa to môže týkať, môže byť väčší ako sa predpokladalo, čiže viac ako 50 tisíc ton. Európsky zväz výrobcov hnojív akceptoval 20 % hranicu pre zmiešané hnojivá (ktorých koncentrácia sa dá zvýšiť bez veľkých ťažkostí), ale navrhol hranicu 24,5 % pre hnojivá vytvorené chemickým zlučovaním (kde je zvýšenie koncentrácie oveľa ťažšie). Rokovania v rámci stáleho výboru odborníkov na látky na výbušnín ešte prebiehajú, je potrebné podrobne preskúmať uvedenú možnosť, ako aj podobné alternatívy ešte predtým, ako bude rozhodnutie schválené. Bez ohľadu na ostatné faktory dôležité pre boj proti terorizmu, je zrejmé, že ak sa má dosiahnuť skutočný pokrok v znemožňovaní prístupu k látkam na výrobu výbušnín, bude nevyhnutná úplná zhoda a odhodlanie rôznych zainteresovaných strán, v tomto prípade vrátane výrobcov, distribútorov, maloobchodných predajcov a verejnosti. |
| --- | --- |

9.8

Pokiaľ ide o druhé obmedzenie, ktoré sa týka predaja širokej verejnosti, EHSV poznamenáva, že objem, ktorého sa to môže týkať, môže byť väčší ako sa predpokladalo, čiže viac ako 50 tisíc ton. Európsky zväz výrobcov hnojív akceptoval 20 % hranicu pre zmiešané hnojivá (ktorých koncentrácia sa dá zvýšiť bez veľkých ťažkostí), ale navrhol hranicu 24,5 % pre hnojivá vytvorené chemickým zlučovaním (kde je zvýšenie koncentrácie oveľa ťažšie). Rokovania v rámci stáleho výboru odborníkov na látky na výbušnín ešte prebiehajú, je potrebné podrobne preskúmať uvedenú možnosť, ako aj podobné alternatívy ešte predtým, ako bude rozhodnutie schválené. Bez ohľadu na ostatné faktory dôležité pre boj proti terorizmu, je zrejmé, že ak sa má dosiahnuť skutočný pokrok v znemožňovaní prístupu k látkam na výrobu výbušnín, bude nevyhnutná úplná zhoda a odhodlanie rôznych zainteresovaných strán, v tomto prípade vrátane výrobcov, distribútorov, maloobchodných predajcov a verejnosti.

| 9.9 | EHSV prijíma z určitými rozpakmi skutočnosť, že smernica Rady 76/769/EHS je v krátkom časovom horizonte jediným základom pre vypracovanie právnych predpisov, ktorý má Komisia k dispozícii, a preto je potrebné navrhovať a analyzovať opatrenia na tomto základe. Ostáva len veriť, že po ratifikácii Lisabonskej zmluvy bude možné zaviesť lepší systém. |
| --- | --- |

9.9

EHSV prijíma z určitými rozpakmi skutočnosť, že smernica Rady 76/769/EHS je v krátkom časovom horizonte jediným základom pre vypracovanie právnych predpisov, ktorý má Komisia k dispozícii, a preto je potrebné navrhovať a analyzovať opatrenia na tomto základe. Ostáva len veriť, že po ratifikácii Lisabonskej zmluvy bude možné zaviesť lepší systém.

10.   Konkrétne pripomienky

| 10.1 | Podobne ako vo svojom stanovisku k predchádzajúcim pozmeňujúcim návrhom k smernici Rady 76/769/EHS vyjadruje EHSV poľutovanie nad tým, že návrhy spájajú vzájomne nesúvisiace produkty, pre ktoré musia byť prijaté osobitné rozhodnutia. Toto nie je správny prístup a nemá žiadny zmysel. Určite nie je príkladom dobrej správy vecí verejných. Ostáva veriť, že od 1. júna 2009 bude v súlade s nariadením (ES) č. 1907/2006 (REACH) zavedený zlepšený postup. |
| --- | --- |

10.1

Podobne ako vo svojom stanovisku k predchádzajúcim pozmeňujúcim návrhom k smernici Rady 76/769/EHS vyjadruje EHSV poľutovanie nad tým, že návrhy spájajú vzájomne nesúvisiace produkty, pre ktoré musia byť prijaté osobitné rozhodnutia. Toto nie je správny prístup a nemá žiadny zmysel. Určite nie je príkladom dobrej správy vecí verejných. Ostáva veriť, že od 1. júna 2009 bude v súlade s nariadením (ES) č. 1907/2006 (REACH) zavedený zlepšený postup.

| 10.2 | EHSV tiež poznamenáva, že ich uskutočnenie trvá veľmi dlho. Prvý prioritný zoznam bol vydaný v máji 1994. Aj keby tento návrh prešiel zrýchleným postupom, tak ako sa to požaduje, do konca roku 2010 bude mať len minimálny vplyv na trh (a ak vôbec, je ťažké si predstaviť, že budú zaznamenané akékoľvek zlepšenia ľudského zdravia). Je tiež ťažké označiť tieto meškania ako chybu výrobcov, ktorí mali povinnosť predložiť údaje, potrebné pre vypracovanie správy o hodnotení rizika, pretože tieto údaje už boli určitý čas dostupné. Ak však meškania vznikli kvôli nedostatku zdrojov v Komisii, jej vedeckých výboroch alebo iných orgánov či agentúr zodpovedných za bezpečnosť širokej verejnosti, je potrebné tento problém riešiť skôr, ako po 1. júni 2009 vznikne ešte väčšia pracovná záťaž, v prevažnej miere bez určenia priority. |
| --- | --- |

10.2

EHSV tiež poznamenáva, že ich uskutočnenie trvá veľmi dlho. Prvý prioritný zoznam bol vydaný v máji 1994. Aj keby tento návrh prešiel zrýchleným postupom, tak ako sa to požaduje, do konca roku 2010 bude mať len minimálny vplyv na trh (a ak vôbec, je ťažké si predstaviť, že budú zaznamenané akékoľvek zlepšenia ľudského zdravia). Je tiež ťažké označiť tieto meškania ako chybu výrobcov, ktorí mali povinnosť predložiť údaje, potrebné pre vypracovanie správy o hodnotení rizika, pretože tieto údaje už boli určitý čas dostupné. Ak však meškania vznikli kvôli nedostatku zdrojov v Komisii, jej vedeckých výboroch alebo iných orgánov či agentúr zodpovedných za bezpečnosť širokej verejnosti, je potrebné tento problém riešiť skôr, ako po 1. júni 2009 vznikne ešte väčšia pracovná záťaž, v prevažnej miere bez určenia priority.

| 10.3 | EHSV jednoznačne podporuje vyhlásenie Rady o boji proti terorizmu z roku 2004 a mnohé ďalšie kroky, ktoré boli na základe vyhlásenia prijaté. Zároveň vyjadruje presvedčenie, že občianska spoločnosť má v tomto smere kľúčovú úlohu. Výbor dúfa, že v tomto procese bude považovaný za cenného a užitočného hovorcu a zainteresovaného hráča a poznamenáva, že momentálne sa pracuje na niekoľkých stanoviskách v tejto oblasti. Na zabezpečenie dlhodobého mieru a bezpečnosti v EÚ a jej okolí je rozhodujúce, aby sa zodpovední činitelia dohodli na tom, ktoré kroky sú primerané a ktoré legislatívne cesty je potrebné využiť v záujme zabezpečenia včasného a účinného riešenia zo strany všetkých zainteresovaných subjektov. |
| --- | --- |

10.3

EHSV jednoznačne podporuje vyhlásenie Rady o boji proti terorizmu z roku 2004 a mnohé ďalšie kroky, ktoré boli na základe vyhlásenia prijaté. Zároveň vyjadruje presvedčenie, že občianska spoločnosť má v tomto smere kľúčovú úlohu. Výbor dúfa, že v tomto procese bude považovaný za cenného a užitočného hovorcu a zainteresovaného hráča a poznamenáva, že momentálne sa pracuje na niekoľkých stanoviskách v tejto oblasti. Na zabezpečenie dlhodobého mieru a bezpečnosti v EÚ a jej okolí je rozhodujúce, aby sa zodpovední činitelia dohodli na tom, ktoré kroky sú primerané a ktoré legislatívne cesty je potrebné využiť v záujme zabezpečenia včasného a účinného riešenia zo strany všetkých zainteresovaných subjektov.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/19

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady o založení spoločného podniku na palivové články a vodík“

KOM(2007) 571 v konečnom znení – 2007/0211 (CNS)

(2008/C 204/04)

Rada Európskej únie sa 30. novembra 2007 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady o založení spoločného podniku na palivové články a vodík“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. februára 2008.Spravodajcom bol pán Dantin.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 117 hlasmi za, pričom 7 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor schvaľuje rozhodnutie o založení spoločného podniku na palivové články a vodík. Nazdáva sa totiž, že takéto oživenie investícií do výskumu a rozvoja prostredníctvom financovania môže poskytnúť podnikom spoľahlivý referenčný rámec na prekonanie súčasného roztriešteného financovania Spoločenstva a koordinovať výskum, ktorý veľmi často nie je zosúladený, čím sa podporí jeho efektívnosť. |
| --- | --- |

1.1

Výbor schvaľuje rozhodnutie o založení spoločného podniku na palivové články a vodík. Nazdáva sa totiž, že takéto oživenie investícií do výskumu a rozvoja prostredníctvom financovania môže poskytnúť podnikom spoľahlivý referenčný rámec na prekonanie súčasného roztriešteného financovania Spoločenstva a koordinovať výskum, ktorý veľmi často nie je zosúladený, čím sa podporí jeho efektívnosť.

| 1.2 | Víta, že bolo vybraté toto odvetvie hospodárstva, ktoré je jednak relevantné pre Lisabonskú stratégiu, barcelonské ciele týkajúce sa finančných prostriedkov použitých na výskum a rozvoj ale zároveň pre iné politiky Spoločenstva dôležité hlavne pre životné prostredie a udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

1.2

Víta, že bolo vybraté toto odvetvie hospodárstva, ktoré je jednak relevantné pre Lisabonskú stratégiu, barcelonské ciele týkajúce sa finančných prostriedkov použitých na výskum a rozvoj ale zároveň pre iné politiky Spoločenstva dôležité hlavne pre životné prostredie a udržateľný rozvoj.

| 1.3 | Výbor schvaľuje predložené rozhodnutie, čím chce predovšetkým zdôrazniť, aký význam má táto stratégia navrhovaná v oblasti investícií a koordinácie výskumu pre EÚ. Podľa jeho názoru predstavuje táto stratégia pevný základ pre vytvorenie európskeho priestoru pre výskum. |
| --- | --- |

1.3

Výbor schvaľuje predložené rozhodnutie, čím chce predovšetkým zdôrazniť, aký význam má táto stratégia navrhovaná v oblasti investícií a koordinácie výskumu pre EÚ. Podľa jeho názoru predstavuje táto stratégia pevný základ pre vytvorenie európskeho priestoru pre výskum.

| 1.4 | Avšak kvôli spôsobu financovania, množstvu zúčastnených strán a značnému objemu vynaložených zdrojov Spoločenstva by bolo vhodné lepšie vymedziť použitie a vlastníctvo konečných produktov výskumu, a najmä otázky súvisiace s duševným vlastníctvom a patentmi. Na tento nedostatok už výbor poukázal v svojich stanoviskách na tému vytvorenia spoločných podnikov IMI (Iniciatíva za inovačnú medicínu) a Clean Sky (Čistá obloha). V tejto spoločnej technologickej iniciatíve sa môže tento nedostatok prejaviť ešte výraznejšie, vzhľadom na to, že výsledky tohto výskumu budú zaujímať podniky s konkurenčným postavením na trhu, predovšetkým výrobcov automobilov. |
| --- | --- |

1.4

Avšak kvôli spôsobu financovania, množstvu zúčastnených strán a značnému objemu vynaložených zdrojov Spoločenstva by bolo vhodné lepšie vymedziť použitie a vlastníctvo konečných produktov výskumu, a najmä otázky súvisiace s duševným vlastníctvom a patentmi. Na tento nedostatok už výbor poukázal v svojich stanoviskách na tému vytvorenia spoločných podnikov IMI (Iniciatíva za inovačnú medicínu) a Clean Sky (Čistá obloha). V tejto spoločnej technologickej iniciatíve sa môže tento nedostatok prejaviť ešte výraznejšie, vzhľadom na to, že výsledky tohto výskumu budú zaujímať podniky s konkurenčným postavením na trhu, predovšetkým výrobcov automobilov.

| 1.5 | Výbor považuje za potrebné:






  — | Skutočne zjednodušiť postupy, najmä preto, že administratívna zložitosť zohrala v predchádzajúcich programoch zameraných na výskum a vývoj negatívnu úlohu. V tejto súvislosti EHSV vyjadruje poľutovanie, že nebolo vypracované žiadne hodnotenie zamerané na zistenie príčiny prípadných ťažkostí, s ktorými sa stretli európske technologické platformy, s cieľom vyhnúť sa ďalším ťažkostiam. |
| --- | --- | --- |

1.5

Výbor považuje za potrebné:

—

Skutočne zjednodušiť postupy, najmä preto, že administratívna zložitosť zohrala v predchádzajúcich programoch zameraných na výskum a vývoj negatívnu úlohu. V tejto súvislosti EHSV vyjadruje poľutovanie, že nebolo vypracované žiadne hodnotenie zamerané na zistenie príčiny prípadných ťažkostí, s ktorými sa stretli európske technologické platformy, s cieľom vyhnúť sa ďalším ťažkostiam.

| — | Rozbehnúť informačnú kampaň, ktorá by prispela k mobilizácii potrebných verejných a súkromných finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

—

Rozbehnúť informačnú kampaň, ktorá by prispela k mobilizácii potrebných verejných a súkromných finančných prostriedkov.

| — | Vypracovať programy odbornej prípravy, ktoré by umožnili prispôsobiť kvalifikáciu zamestnancov pracovným miestam, ktoré vzniknú vďaka tejto spoločnej technologickej iniciatíve. |
| --- | --- |

—

Vypracovať programy odbornej prípravy, ktoré by umožnili prispôsobiť kvalifikáciu zamestnancov pracovným miestam, ktoré vzniknú vďaka tejto spoločnej technologickej iniciatíve.

2.   Úvod

| 2.1 | Posudzovaný návrh nariadenia sa zameriava na vytváranie prvých európskych verejno-súkromných partnerstiev v oblasti výskumu a vývoja. Definuje jednu zo šiestych spoločných technologických iniciatív (STI). Toto partnerstvo nazývané „Spoločný podnik na palivové články a vodík“ sa týka odvetvia, ktoré má strategický význam pre diverzifikáciu zdrojov energie a zásobovanie energiou v budúcnosti. |
| --- | --- |

2.1

Posudzovaný návrh nariadenia sa zameriava na vytváranie prvých európskych verejno-súkromných partnerstiev v oblasti výskumu a vývoja. Definuje jednu zo šiestych spoločných technologických iniciatív (STI). Toto partnerstvo nazývané „Spoločný podnik na palivové články a vodík“ sa týka odvetvia, ktoré má strategický význam pre diverzifikáciu zdrojov energie a zásobovanie energiou v budúcnosti.

| 2.2 | Všeobecným cieľom tohto spoločného podniku je umožniť priemyslu, členským štátom a Komisii spojiť svoje zdroje v prospech presne zameraných výskumných programov. |
| --- | --- |

2.2

Všeobecným cieľom tohto spoločného podniku je umožniť priemyslu, členským štátom a Komisii spojiť svoje zdroje v prospech presne zameraných výskumných programov.

| 2.3 | Na rozdiel od tradičnej stratégie, pri ktorej sa verejné financie prideľujú na konkrétne projekty, STI sa zameriavajú na rozsiahle výskumné programy, ktoré majú spoločné strategické ciele. Vďaka tomuto novému prístupu by sa mala vytvoriť kritická masa v európskom výskume a inováciách, posilniť vedecká obec v hlavných strategických oblastiach a zosúladiť financovanie projektov, aby sa výsledky výskumu mohli rýchlejšie využiť. STI sa sústreďujú na rozhodujúce oblasti, kde súčasné nástroje nemajú požadovanú dôležitosť a nepracujú dostatočne rýchlo na to, aby Európa dokázala udržať alebo zaujať vedúce postavenie v celosvetovom meradle. Ide o oblasti, kde môže financovanie na vnútroštátnej a európskej úrovni spolu so súkromnými financiami predstavovať pre výskum značnú pridanú hodnotu, najmä ak sa budú podporovať väčšie výdavky súkromnej sféry na výskum a vývoj. |
| --- | --- |

2.3

Na rozdiel od tradičnej stratégie, pri ktorej sa verejné financie prideľujú na konkrétne projekty, STI sa zameriavajú na rozsiahle výskumné programy, ktoré majú spoločné strategické ciele. Vďaka tomuto novému prístupu by sa mala vytvoriť kritická masa v európskom výskume a inováciách, posilniť vedecká obec v hlavných strategických oblastiach a zosúladiť financovanie projektov, aby sa výsledky výskumu mohli rýchlejšie využiť. STI sa sústreďujú na rozhodujúce oblasti, kde súčasné nástroje nemajú požadovanú dôležitosť a nepracujú dostatočne rýchlo na to, aby Európa dokázala udržať alebo zaujať vedúce postavenie v celosvetovom meradle. Ide o oblasti, kde môže financovanie na vnútroštátnej a európskej úrovni spolu so súkromnými financiami predstavovať pre výskum značnú pridanú hodnotu, najmä ak sa budú podporovať väčšie výdavky súkromnej sféry na výskum a vývoj.

| 2.4 | Palivové články sú mimoriadne účinným meničom energie umožňujúcim značne znížiť produkciu skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok. Okrem iného umožňujú flexibilitu pri voľbe zdrojov energie, pretože sa môžu používať s vodíkom alebo inými palivami ako napríklad prírodný plyn, etanol a metanol, čím môžu prispieť rozhodujúcim spôsobom k ochrane životného prostredia a podporiť/prispieť k boj proti znečisťovaniu. |
| --- | --- |

2.4

Palivové články sú mimoriadne účinným meničom energie umožňujúcim značne znížiť produkciu skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok. Okrem iného umožňujú flexibilitu pri voľbe zdrojov energie, pretože sa môžu používať s vodíkom alebo inými palivami ako napríklad prírodný plyn, etanol a metanol, čím môžu prispieť rozhodujúcim spôsobom k ochrane životného prostredia a podporiť/prispieť k boj proti znečisťovaniu.

| 2.5 | Vzhľadom na to, že ide o oblasť palivových a vodíkových článkov, všeobecným cieľom STI „Spoločný podnik na palivové články a vodík“ je podporiť rozvoj kompetencií, ktoré sú pre túto oblasť kľúčové a posilniť konkurencieschopnosť Európy. Predložený návrh poskytuje potrebný právny rámec na zriadenie spoločného podniku tohto druhu. |
| --- | --- |

2.5

Vzhľadom na to, že ide o oblasť palivových a vodíkových článkov, všeobecným cieľom STI „Spoločný podnik na palivové články a vodík“ je podporiť rozvoj kompetencií, ktoré sú pre túto oblasť kľúčové a posilniť konkurencieschopnosť Európy. Predložený návrh poskytuje potrebný právny rámec na zriadenie spoločného podniku tohto druhu.

| 2.6 | Spoločný podnik na palivové články a vodík okrem toho prispeje k realizácii Akčného plánu environmentálnej technológie (ETAP) navrhnutého v oznámení KOM(2004) 38 v konečnom znení, ktorý túto technologickú platformu zaradil medzi priority akčného plánu ETAP. |
| --- | --- |

2.6

Spoločný podnik na palivové články a vodík okrem toho prispeje k realizácii Akčného plánu environmentálnej technológie (ETAP) navrhnutého v oznámení KOM(2004) 38 v konečnom znení, ktorý túto technologickú platformu zaradil medzi priority akčného plánu ETAP.

3.   Všeobecné súvislosti a úvahy

| 3.1 | Vzácnosť/Nedostatok energie a pretrvávajúca neistota v súvislosti s jej dodávkami negatívne vplývajú na kvalitu života občanov a zachovanie konkurencieschopnosti európskych podnikov. Tieto faktory by mohli mať v budúcnosti vážne následky aj vzhľadom na trvalú nestabilitu a narastanie cien energetických zdrojov. |
| --- | --- |

3.1

Vzácnosť/Nedostatok energie a pretrvávajúca neistota v súvislosti s jej dodávkami negatívne vplývajú na kvalitu života občanov a zachovanie konkurencieschopnosti európskych podnikov. Tieto faktory by mohli mať v budúcnosti vážne následky aj vzhľadom na trvalú nestabilitu a narastanie cien energetických zdrojov.

| 3.2 | Z tohto dôvodu sú palivové články na vodík veľmi zaujímavé pre budúcnosť. Okrem toho, že umožňujú diverzifikáciu disponibilných energetických zdrojov, predstavujú meniče energie, ktoré neznečisťujú životné prostredie, pretože ich prevádzka produkuje len paru. Iné druhy palivových článkov, používajúce zemný plyn alebo iné fosílne palivá, tiež umožňujú znížiť emisie škodlivých látok, a to na základe vyššej účinnosti. |
| --- | --- |

3.2

Z tohto dôvodu sú palivové články na vodík veľmi zaujímavé pre budúcnosť. Okrem toho, že umožňujú diverzifikáciu disponibilných energetických zdrojov, predstavujú meniče energie, ktoré neznečisťujú životné prostredie, pretože ich prevádzka produkuje len paru. Iné druhy palivových článkov, používajúce zemný plyn alebo iné fosílne palivá, tiež umožňujú znížiť emisie škodlivých látok, a to na základe vyššej účinnosti.

| 3.3 | Použitie vodíka ako flexibilného zdroja energie môže prispieť k zabezpečeniu zásobovania energiou a stabilizácii cien energie. Môže sa totiž vyrábať z akéhokoľvek zdroja primárnej energie, a tým rozšíriť ponuku palív pre dopravný sektor, ktorý je v súčasnosti na 98 % závislý od ropy. |
| --- | --- |

3.3

Použitie vodíka ako flexibilného zdroja energie môže prispieť k zabezpečeniu zásobovania energiou a stabilizácii cien energie. Môže sa totiž vyrábať z akéhokoľvek zdroja primárnej energie, a tým rozšíriť ponuku palív pre dopravný sektor, ktorý je v súčasnosti na 98 % závislý od ropy.

| 3.4 | Na celosvetovej úrovni dosiahol v roku 2005 obrat v odvetví palivových článkov približne 300 miliónov EUR, z čoho len 12 % pripadlo na Európu. Investície v oblasti výskumu sa odhadujú na 700 miliónov EUR, z čoho 78 % pripadá na severnú Ameriku a len 10 % na Európu. |
| --- | --- |

3.4

Na celosvetovej úrovni dosiahol v roku 2005 obrat v odvetví palivových článkov približne 300 miliónov EUR, z čoho len 12 % pripadlo na Európu. Investície v oblasti výskumu sa odhadujú na 700 miliónov EUR, z čoho 78 % pripadá na severnú Ameriku a len 10 % na Európu.

| 3.5 | Súčasná štruktúra odvetvia vodíkových palivových článkov v Európe je teda úplne neuspokojivá, aj keď EÚ do neho už investovala značné verejné finančné prostriedky, keďže ide o problematiku, ktorá je súčasťou výskumného portfólia „Energetika a doprava“ 7. rámcového programu. Úsilie EÚ v oblasti výskumu v tomto odvetví výrazne zaostáva za ostatnými časťami sveta. Podľa jednej európskej štúdie (projekt „HyLights“ GR pre dopravu a energetiku) v súčasnosti Európa v oblasti vývoja vozidiel so spaľovacími článkami zaostáva za Japonskom a USA o minimálne päť rokov. |
| --- | --- |

3.5

Súčasná štruktúra odvetvia vodíkových palivových článkov v Európe je teda úplne neuspokojivá, aj keď EÚ do neho už investovala značné verejné finančné prostriedky, keďže ide o problematiku, ktorá je súčasťou výskumného portfólia „Energetika a doprava“ 7. rámcového programu. Úsilie EÚ v oblasti výskumu v tomto odvetví výrazne zaostáva za ostatnými časťami sveta. Podľa jednej európskej štúdie (projekt „HyLights“ GR pre dopravu a energetiku) v súčasnosti Európa v oblasti vývoja vozidiel so spaľovacími článkami zaostáva za Japonskom a USA o minimálne päť rokov.

| 3.6 | Ak nedôjde k novým výrazným a konkrétnym aktivitám v oblasti výskumu a vývoja, hrozí, že zaostávanie voči svetovej konkurencii v tak dôležitej oblasti, akou je oblasť vodíkových spaľovacích článkov, sa ešte zväčší, čo by malo negatívne dôsledky na rozvoj priemyslu a na zamestnanosť v odvetví. |
| --- | --- |

3.6

Ak nedôjde k novým výrazným a konkrétnym aktivitám v oblasti výskumu a vývoja, hrozí, že zaostávanie voči svetovej konkurencii v tak dôležitej oblasti, akou je oblasť vodíkových spaľovacích článkov, sa ešte zväčší, čo by malo negatívne dôsledky na rozvoj priemyslu a na zamestnanosť v odvetví.

| 3.7 | Hlavné problémy, na ktoré poukázali analýzy a konzultácie uskutočnené Komisiou, vyplývajú zo zložitosti výskumov, ktoré sú pre toto odvetvie potrebné a chýbajúcej konkrétnej dohody na úrovni Spoločenstva o dlhodobom investičnom pláne. |
| --- | --- |

3.7

Hlavné problémy, na ktoré poukázali analýzy a konzultácie uskutočnené Komisiou, vyplývajú zo zložitosti výskumov, ktoré sú pre toto odvetvie potrebné a chýbajúcej konkrétnej dohody na úrovni Spoločenstva o dlhodobom investičnom pláne.

| 3.8 | V tejto situácii, keď sú potrebné investície v oblasti inovácie vyžadujúce vysoké finančné prostriedky, je zrejmé, že žiaden podnik ani žiadna inštitúcia nedokáže sama zrealizovať potrebný výskum. |
| --- | --- |

3.8

V tejto situácii, keď sú potrebné investície v oblasti inovácie vyžadujúce vysoké finančné prostriedky, je zrejmé, že žiaden podnik ani žiadna inštitúcia nedokáže sama zrealizovať potrebný výskum.

| 3.9 | Prostriedky, ktoré sú v súčasnosti dispozícii, sú nielen nepostačujúce, ale navyše nie sú optimálne využívané, o čom svedčia medzery v programoch a/alebo zbytočná duplicita. Nie sú vhodné na financovanie rozsiahleho programu na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.9

Prostriedky, ktoré sú v súčasnosti dispozícii, sú nielen nepostačujúce, ale navyše nie sú optimálne využívané, o čom svedčia medzery v programoch a/alebo zbytočná duplicita. Nie sú vhodné na financovanie rozsiahleho programu na úrovni EÚ.

| 3.10 | V rámci európskeho odvetvia palivových článkov okrem toho nejestvuje uspokojivá koordinácia medzi jednotlivými krajinami a oblasťami činnosti (univerzitami, novými priemyselnými podnikmi, malými a strednými podnikmi high tech atď.), čo bráni spoločnému využívaniu poznatkov a skúseností, technologickému pokroku nevyhnutnému na zvýšenie kvality materiálov a zníženie nákladov, ktoré by umožnili splniť očakávania potencionálnych nových zákazníkov. |
| --- | --- |

3.10

V rámci európskeho odvetvia palivových článkov okrem toho nejestvuje uspokojivá koordinácia medzi jednotlivými krajinami a oblasťami činnosti (univerzitami, novými priemyselnými podnikmi, malými a strednými podnikmi high tech atď.), čo bráni spoločnému využívaniu poznatkov a skúseností, technologickému pokroku nevyhnutnému na zvýšenie kvality materiálov a zníženie nákladov, ktoré by umožnili splniť očakávania potencionálnych nových zákazníkov.

| 3.11 | V súčasnosti niet inej možnosti než dať výskumu v oblasti vodíkových palivových článkov európsky rozmer. Zdá, že to je jediné možné riešenie, ako si poradiť so zložitými výzvami, ktorým musí toto odvetvie čeliť. |
| --- | --- |

3.11

V súčasnosti niet inej možnosti než dať výskumu v oblasti vodíkových palivových článkov európsky rozmer. Zdá, že to je jediné možné riešenie, ako si poradiť so zložitými výzvami, ktorým musí toto odvetvie čeliť.

| 3.12 | Voľba verejno-súkromného spoločného podniku by mala umožniť výrazne sa posunúť vo výskume a vývoji smerom k efektívnemu výskumu, ktorý v súčasnosti nemôže dosiahnuť nevyhnutný kritický objem. Tento krok sa zdá nevyhnutný na prekonanie súčasného roztrieštenia výskumných programov v rôznych členských štátoch, ktoré nemôžu dosiahnuť kritický objem a nemajú k dispozícii potrebné zdroje na financovanie primeraných programov. |
| --- | --- |

3.12

Voľba verejno-súkromného spoločného podniku by mala umožniť výrazne sa posunúť vo výskume a vývoji smerom k efektívnemu výskumu, ktorý v súčasnosti nemôže dosiahnuť nevyhnutný kritický objem. Tento krok sa zdá nevyhnutný na prekonanie súčasného roztrieštenia výskumných programov v rôznych členských štátoch, ktoré nemôžu dosiahnuť kritický objem a nemajú k dispozícii potrebné zdroje na financovanie primeraných programov.

4.   Súlad s ostatnými dokumentmi EÚ

| 4.1 | Referenčným bodom pre výskumné programy je siedmy rámcový program. Pre dosiahnutie konkurencieschopnej a dynamickej ekonomiky je nevyhnutné oživiť investície do výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

4.1

Referenčným bodom pre výskumné programy je siedmy rámcový program. Pre dosiahnutie konkurencieschopnej a dynamickej ekonomiky je nevyhnutné oživiť investície do výskumu a vývoja.

| 4.2 | Stanovisko je očividne v súlade. v súlade s politikou Spoločenstva v oblasti výskumu a s lisabonskou stratégiou (konkurencieschopnosť) a barcelonskými cieľmi EÚ (výdavky na výskum) investovať do roku 2010 tri percentá HDP. |
| --- | --- |

4.2

Stanovisko je očividne v súlade. v súlade s politikou Spoločenstva v oblasti výskumu a s lisabonskou stratégiou (konkurencieschopnosť) a barcelonskými cieľmi EÚ (výdavky na výskum) investovať do roku 2010 tri percentá HDP.

| 4.3 | Okrem toho je zjavne v súlade s oznámením Komisie „Energetická politika pre Európu“ z januára 2007 ako aj s európskym strategickým plánom energetických technológií (plán SET), ku ktorému výbor v súčasnosti vypracúva stanovisko (1) a ktoré by malo byť východiskom pre oblasť energetických technológií v budúcom desaťročí. Je tiež v súlade ďalšími oblasťami činnosti Spoločenstva ako napr. oblasťou životného prostredia a udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.3

Okrem toho je zjavne v súlade s oznámením Komisie „Energetická politika pre Európu“ z januára 2007 ako aj s európskym strategickým plánom energetických technológií (plán SET), ku ktorému výbor v súčasnosti vypracúva stanovisko (1) a ktoré by malo byť východiskom pre oblasť energetických technológií v budúcom desaťročí. Je tiež v súlade ďalšími oblasťami činnosti Spoločenstva ako napr. oblasťou životného prostredia a udržateľného rozvoja.

5.   Návrh Komisie

| 5.1 | Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladá spoločný podnik „Palivové články a vodík“ [KOM(2007) 571 v konečnom znení] vychádza z ustanovení siedmeho rámcového programu, ktorým sa zaoberá rozhodnutie č. 1982/2006/ES. Uvádza sa v ňom, že Spoločenstvo prispeje k vytváraniu dlhodobých verejno-súkromných partnerstiev v oblasti výskumu na európskej úrovni. |
| --- | --- |

5.1

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladá spoločný podnik „Palivové články a vodík“ [KOM(2007) 571 v konečnom znení] vychádza z ustanovení siedmeho rámcového programu, ktorým sa zaoberá rozhodnutie č. 1982/2006/ES. Uvádza sa v ňom, že Spoločenstvo prispeje k vytváraniu dlhodobých verejno-súkromných partnerstiev v oblasti výskumu na európskej úrovni.

| 5.2 | Tieto partnerstvá prebiehajú formou tzv. spoločných technologických iniciatív (STI) a nadväzujú na činnosť bývalých európskych technologických platforiem (ETP). |
| --- | --- |

5.2

Tieto partnerstvá prebiehajú formou tzv. spoločných technologických iniciatív (STI) a nadväzujú na činnosť bývalých európskych technologických platforiem (ETP).

| 5.3 | Rada vo svojom rozhodnutí č. 971/2006/ES o osobitnom programe Spolupráca zdôraznila potrebu vytvárať verejno-súkromné partnerstvá a vytýčila šesť oblastí, v ktorých by ustanovenie spoločnej technickej iniciatívy dokázalo oživiť európsky výskum:






  — | vodíkové a palivové články, |
| --- | --- | --- |

5.3

Rada vo svojom rozhodnutí č. 971/2006/ES o osobitnom programe Spolupráca zdôraznila potrebu vytvárať verejno-súkromné partnerstvá a vytýčila šesť oblastí, v ktorých by ustanovenie spoločnej technickej iniciatívy dokázalo oživiť európsky výskum:

—

vodíkové a palivové články,

| — | aeronautika a letecká doprava (2) |
| --- | --- |

—

aeronautika a letecká doprava (2)

| — | inovačné lieky (3) |
| --- | --- |

—

inovačné lieky (3)

| — | vstavané výpočtové systémy (4) |
| --- | --- |

—

vstavané výpočtové systémy (4)

| — | nanoelektronika (5) |
| --- | --- |

—

nanoelektronika (5)

| — | GMES (systém globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť). |
| --- | --- |

—

GMES (systém globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť).

| 5.4 | V súvislosti s touto všeobecnou stratégiou sa v posudzovanom návrhu nariadenia [KOM(2007) 571 v konečnom znení] hovorí o ustanovení spoločnej technologickej iniciatívy týkajúcej sa palivových článkov a vodíka prostredníctvom založenia spoločného podniku nazvaného Spoločný podnik na palivové články a vodík. |
| --- | --- |

5.4

V súvislosti s touto všeobecnou stratégiou sa v posudzovanom návrhu nariadenia [KOM(2007) 571 v konečnom znení] hovorí o ustanovení spoločnej technologickej iniciatívy týkajúcej sa palivových článkov a vodíka prostredníctvom založenia spoločného podniku nazvaného Spoločný podnik na palivové články a vodík.

| 5.5 | Spoločný podnik sa považuje za medzinárodnú organizáciu s právnou subjektivitou v zmysle článku 22 smernice 2004/17/ES Európskeho parlamentu a Rady z 31. marca 2004 a článku 15 smernice 2004/18/ES. Bude sídliť v Bruseli a jeho činnosť sa skončí v 31. decembra 2017, pokiaľ Rada toto obdobie nepredĺži pozmenením tohto nariadenia. |
| --- | --- |

5.5

Spoločný podnik sa považuje za medzinárodnú organizáciu s právnou subjektivitou v zmysle článku 22 smernice 2004/17/ES Európskeho parlamentu a Rady z 31. marca 2004 a článku 15 smernice 2004/18/ES. Bude sídliť v Bruseli a jeho činnosť sa skončí v 31. decembra 2017, pokiaľ Rada toto obdobie nepredĺži pozmenením tohto nariadenia.

| 5.6 | Hlavné ciele plánu Komisie, ktoré sleduje vytvorením tohto spoločného podniku, sú jasne a podrobne vysvetlené v článku I.2 stanov spoločného podniku, ktoré tvoria prílohu k predloženému nariadeniu:






  — | zabezpečiť Európe postavenie svetového lídra v oblasti technológií palivových článkov a vodíka, |
| --- | --- | --- |

5.6

Hlavné ciele plánu Komisie, ktoré sleduje vytvorením tohto spoločného podniku, sú jasne a podrobne vysvetlené v článku I.2 stanov spoločného podniku, ktoré tvoria prílohu k predloženému nariadeniu:

—

zabezpečiť Európe postavenie svetového lídra v oblasti technológií palivových článkov a vodíka,

| — | umožniť, aby sa technológie palivových článkov a vodíka presadili na trhoch, vďaka čomu by trhové sily mohli vytvoriť výrazný úžitok pre celé obyvateľstvo, |
| --- | --- |

—

umožniť, aby sa technológie palivových článkov a vodíka presadili na trhoch, vďaka čomu by trhové sily mohli vytvoriť výrazný úžitok pre celé obyvateľstvo,

| — | vo vedeckom úsilí dosiahnuť kritickú masu, ktorá je potrebná na to, aby priemysel, verejní a súkromní investori, rozhodujúci činitelia a iné zúčastnené strany získali dôveru a zapojili sa do dlhodobého programu, |
| --- | --- |

—

vo vedeckom úsilí dosiahnuť kritickú masu, ktorá je potrebná na to, aby priemysel, verejní a súkromní investori, rozhodujúci činitelia a iné zúčastnené strany získali dôveru a zapojili sa do dlhodobého programu,

| — | podnietiť ďalšie investície do výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností zo strany podnikov ako aj členských štátov a regiónov, |
| --- | --- |

—

podnietiť ďalšie investície do výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností zo strany podnikov ako aj členských štátov a regiónov,

| — | vybudovať európsky výskumný priestor, |
| --- | --- |

—

vybudovať európsky výskumný priestor,

| — | podporovať inováciu a vznik nových hodnotových reťazcov zahrňujúcich malé a stredné podniky, |
| --- | --- |

—

podporovať inováciu a vznik nových hodnotových reťazcov zahrňujúcich malé a stredné podniky,

| — | uľahčiť vzájomné prepojenie medzi podnikmi, univerzitami a výskumnými centrami v oblasti základného výskumu, |
| --- | --- |

—

uľahčiť vzájomné prepojenie medzi podnikmi, univerzitami a výskumnými centrami v oblasti základného výskumu,

| — | podporovať účasť nových členských štátov a kandidátskych krajín, |
| --- | --- |

—

podporovať účasť nových členských štátov a kandidátskych krajín,

| — | podporovať vypracovanie nových predpisov a noriem s cieľom odstrániť umelé prekážky, ktoré stoja v ceste obchodovaniu s vodíkom, |
| --- | --- |

—

podporovať vypracovanie nových predpisov a noriem s cieľom odstrániť umelé prekážky, ktoré stoja v ceste obchodovaniu s vodíkom,

| — | poskytnúť širokej verejnosti dôveryhodné informácie o bezpečnosti vodíka a výhodách nových technológií pre životné prostredie, zabezpečenie zásobovania energiou, zníženie nákladov na energiu a zamestnanosť. |
| --- | --- |

—

poskytnúť širokej verejnosti dôveryhodné informácie o bezpečnosti vodíka a výhodách nových technológií pre životné prostredie, zabezpečenie zásobovania energiou, zníženie nákladov na energiu a zamestnanosť.

6.   Právny základ

| 6.1 | Návrh pozostáva z nariadenia Rady, ktorého prílohou sú stanovy spoločného podniku. Je založený na článku 171 Zmluvy o ES. Spoločný podnik bude orgánom Spoločenstva, ktorého hospodárenie sa bude riadiť článkom 165 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002. Preto treba mať na zreteli skutočnosť, že pri tejto iniciatíve ide o verejno-súkromné partnerstvá s príspevkom súkromného sektora, ktorý bude aspoň taký vysoký ako príspevok verejného sektora. |
| --- | --- |

6.1

Návrh pozostáva z nariadenia Rady, ktorého prílohou sú stanovy spoločného podniku. Je založený na článku 171 Zmluvy o ES. Spoločný podnik bude orgánom Spoločenstva, ktorého hospodárenie sa bude riadiť článkom 165 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002. Preto treba mať na zreteli skutočnosť, že pri tejto iniciatíve ide o verejno-súkromné partnerstvá s príspevkom súkromného sektora, ktorý bude aspoň taký vysoký ako príspevok verejného sektora.

7.   Založenie spoločného podniku

| 7.1 | Zakladajúcimi členmi spoločného podniku sú:






  a) | Európske spoločenstvo, zastúpené Európskou komisiou |
| --- | --- | --- |

7.1

Zakladajúcimi členmi spoločného podniku sú:

a)

Európske spoločenstvo, zastúpené Európskou komisiou

| b) | Európske priemyselné združenie pre spoločnú technologickú iniciatívu týkajúcu sa palivových článkov a vodíka. |
| --- | --- |

b)

Európske priemyselné združenie pre spoločnú technologickú iniciatívu týkajúcu sa palivových článkov a vodíka.

| 7.2 | Po vytvorení spoločného podniku sa jeho členom bude môcť stať aj vedecké združenie zastupujúce neziskové výskumné organizácie, pokiaľ bude zriadený subjekt poverený zastupovaním vedeckej obce. |
| --- | --- |

7.2

Po vytvorení spoločného podniku sa jeho členom bude môcť stať aj vedecké združenie zastupujúce neziskové výskumné organizácie, pokiaľ bude zriadený subjekt poverený zastupovaním vedeckej obce.

8.   Financovanie

| 8.1 | Administratívne náklady spoločného podniku podrobné uvedené v článku 5 nariadenia budú financovať rovnakou mierou zakladajúci členovia. |
| --- | --- |

8.1

Administratívne náklady spoločného podniku podrobné uvedené v článku 5 nariadenia budú financovať rovnakou mierou zakladajúci členovia.

| 8.2 | Prevádzkové náklady súvisiace s výskumom a vývojom budú financované spoločne z finančných príspevkov Spoločenstva a nepeňažných príspevkov súkromných právnických osôb zúčastnených na spoločnom podniku. Príspevok súkromných právnických osôb bude musieť byť minimálne taký vysoký ako príspevok Spoločenstva. |
| --- | --- |

8.2

Prevádzkové náklady súvisiace s výskumom a vývojom budú financované spoločne z finančných príspevkov Spoločenstva a nepeňažných príspevkov súkromných právnických osôb zúčastnených na spoločnom podniku. Príspevok súkromných právnických osôb bude musieť byť minimálne taký vysoký ako príspevok Spoločenstva.

| 8.3 | Maximálny príspevok Spoločenstva na administratívne náklady alebo prevádzku spoločného podniku je 470 miliónov EUR. Podľa výboru by táto čiastka mohla byť vyššia vzhľadom na význam výskumu, na ktorý je zameraná táto spoločná technologická iniciatíva. Administratívne náklady sa odhadujú na maximálne 20 miliónov EUR. Tieto príspevky pochádzajú z osobitného programu „Spolupráca“, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností v súlade s ustanoveniami článku 54 ods. 2 písm. b) nariadenia Rady č. 1605/2002 (ES, Euratom). |
| --- | --- |

8.3

Maximálny príspevok Spoločenstva na administratívne náklady alebo prevádzku spoločného podniku je 470 miliónov EUR. Podľa výboru by táto čiastka mohla byť vyššia vzhľadom na význam výskumu, na ktorý je zameraná táto spoločná technologická iniciatíva. Administratívne náklady sa odhadujú na maximálne 20 miliónov EUR. Tieto príspevky pochádzajú z osobitného programu „Spolupráca“, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností v súlade s ustanoveniami článku 54 ods. 2 písm. b) nariadenia Rady č. 1605/2002 (ES, Euratom).

| 8.4 | Ak bude vytvorené vedecké združenie (pozri bod 7.2), jeho príspevok bude predstavovať jednu dvanástinu administratívnych nákladov, o ktorú sa zníži príspevok Komisie. |
| --- | --- |

8.4

Ak bude vytvorené vedecké združenie (pozri bod 7.2), jeho príspevok bude predstavovať jednu dvanástinu administratívnych nákladov, o ktorú sa zníži príspevok Komisie.

| 8.5 | Ak nebude zabezpečené financovanie aj po roku 2013 (ukončenie 7. rámcového programu), v rokoch 2014-2017 sa bude ďalej pracovať len na projektoch, pre ktoré bude do 31. decembra 2013 podpísaná dohoda o finančnom príspevku. |
| --- | --- |

8.5

Ak nebude zabezpečené financovanie aj po roku 2013 (ukončenie 7. rámcového programu), v rokoch 2014-2017 sa bude ďalej pracovať len na projektoch, pre ktoré bude do 31. decembra 2013 podpísaná dohoda o finančnom príspevku.

9.   Všeobecné pripomienky

| 9.1 | EHSV vyjadruje súhlas s rozhodnutím založiť spoločný podnik na palivové články a vodík a schvaľuje príslušný návrh nariadenia KOM(2007) 572 v konečnom znení. V prvom rade zdôrazňuje význam, ktorý má pre Európsku úniu navrhovaná stratégia v oblasti investícií a koordinácie výskumu v súvislosti s STI, čo povedie k rozšíreniu kombinácie energetických zdrojov energie hlavne v odvetví dopravy (6). |
| --- | --- |

9.1

EHSV vyjadruje súhlas s rozhodnutím založiť spoločný podnik na palivové články a vodík a schvaľuje príslušný návrh nariadenia KOM(2007) 572 v konečnom znení. V prvom rade zdôrazňuje význam, ktorý má pre Európsku úniu navrhovaná stratégia v oblasti investícií a koordinácie výskumu v súvislosti s STI, čo povedie k rozšíreniu kombinácie energetických zdrojov energie hlavne v odvetví dopravy (6).

| 9.2 | EHSV podobne ako v prípade, keď vyjadril stanovisko k iným nariadeniam vyplývajúcich z rozhodnutia Rady č. 971/2006/EHS o „Osobitnom programe spolupráce“, sa nazdáva, že oživenie investícií do výskumu a vývoja je vhodným nástrojom na poskytnutie spoľahlivého referenčného rámca európskym podnikom, ktorý umožní prekonať súčasnú roztrieštenosť v prideľovaní finančných prostriedkov a zabráni roztrieštenosti programov. |
| --- | --- |

9.2

EHSV podobne ako v prípade, keď vyjadril stanovisko k iným nariadeniam vyplývajúcich z rozhodnutia Rady č. 971/2006/EHS o „Osobitnom programe spolupráce“, sa nazdáva, že oživenie investícií do výskumu a vývoja je vhodným nástrojom na poskytnutie spoľahlivého referenčného rámca európskym podnikom, ktorý umožní prekonať súčasnú roztrieštenosť v prideľovaní finančných prostriedkov a zabráni roztrieštenosti programov.

| 9.3 | EHSV od začiatku v mnohých stanoviskách dôrazne podporoval požiadavku stále väčšieho zapojenia EÚ v oblasti výskumu a vývoja. Nie je možné uviesť všetky tieto stanoviská, a preto pripomenieme len posledné dve, ktoré boli schválené veľkou väčšinou na poslednom plenárnom zasadnutí 24. a 25. októbra 2007, totiž stanoviská na tému spoločných podnikov CLEAN SKY a ENIAC. |
| --- | --- |

9.3

EHSV od začiatku v mnohých stanoviskách dôrazne podporoval požiadavku stále väčšieho zapojenia EÚ v oblasti výskumu a vývoja. Nie je možné uviesť všetky tieto stanoviská, a preto pripomenieme len posledné dve, ktoré boli schválené veľkou väčšinou na poslednom plenárnom zasadnutí 24. a 25. októbra 2007, totiž stanoviská na tému spoločných podnikov CLEAN SKY a ENIAC.

| 9.4 | Zo všeobecného hľadiska: v stanovisku (7) na tému „Zelená kniha: Európsky výskumný priestor: nové perspektívy“ EHSV potvrdil, že „podporuje cieľ vytvorenia vedecko-technickej výskumnej infraštruktúry na svetovej úrovni, ktorú však potom bude potrebné trvalo a spoľahlivo podporovať“ a pripomenul, že „základnými predpokladmi pre úspech a zmysluplnosť týchto investícií je zapojenie príslušných inštitútov, ktoré majú sídlo v členských štátoch a univerzitných skupín, v prípade technických projektov aj angažované zapojenie priemyslu“. |
| --- | --- |

9.4

Zo všeobecného hľadiska: v stanovisku (7) na tému „Zelená kniha: Európsky výskumný priestor: nové perspektívy“ EHSV potvrdil, že „podporuje cieľ vytvorenia vedecko-technickej výskumnej infraštruktúry na svetovej úrovni, ktorú však potom bude potrebné trvalo a spoľahlivo podporovať“ a pripomenul, že „základnými predpokladmi pre úspech a zmysluplnosť týchto investícií je zapojenie príslušných inštitútov, ktoré majú sídlo v členských štátoch a univerzitných skupín, v prípade technických projektov aj angažované zapojenie priemyslu“.

| 9.5 | Z osobitného hľadiska: v stanovisku (8) na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu ‚Správa o pokroku v oblasti biopalív – Správa o pokroku dosiahnutom v používaní biopalív a ostatných obnoviteľných palív v členských štátoch Európskej únie‘“ EHSV dôrazne podporil význam rozvoja výskumných programov v oblasti, ktorou sa zaoberá toto nariadenie. |
| --- | --- |

9.5

Z osobitného hľadiska: v stanovisku (8) na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu ‚Správa o pokroku v oblasti biopalív – Správa o pokroku dosiahnutom v používaní biopalív a ostatných obnoviteľných palív v členských štátoch Európskej únie‘“ EHSV dôrazne podporil význam rozvoja výskumných programov v oblasti, ktorou sa zaoberá toto nariadenie.

| 9.5.1 | EHSV pripomína, že „podľa názoru výboru sa musí osobitná pozornosť venovať výskumu v oblasti biopalív, osobitne biopalív druhej generácie bez toho, aby sa zabúdalo na iné možnosti, napríklad na vývoj tzv. solárneho vodíka alebo spracovanie biomasy.“ |
| --- | --- |

9.5.1

EHSV pripomína, že „podľa názoru výboru sa musí osobitná pozornosť venovať výskumu v oblasti biopalív, osobitne biopalív druhej generácie bez toho, aby sa zabúdalo na iné možnosti, napríklad na vývoj tzv. solárneho vodíka alebo spracovanie biomasy.“

| 9.5.2 | Ďalej tvrdí, že „vo výskume sa síce urobili pokroky v oblasti získavania vodíka z biomasy, (najmä biotechnologickou cestou) alebo pomocou obnoviteľných zdrojov energie, možnosť distribúcie a predaja vozidiel poháňaných vodíkom však závisí aj od vysokých nákladov na obstaranie palivových článkov“ a na záver vyhlasuje, že na to, „aby sa však vodík vyvinul na hospodársky prijateľný alternatívny zdroj energie, musia sa znížiť výrobné náklady“. Výbor sa domnieva, že je potrebné podporiť výskum v oblasti technológií biopalivových článkov (biofuel cells), t.j. článkov na biologické palivo, ktoré používajú biokatalyzátory na premenu chemickej energie na energiu elektrickú. |
| --- | --- |

9.5.2

Ďalej tvrdí, že „vo výskume sa síce urobili pokroky v oblasti získavania vodíka z biomasy, (najmä biotechnologickou cestou) alebo pomocou obnoviteľných zdrojov energie, možnosť distribúcie a predaja vozidiel poháňaných vodíkom však závisí aj od vysokých nákladov na obstaranie palivových článkov“ a na záver vyhlasuje, že na to, „aby sa však vodík vyvinul na hospodársky prijateľný alternatívny zdroj energie, musia sa znížiť výrobné náklady“. Výbor sa domnieva, že je potrebné podporiť výskum v oblasti technológií biopalivových článkov (biofuel cells), t.j. článkov na biologické palivo, ktoré používajú biokatalyzátory na premenu chemickej energie na energiu elektrickú.

10.   Konkrétne pripomienky

| 10.1 | Nakoľko sa tu používa systém financovania z viacerých zdrojov a keďže Spoločenstvo poskytne veľký objem prostriedkov, výbor sa nazdáva, že by bolo vhodné lepšie vymedziť použitie a vlastníctvo konečných produktov výskumu. Otázka patentov a duševného vlastníctva, ktorej definícia v článku 17 návrhu nariadenia alebo článku 1.24 prílohy stanov spoločného podniku sa obmedzuje len na uvedenie zásad, by si preto zaslúžila presnejšie a jasnejšie spracovanie, nakoľko pri zavádzaní a fungovaní STI „Palivové články a vodík“ by sa táto otázka mohla stať jedným z chúlostivých miest. Na tento nedostatok už EHSV poukázal v stanoviskách na tému vytvorenia spoločných podnikov IMI (Iniciatíva za inovačnú medicínu) a Clean Sky (Čistá obloha). V tejto spoločnej technologickej iniciatíve sa môže tento nedostatok prejaviť ešte výraznejšie, vzhľadom na to, že výsledky tohto výskumu budú zaujímať podniky s priamym konkurenčným postavením na trhu, predovšetkým výrobcov automobilov, z ktorých mnohí budú zastúpení v spoločnom podniku. Vzhľadom na veľké množstvo finančných prostriedkov Spoločenstva by treba uvažovať o mechanizmoch umožňujúcich návratnosť európskych investícií alebo aspoň sa o tom zmieniť v predloženom dokumente. |
| --- | --- |

10.1

Nakoľko sa tu používa systém financovania z viacerých zdrojov a keďže Spoločenstvo poskytne veľký objem prostriedkov, výbor sa nazdáva, že by bolo vhodné lepšie vymedziť použitie a vlastníctvo konečných produktov výskumu. Otázka patentov a duševného vlastníctva, ktorej definícia v článku 17 návrhu nariadenia alebo článku 1.24 prílohy stanov spoločného podniku sa obmedzuje len na uvedenie zásad, by si preto zaslúžila presnejšie a jasnejšie spracovanie, nakoľko pri zavádzaní a fungovaní STI „Palivové články a vodík“ by sa táto otázka mohla stať jedným z chúlostivých miest. Na tento nedostatok už EHSV poukázal v stanoviskách na tému vytvorenia spoločných podnikov IMI (Iniciatíva za inovačnú medicínu) a Clean Sky (Čistá obloha). V tejto spoločnej technologickej iniciatíve sa môže tento nedostatok prejaviť ešte výraznejšie, vzhľadom na to, že výsledky tohto výskumu budú zaujímať podniky s priamym konkurenčným postavením na trhu, predovšetkým výrobcov automobilov, z ktorých mnohí budú zastúpení v spoločnom podniku. Vzhľadom na veľké množstvo finančných prostriedkov Spoločenstva by treba uvažovať o mechanizmoch umožňujúcich návratnosť európskych investícií alebo aspoň sa o tom zmieniť v predloženom dokumente.

| 10.2 | Ako sa uvádza v bode 5.2, STI nadväzujú na činnosť bývalých európskych technologických platforiem (ETP). Týmto sa však niekedy nepodarilo dosiahnuť svoj cieľ, a síce strategické oživenie výskumu v Európe. Vytvorenie STI vychádza hlavne z prípadných ťažkostí v pôsobení európskych technologických platforiem, ktoré mali byť hlavne prínosom pre priemysel v oblasti konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

10.2

Ako sa uvádza v bode 5.2, STI nadväzujú na činnosť bývalých európskych technologických platforiem (ETP). Týmto sa však niekedy nepodarilo dosiahnuť svoj cieľ, a síce strategické oživenie výskumu v Európe. Vytvorenie STI vychádza hlavne z prípadných ťažkostí v pôsobení európskych technologických platforiem, ktoré mali byť hlavne prínosom pre priemysel v oblasti konkurencieschopnosti.

| 10.2.1 | V tejto súvislosti EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu Komisie chýba podrobnejší opis práce, ktorú uskutočnili európske technologické platformy (ETP). Neuvádza sa v ňom žiadne hodnotenie, nehovorí sa o dosiahnutých výsledkoch a nie sú priložené žiadne bibliografické údaje. Dôkladné hodnotenie príčin prípadných ťažkostí, s ktorými sa európske technologické platformy stretli, by umožnilo vyhnúť sa ťažkostiam v novom nástroji. |
| --- | --- |

10.2.1

V tejto súvislosti EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu Komisie chýba podrobnejší opis práce, ktorú uskutočnili európske technologické platformy (ETP). Neuvádza sa v ňom žiadne hodnotenie, nehovorí sa o dosiahnutých výsledkoch a nie sú priložené žiadne bibliografické údaje. Dôkladné hodnotenie príčin prípadných ťažkostí, s ktorými sa európske technologické platformy stretli, by umožnilo vyhnúť sa ťažkostiam v novom nástroji.

| 10.3 | Na to, aby sa mohli uskutočniť ciele spoločnej technologickej iniciatívy „Vodík a palivové články“ a čo najviac využiť všetky možnosti, ktoré táto nová štruktúra ponúka, EHSV považuje za potrebné:






  — | skutočne zjednodušiť postupy, najmä vzhľadom na to, akú negatívnu úlohu zohrala administratívna zložitosť v predchádzajúcich výskumných a vývojových programoch. Výbor zameria zvýšenú pozornosť na to, aby sa na výbere cieľov a analýze konečných výsledkov podieľali všetci zainteresovaní, |
| --- | --- | --- |

10.3

Na to, aby sa mohli uskutočniť ciele spoločnej technologickej iniciatívy „Vodík a palivové články“ a čo najviac využiť všetky možnosti, ktoré táto nová štruktúra ponúka, EHSV považuje za potrebné:

—

skutočne zjednodušiť postupy, najmä vzhľadom na to, akú negatívnu úlohu zohrala administratívna zložitosť v predchádzajúcich výskumných a vývojových programoch. Výbor zameria zvýšenú pozornosť na to, aby sa na výbere cieľov a analýze konečných výsledkov podieľali všetci zainteresovaní,

| — | rozsiahly informačný program o možnostiach, ktoré ponúka podnik spoločná technologická iniciatíva, najmä pokiaľ ide o schopnosť zmobilizovať potrebné finančné prostriedky so zreteľom na nové formy financovania, |
| --- | --- |

—

rozsiahly informačný program o možnostiach, ktoré ponúka podnik spoločná technologická iniciatíva, najmä pokiaľ ide o schopnosť zmobilizovať potrebné finančné prostriedky so zreteľom na nové formy financovania,

| — | vytvoriť primerané programy odborného vzdelávania na vyškolenie vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, ktorej vedomosti by zodpovedali požiadavkám vývoja a výskumu. Tieto programy vzniknú s pomocou tohto spoločného podniku a budú mať pre budúcnosť priemyslu EÚ strategický význam. Táto kvalifikácia na vysokej úrovni, ktorá bude spĺňať vysoké odborné požiadavky novovytvorených pracovných miest vo výskume a vývoji, pomôže zabrániť odchodu výskumníkov do zahraničia a zároveň bude jednou z podmienok nevyhnutných na zabezpečenie vedúceho postavenia EÚ v týchto strategických odvetviach z hľadiska priemyslu, ako aj z hľadiska životného prostredia. |
| --- | --- |

—

vytvoriť primerané programy odborného vzdelávania na vyškolenie vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, ktorej vedomosti by zodpovedali požiadavkám vývoja a výskumu. Tieto programy vzniknú s pomocou tohto spoločného podniku a budú mať pre budúcnosť priemyslu EÚ strategický význam. Táto kvalifikácia na vysokej úrovni, ktorá bude spĺňať vysoké odborné požiadavky novovytvorených pracovných miest vo výskume a vývoji, pomôže zabrániť odchodu výskumníkov do zahraničia a zároveň bude jednou z podmienok nevyhnutných na zabezpečenie vedúceho postavenia EÚ v týchto strategických odvetviach z hľadiska priemyslu, ako aj z hľadiska životného prostredia.

V Bruseli 12. marca 2008.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  TEN/332: „Európsky strategický plán energetických technológií“. Spravodajca pán Zbořil.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 11.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 15.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 19.

5

(6)  TEN/297: „Kombinácia energetických zdrojov v doprave“. Spravodajca pán Iozia.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 34.

8

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/24

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES o právnej ochrane počítačových programov“ (kodifikované znenie)

KOM(2008) 23 v konečnom znení – 2008/0019 (COD)

(2008/C 204/05)

Rada Európskej únie sa 13. februára 2008 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES o právnej ochrane počítačových programov“ (kodifikované znenie).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) rozhodol 126 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 12. marca 2008.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/24

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlúčení a splynutí akciových spoločností“ (kodifikované znenie)

KOM(2008) 26 v konečnom znení – 2008/0009 (COD)

(2008/C 204/06)

Rada Európskej únie sa 14. februára 2008 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlúčení a splynutí akciových spoločností“ (kodifikované znenie).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) rozhodol 117 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 7 sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 12. marca 2008.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/25

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES z [...] o koordinácii záruk, ktoré sa od obchodných spoločností v zmysle článku 48 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských štátoch na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto záruk“ (kodifikované znenie)

KOM(2008) 39 v konečnom znení – 2008/0022 (COD)

(2008/C 204/07)

Rada Európskej únie sa 14. februára 2008 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady .../.../ES z [...] o koordinácii záruk, ktoré sa od obchodných spoločností v zmysle článku 48 druhého odseku zmluvy vyžadujú v členských štátoch na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto záruk“ (kodifikované znenie).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) rozhodol 125 hlasmi za, pričom 6 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/25

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie – „Transeurópske siete: smerovanie k integrovanému prístupu“

KOM(2007) 135 v konečnom znení

(2008/C 204/08)

Európska komisia sa 21. marca 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie ‚Transeurópske siete: smerovanie k integrovanému prístupu‘“

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. februára 2008. Spravodajcom bol Marian Krzaklewski.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 13. marca 2008) prijal 64. hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) konštatuje, že integrovaný prístup k transeurópskym sieťam (TES) je jednou z metód vedúcich k dosiahnutiu cieľa trvalo udržateľného rozvoja Európskej únie. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) konštatuje, že integrovaný prístup k transeurópskym sieťam (TES) je jednou z metód vedúcich k dosiahnutiu cieľa trvalo udržateľného rozvoja Európskej únie.

| 1.2 | EHSV je presvedčený, že uplatnenie integrovaného prístupu k transeurópskym sieťam môže urýchliť realizáciu naplánovanej štruktúry TES a znížiť náklady na výstavbu týchto sietí v porovnaní s nákladmi, ktoré by vznikli, ak by sa zvolil prístup, ktorý by nezohľadnil účinok možných synergií medzi rôznymi typmi sietí. |
| --- | --- |

1.2

EHSV je presvedčený, že uplatnenie integrovaného prístupu k transeurópskym sieťam môže urýchliť realizáciu naplánovanej štruktúry TES a znížiť náklady na výstavbu týchto sietí v porovnaní s nákladmi, ktoré by vznikli, ak by sa zvolil prístup, ktorý by nezohľadnil účinok možných synergií medzi rôznymi typmi sietí.

| 1.2.1 | V tejto súvislosti vyzýva výbor Európsku komisiu (EK), aby predostrela návrhy na rozšírenie finančnej podpory pre integrované prístupy v podobe„fondu pre integrované prístupy“ k TES (ako celku, t. j. spoločne s odbočkami siete) pred blížiacim sa strednodobým preskúmaním. |
| --- | --- |

1.2.1

V tejto súvislosti vyzýva výbor Európsku komisiu (EK), aby predostrela návrhy na rozšírenie finančnej podpory pre integrované prístupy v podobe„fondu pre integrované prístupy“ k TES (ako celku, t. j. spoločne s odbočkami siete) pred blížiacim sa strednodobým preskúmaním.

| 1.3 | Vychádzajúc z analýzy podmienok potrebných na efektívne uplatnenie integrovaného prístupu k transeurópskym sieťam v celom ich rozsahu sa EHSV domnieva, že túto synergiu je možné dosiahnuť len pri konvergencii jednotlivých sektorov (1). Výbor sa nazdáva, že ďalšou dôležitou podmienkou dosiahnutia vyššej účinnosti integrovaného prístupu je čo najrýchlejšie vybudovanie základnej štruktúry daného typu siete. |
| --- | --- |

1.3

Vychádzajúc z analýzy podmienok potrebných na efektívne uplatnenie integrovaného prístupu k transeurópskym sieťam v celom ich rozsahu sa EHSV domnieva, že túto synergiu je možné dosiahnuť len pri konvergencii jednotlivých sektorov (1). Výbor sa nazdáva, že ďalšou dôležitou podmienkou dosiahnutia vyššej účinnosti integrovaného prístupu je čo najrýchlejšie vybudovanie základnej štruktúry daného typu siete.

| 1.4 | EHSV v priamej súvislosti s obsahom oznámenia Komisie navrhuje, aby bolo oznámenie rozšírené o analýzu vplyvu, ktorý môže mať pristúpenie 12 nových členských štátov k EÚ na možnosť a rozsah použitia integrovaného prístupu v týchto krajinách. |
| --- | --- |

1.4

EHSV v priamej súvislosti s obsahom oznámenia Komisie navrhuje, aby bolo oznámenie rozšírené o analýzu vplyvu, ktorý môže mať pristúpenie 12 nových členských štátov k EÚ na možnosť a rozsah použitia integrovaného prístupu v týchto krajinách.

| 1.5 | Výbor konštatuje, že integrovaný prístup k transeurópskym sieťam má mimoriadny význam v súvislosti s nasledujúcimi otázkami:






  — | obmedzenie škôd na životnom prostredí pri výstavbe sietí a ich prevádzke, |
| --- | --- | --- |

1.5

Výbor konštatuje, že integrovaný prístup k transeurópskym sieťam má mimoriadny význam v súvislosti s nasledujúcimi otázkami:

—

obmedzenie škôd na životnom prostredí pri výstavbe sietí a ich prevádzke,

| — | zníženie počtu sporov a uľahčenie ich riešenia v situáciách, pri ktorých dochádza počas výstavby sietí a pri ich prevádzke k stretu záujmov. |
| --- | --- |

—

zníženie počtu sporov a uľahčenie ich riešenia v situáciách, pri ktorých dochádza počas výstavby sietí a pri ich prevádzke k stretu záujmov.

| 1.6 | EHSV sa domnieva, že v rámci úsilia o dosiahnutie optimálnej účinnosti integrovaného prístupu k TES má osobitý význam aj vedecký výskum, a to iniciatívy vyvíjané na úrovni EÚ aj jednotlivých štátov. V tejto súvislosti výbor podotýka, že súčasný výskum je tematicky aj sektorovo roztrieštený. Vyzýva preto Komisiu a Radu, aby v oblasti celého európskeho výskumu naplánovali a spustili vedecké programy a využili synergie medzi všetkými typmi sietí, ktoré tvoria komplexnú štruktúru TES. |
| --- | --- |

1.6

EHSV sa domnieva, že v rámci úsilia o dosiahnutie optimálnej účinnosti integrovaného prístupu k TES má osobitý význam aj vedecký výskum, a to iniciatívy vyvíjané na úrovni EÚ aj jednotlivých štátov. V tejto súvislosti výbor podotýka, že súčasný výskum je tematicky aj sektorovo roztrieštený. Vyzýva preto Komisiu a Radu, aby v oblasti celého európskeho výskumu naplánovali a spustili vedecké programy a využili synergie medzi všetkými typmi sietí, ktoré tvoria komplexnú štruktúru TES.

| 1.7 | Berúc do úvahy skutočnosť, že niektoré štáty EÚ disponujú chrbticovými optickými sieťami, ktoré využívajú na technologické ciele iných vnútroštátnych infraštruktúr (ako sú napr. elektroenergetické alebo železničné siete), EHSV je presvedčený, že v rámci uplatňovania integrovaného prístupu by sa tieto optické siete mali vo vyššej miere využívať na komerčné účely (telekomunikačné služby, prenos dát atď.). |
| --- | --- |

1.7

Berúc do úvahy skutočnosť, že niektoré štáty EÚ disponujú chrbticovými optickými sieťami, ktoré využívajú na technologické ciele iných vnútroštátnych infraštruktúr (ako sú napr. elektroenergetické alebo železničné siete), EHSV je presvedčený, že v rámci uplatňovania integrovaného prístupu by sa tieto optické siete mali vo vyššej miere využívať na komerčné účely (telekomunikačné služby, prenos dát atď.).

| 1.7.1 | Výbor sa zároveň domnieva, že v súvislosti s intenzívnym rozvojom miestnej (obecnej) infraštruktúry v mnohých štátoch EÚ je potrebné vzhľadom na integrovaný prístup využívať výstavbu novej infraštruktúry na intenzívnejší rozvoj prístupových optických sietí a na výstavbu inteligentnej obecnej infraštruktúry (2), ktorej súčasťou by mala byť integrovaná mapa GIS (3). Týmto spôsobom by sa uplatnil integrovaný prístup k sieťovej obecnej infraštruktúre prostredníctvom informačného systému (inteligentný systém riadenia infraštruktúry). |
| --- | --- |

1.7.1

Výbor sa zároveň domnieva, že v súvislosti s intenzívnym rozvojom miestnej (obecnej) infraštruktúry v mnohých štátoch EÚ je potrebné vzhľadom na integrovaný prístup využívať výstavbu novej infraštruktúry na intenzívnejší rozvoj prístupových optických sietí a na výstavbu inteligentnej obecnej infraštruktúry (2), ktorej súčasťou by mala byť integrovaná mapa GIS (3). Týmto spôsobom by sa uplatnil integrovaný prístup k sieťovej obecnej infraštruktúre prostredníctvom informačného systému (inteligentný systém riadenia infraštruktúry).

| 1.8 | Výbor navrhuje, aby Komisia vo svojich plánoch týkajúcich sa integrovaného prístupu k transeurópskym sieťam zohľadnila integrované technológie zamerané na obnoviteľné zdroje plynu a ekologickú výrobu energie. Vďaka týmto technológiám, ktoré približujú výrobu elektrickej energie ku konečnému užívateľovi, je možné znížiť emisie CO2. |
| --- | --- |

1.8

Výbor navrhuje, aby Komisia vo svojich plánoch týkajúcich sa integrovaného prístupu k transeurópskym sieťam zohľadnila integrované technológie zamerané na obnoviteľné zdroje plynu a ekologickú výrobu energie. Vďaka týmto technológiám, ktoré približujú výrobu elektrickej energie ku konečnému užívateľovi, je možné znížiť emisie CO2.

| 1.8.1 | V rámci tohto prístupu je potrebné usilovať sa o efektívnu synergiu, koordináciu a hospodárnosť, ktoré možno dosiahnuť prostredníctvom rozvoja biotechnológií a plynárenských technológií. |
| --- | --- |

1.8.1

V rámci tohto prístupu je potrebné usilovať sa o efektívnu synergiu, koordináciu a hospodárnosť, ktoré možno dosiahnuť prostredníctvom rozvoja biotechnológií a plynárenských technológií.

| 1.9 | Vychádzajúc z analýzy potenciálnych synergií transeurópskych energetických sietí v nových pobaltských členských štátoch sa EHSV domnieva, že v rámci integrovaného prístupu je potrebné využiť jedno z opatrení, ktoré by sa dalo rýchlo zrealizovať a prepojiť systémy pobaltských štátov so systémami EÚ prostredníctvom energetického mosta. Pri plnení tohto predsavzatia však nemožno dopustiť, aby prostriedky vložené do vysokonapäťových elektrických sietí v dlhodobom časovom horizonte (do roku 2020) skončili ako uviaznuté náklady (stranded costs) (4). |
| --- | --- |

1.9

Vychádzajúc z analýzy potenciálnych synergií transeurópskych energetických sietí v nových pobaltských členských štátoch sa EHSV domnieva, že v rámci integrovaného prístupu je potrebné využiť jedno z opatrení, ktoré by sa dalo rýchlo zrealizovať a prepojiť systémy pobaltských štátov so systémami EÚ prostredníctvom energetického mosta. Pri plnení tohto predsavzatia však nemožno dopustiť, aby prostriedky vložené do vysokonapäťových elektrických sietí v dlhodobom časovom horizonte (do roku 2020) skončili ako uviaznuté náklady (stranded costs) (4).

2.   Úvod

| 2.1 | Rozvoj, prepojenie, lepšia integrácia a súčinnosť pri rozvoji európskej energetickej, dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry predstavujú ambiciózne ciele, ktoré sú obsiahnuté v zmluve (5) aj v usmerneniach pre rast a zamestnanosť vychádzajúcich z Lisabonskej stratégie (6). |
| --- | --- |

2.1

Rozvoj, prepojenie, lepšia integrácia a súčinnosť pri rozvoji európskej energetickej, dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry predstavujú ambiciózne ciele, ktoré sú obsiahnuté v zmluve (5) aj v usmerneniach pre rast a zamestnanosť vychádzajúcich z Lisabonskej stratégie (6).

| 2.2 | V článkoch 154-156 zmluvy ako aj v usmerneniach pre rast a zamestnanosť sú stanovené ciele týkajúce sa rozvoja, prepájania, lepšej integrácie a súčinnosti európskej energetickej, dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

2.2

V článkoch 154-156 zmluvy ako aj v usmerneniach pre rast a zamestnanosť sú stanovené ciele týkajúce sa rozvoja, prepájania, lepšej integrácie a súčinnosti európskej energetickej, dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry.

| 2.3 | Na základe ustanovení obsiahnutých v zmluve a v spomínaných usmerneniach vznikla myšlienka transeurópskych dopravných, energetických a telekomunikačných sietí, ktoré predstavujú „krvný obeh“ hospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

2.3

Na základe ustanovení obsiahnutých v zmluve a v spomínaných usmerneniach vznikla myšlienka transeurópskych dopravných, energetických a telekomunikačných sietí, ktoré predstavujú „krvný obeh“ hospodárstva EÚ.

| 2.4 | V snahe o dosiahnutie čo najlepších výsledkov v rámci fungovania transeurópskych sietí, a hlavne v súvislosti s posilnením konkurencieschopnosti Európskej únie požiadala Európska komisia v júli 2005 riadiacu skupinu vytvorenú špeciálne na tento účel, aby definovala spoločný postup pre lepšiu koordináciu jednotlivých aktivít Spoločenstva, ktoré by podporovali budovanie transeurópskych dopravných, energetických a telekomunikačných sietí. |
| --- | --- |

2.4

V snahe o dosiahnutie čo najlepších výsledkov v rámci fungovania transeurópskych sietí, a hlavne v súvislosti s posilnením konkurencieschopnosti Európskej únie požiadala Európska komisia v júli 2005 riadiacu skupinu vytvorenú špeciálne na tento účel, aby definovala spoločný postup pre lepšiu koordináciu jednotlivých aktivít Spoločenstva, ktoré by podporovali budovanie transeurópskych dopravných, energetických a telekomunikačných sietí.

| 2.4.1 | Riadiaca skupina sa konkrétne zaoberala týmito otázkami:






  — | synergie medzi európskymi sieťami, |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Riadiaca skupina sa konkrétne zaoberala týmito otázkami:

—

synergie medzi európskymi sieťami,

| — | rešpektovanie životného prostredia v súvislosti s transeurópskymi sieťami, |
| --- | --- |

—

rešpektovanie životného prostredia v súvislosti s transeurópskymi sieťami,

| — | využívanie nových technológií v transeurópskej dopravnej sieti, |
| --- | --- |

—

využívanie nových technológií v transeurópskej dopravnej sieti,

| — | financovanie transeurópskych sietí, a v tejto súvislosti aj s nasledujúcimi otázkami:






  — | kombinácia fondov, |
| --- | --- | --- |

—

financovanie transeurópskych sietí, a v tejto súvislosti aj s nasledujúcimi otázkami:

—

kombinácia fondov,

| — | financovanie významných prioritných projektov, |
| --- | --- |

—

financovanie významných prioritných projektov,

| — | využitie verejno-súkromného partnerstva (VSP) pri financovaní transeurópskych sietí. |
| --- | --- |

—

využitie verejno-súkromného partnerstva (VSP) pri financovaní transeurópskych sietí.

| 2.5 | Nižšie rozvinuté stanovisko EHSV sa vzťahuje na oznámenie Komisie „Transeurópske siete: smerovanie k integrovanému prístupu“ (KOM(2007) 135), ktoré je výsledkom práce riadiacej skupiny. |
| --- | --- |

2.5

Nižšie rozvinuté stanovisko EHSV sa vzťahuje na oznámenie Komisie „Transeurópske siete: smerovanie k integrovanému prístupu“ (KOM(2007) 135), ktoré je výsledkom práce riadiacej skupiny.

3.   Všeobecné pripomienky

Súčasný stav realizácie transeurópskych sietí

3.1   Transeurópska dopravná sieť (TES-D)

| 3.1.1 | Od posledného rozšírenia EÚ v roku 2007 je súčasťou TES-D už 30 prioritných projektov, ktoré by sa mali realizovať v časovom horizonte do roku 2020. Komisia okrem toho nedávno zdôraznila potrebu rozšíriť tieto transeurópske dopravné siete aj na susedné krajiny (7). |
| --- | --- |

3.1.1

Od posledného rozšírenia EÚ v roku 2007 je súčasťou TES-D už 30 prioritných projektov, ktoré by sa mali realizovať v časovom horizonte do roku 2020. Komisia okrem toho nedávno zdôraznila potrebu rozšíriť tieto transeurópske dopravné siete aj na susedné krajiny (7).

| 3.1.2 | Oproti pôvodným plánom došlo pri realizácii týchto veľkých projektov k oneskoreniu. Napriek tomu, že niektoré projekty sú už ukončené alebo sa práve završujú (8), rýchlosť výstavby dopravných osí považovaných za prioritné je naďalej nízka. Príčiny tejto situácie EHSV podrobne rozoberá v jednom zo svojich stanovísk z vlastnej iniciatívy (9). |
| --- | --- |

3.1.2

Oproti pôvodným plánom došlo pri realizácii týchto veľkých projektov k oneskoreniu. Napriek tomu, že niektoré projekty sú už ukončené alebo sa práve završujú (8), rýchlosť výstavby dopravných osí považovaných za prioritné je naďalej nízka. Príčiny tejto situácie EHSV podrobne rozoberá v jednom zo svojich stanovísk z vlastnej iniciatívy (9).

| 3.1.3 | Z uvedených 30 prioritných projektov bude 18 projektov železničných a 2 sa budú týkať vnútrozemskej a námornej plavby. Spôsoby dopravy, ktoré najviac rešpektujú životné prostredie, tak majú najväčšiu prioritu. Mapky zahrnuté v dokumente, ktorý pre Komisiu vypracovala spoločnosť ECORYS (10), zobrazujú dnešný stav 30 prioritných projektov a ich stav na konci obdobia viacročného finančného rámca v roku 2013. Ich analýza ukazuje, aká veľká časť tejto siete je zatiaľ nedokončená. |
| --- | --- |

3.1.3

Z uvedených 30 prioritných projektov bude 18 projektov železničných a 2 sa budú týkať vnútrozemskej a námornej plavby. Spôsoby dopravy, ktoré najviac rešpektujú životné prostredie, tak majú najväčšiu prioritu. Mapky zahrnuté v dokumente, ktorý pre Komisiu vypracovala spoločnosť ECORYS (10), zobrazujú dnešný stav 30 prioritných projektov a ich stav na konci obdobia viacročného finančného rámca v roku 2013. Ich analýza ukazuje, aká veľká časť tejto siete je zatiaľ nedokončená.

| 3.1.4 | V oznámení Komisie, na ktoré sa vzťahuje toto stanovisko, je zahrnutá bilancia finančných prostriedkov určených na realizáciu TES-D vo finančnom programovom období 2000-2006 a predstavujú sa v ňom finančné mechanizmy pre viacročný finančný rámec 2007-2013. Na rozvoj dopravnej transeurópskej siete je v tomto finančnom období určených priamo z rozpočtu EÚ 8,013 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.1.4

V oznámení Komisie, na ktoré sa vzťahuje toto stanovisko, je zahrnutá bilancia finančných prostriedkov určených na realizáciu TES-D vo finančnom programovom období 2000-2006 a predstavujú sa v ňom finančné mechanizmy pre viacročný finančný rámec 2007-2013. Na rozvoj dopravnej transeurópskej siete je v tomto finančnom období určených priamo z rozpočtu EÚ 8,013 miliardy EUR.

| 3.1.5 | Hlavným zdrojom účasti Spoločenstva na spolufinancovaní projektov transeurópskej dopravnej siete vo finančnom programovom období 2007-2013 budú naďalej EFRR a kohézny fond. Vo všeobecnosti bude treba príspevok Spoločenstva k realizácii transeurópskej dopravnej siete sústrediť na cezhraničné úseky a na najväčšmi zaťažené uzly. |
| --- | --- |

3.1.5

Hlavným zdrojom účasti Spoločenstva na spolufinancovaní projektov transeurópskej dopravnej siete vo finančnom programovom období 2007-2013 budú naďalej EFRR a kohézny fond. Vo všeobecnosti bude treba príspevok Spoločenstva k realizácii transeurópskej dopravnej siete sústrediť na cezhraničné úseky a na najväčšmi zaťažené uzly.

| 3.1.6 | Európska investičná banka bude pokračovať vo financovaní dopravnej infraštruktúry prostredníctvom úverov a vďaka špecifickému nástroju na poskytovanie záruk, ktorý predstavuje 500 miliónov EUR pochádzajúcich z vlastných zdrojov EIB a 500 miliónov EUR pochádzajúcich z rozpočtu transeurópskej dopravnej siete (6,25 % celkového objemu). |
| --- | --- |

3.1.6

Európska investičná banka bude pokračovať vo financovaní dopravnej infraštruktúry prostredníctvom úverov a vďaka špecifickému nástroju na poskytovanie záruk, ktorý predstavuje 500 miliónov EUR pochádzajúcich z vlastných zdrojov EIB a 500 miliónov EUR pochádzajúcich z rozpočtu transeurópskej dopravnej siete (6,25 % celkového objemu).

3.2   Transeurópske energetické siete (TES-E)

| 3.2.1 | Komisia zhodnotila v januári 2007 v programe prioritných medzisieťových prepojení pokrok projektov európskeho významu. V oblasti elektrickej energie sa realizuje podľa plánu len 12 z 32 projektov a iba 5 je prakticky dokončených (11). |
| --- | --- |

3.2.1

Komisia zhodnotila v januári 2007 v programe prioritných medzisieťových prepojení pokrok projektov európskeho významu. V oblasti elektrickej energie sa realizuje podľa plánu len 12 z 32 projektov a iba 5 je prakticky dokončených (11).

| 3.2.2 | V oblasti plynu vyzerá situácia lepšie: 7 z 10 projektov by malo byť odovzdaných do užívania v rokoch 2010-2013. Na druhej strane sa však oneskorila realizácia 29 terminálov LNG (12) a plynojemov: v 9 prípadoch sa od ich výstavby odstúpilo a v 5 prípadoch boli práce pozastavené. |
| --- | --- |

3.2.2

V oblasti plynu vyzerá situácia lepšie: 7 z 10 projektov by malo byť odovzdaných do užívania v rokoch 2010-2013. Na druhej strane sa však oneskorila realizácia 29 terminálov LNG (12) a plynojemov: v 9 prípadoch sa od ich výstavby odstúpilo a v 5 prípadoch boli práce pozastavené.

| 3.2.2.1 | Ako hlavnú príčinu oneskorení a nedostatkov Komisia uviedla zložitosť plánovania a postupov na získavanie povolení. Ďalšími príčinami sú odpor verejnej mienky, nedostatočné zdroje financovania a štruktúra vertikálne integrovaných energetických podnikov. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Ako hlavnú príčinu oneskorení a nedostatkov Komisia uviedla zložitosť plánovania a postupov na získavanie povolení. Ďalšími príčinami sú odpor verejnej mienky, nedostatočné zdroje financovania a štruktúra vertikálne integrovaných energetických podnikov.

| 3.2.3 | EÚ bude musieť do roku 2013 investovať do infraštruktúry najmenej 30 miliárd EUR (6 miliárd do elektroenergetických sietí, 19 miliárd do plynovodov a 5 miliárd do terminálov LNG), ak chce dosiahnuť plnú realizáciu stanovených priorít. Investície sú potrebné nielen v oblasti cezhraničných prepojení, ale rovnako aj v sektore výroby energie. |
| --- | --- |

3.2.3

EÚ bude musieť do roku 2013 investovať do infraštruktúry najmenej 30 miliárd EUR (6 miliárd do elektroenergetických sietí, 19 miliárd do plynovodov a 5 miliárd do terminálov LNG), ak chce dosiahnuť plnú realizáciu stanovených priorít. Investície sú potrebné nielen v oblasti cezhraničných prepojení, ale rovnako aj v sektore výroby energie.

| 3.2.4 | V rámci investícií do TES-E možno získať finančnú podporu z rozpočtu Európskej únie, ktorá však môže byť poskytnutá len v konkrétnych a riadne zdôvodnených prípadoch. Tieto prostriedky pochádzajú z rozpočtovej položky určenej výhradne na financovanie transeurópskych sietí alebo z kohézneho fondu a štrukturálnych fondov (ktoré predstavujú viac ako jednu tretinu rozpočtu a slúžia na financovanie regionálneho rozvoja, do ktorého spadá aj oblasť energetických sietí). |
| --- | --- |

3.2.4

V rámci investícií do TES-E možno získať finančnú podporu z rozpočtu Európskej únie, ktorá však môže byť poskytnutá len v konkrétnych a riadne zdôvodnených prípadoch. Tieto prostriedky pochádzajú z rozpočtovej položky určenej výhradne na financovanie transeurópskych sietí alebo z kohézneho fondu a štrukturálnych fondov (ktoré predstavujú viac ako jednu tretinu rozpočtu a slúžia na financovanie regionálneho rozvoja, do ktorého spadá aj oblasť energetických sietí).

| 3.2.5 | Na financovanie fázy súvisiacej s realizáciou investície sa využívajú aj iné finančné nástroje (fondy, úvery). Hlavným zdrojom financovania transeurópskych sietí je Európska investičná banka. V období od roku 1993 do konca roku 2005 predstavoval celkový objem úverových zmlúv určených na financovanie všetkých transeurópskych sietí 69,3 miliardy EUR, z čoho 9,1 miliardy bolo vyhradených na energetické siete. |
| --- | --- |

3.2.5

Na financovanie fázy súvisiacej s realizáciou investície sa využívajú aj iné finančné nástroje (fondy, úvery). Hlavným zdrojom financovania transeurópskych sietí je Európska investičná banka. V období od roku 1993 do konca roku 2005 predstavoval celkový objem úverových zmlúv určených na financovanie všetkých transeurópskych sietí 69,3 miliardy EUR, z čoho 9,1 miliardy bolo vyhradených na energetické siete.

3.3   Transeurópske telekomunikačné siete

| 3.3.1 | Spomedzi všetkých sietí tvoriacich TES sa dosiahol najväčší pokrok pri výstavbe infraštruktúry telekomunikačných sietí (eTES). Postupné otváranie telekomunikačných služieb hospodárskej súťaži od roku 1988 malo na túto oblasť značné dôsledky. Intenzívnejšia hospodárska súťaž podnietila investície, inovácie, rozvoj nových služieb a významný pokles spotrebiteľských cien. |
| --- | --- |

3.3.1

Spomedzi všetkých sietí tvoriacich TES sa dosiahol najväčší pokrok pri výstavbe infraštruktúry telekomunikačných sietí (eTES). Postupné otváranie telekomunikačných služieb hospodárskej súťaži od roku 1988 malo na túto oblasť značné dôsledky. Intenzívnejšia hospodárska súťaž podnietila investície, inovácie, rozvoj nových služieb a významný pokles spotrebiteľských cien.

| 3.3.2 | V súčasnosti sú investície sústredené na modernizáciu existujúcich sietí v záujme prechodu na siete ďalšej generácie a zameriavajú sa tiež na rozširovanie mobilných sietí tretej generácie a iných služieb využívajúcich bezdrôtovú infraštruktúru, ako aj na zavádzanie širokopásmového internetu do vidieckych oblastí EÚ. |
| --- | --- |

3.3.2

V súčasnosti sú investície sústredené na modernizáciu existujúcich sietí v záujme prechodu na siete ďalšej generácie a zameriavajú sa tiež na rozširovanie mobilných sietí tretej generácie a iných služieb využívajúcich bezdrôtovú infraštruktúru, ako aj na zavádzanie širokopásmového internetu do vidieckych oblastí EÚ.

| 3.3.2.1 | Investície sa môžu týkať aj inštalácie sietí optických vlákien, pri ktorých stavebné práce a inštalácia káblov vo vnútri budov predstavujú 70 % nákladov na výstavbu. Výstavba železničných tratí, ciest alebo energetických vedení môže uľahčiť rozvoj týchto sietí v oblastiach s nedostatočným pokrytím. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Investície sa môžu týkať aj inštalácie sietí optických vlákien, pri ktorých stavebné práce a inštalácia káblov vo vnútri budov predstavujú 70 % nákladov na výstavbu. Výstavba železničných tratí, ciest alebo energetických vedení môže uľahčiť rozvoj týchto sietí v oblastiach s nedostatočným pokrytím.

| 3.3.3 | Veľkým problémom v oblasti európskej telekomunikačnej siete je odstránenie rozdielov týkajúcich sa prístupu k širokopásmovému internetu. Tieto rozdiely sa vyskytujú medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. Vzhľadom na danú situáciu musia členské štáty podniknúť konkrétne kroky a stanoviť ciele na odstránenie spomínaných rozdielov do roku 2010. |
| --- | --- |

3.3.3

Veľkým problémom v oblasti európskej telekomunikačnej siete je odstránenie rozdielov týkajúcich sa prístupu k širokopásmovému internetu. Tieto rozdiely sa vyskytujú medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. Vzhľadom na danú situáciu musia členské štáty podniknúť konkrétne kroky a stanoviť ciele na odstránenie spomínaných rozdielov do roku 2010.

| 3.3.4 | V záujme koherentného plánovania a úplného pokrytia širokopásmovým internetom treba zlepšiť koordináciu a integráciu rôznych zdrojov financovania (štrukturálne fondy, fond rozvoja vidieka, TES a vnútroštátne fondy). |
| --- | --- |

3.3.4

V záujme koherentného plánovania a úplného pokrytia širokopásmovým internetom treba zlepšiť koordináciu a integráciu rôznych zdrojov financovania (štrukturálne fondy, fond rozvoja vidieka, TES a vnútroštátne fondy).

Oblasti uplatňovania integrovaného prístupu k transeurópskym sieťam

3.4   Synergie medzi európskymi sieťami

| 3.4.1 | Prvým príkladom synergií v TES je prepájanie železničnej a cestnej siete (13). Výhody vyplývajúce z tohto typu prepojenia sú opísané v oznámení Komisie „Rozšírenie hlavných transeurópskych dopravných osí do susedných krajín – Usmernenia o doprave v Európe a susedných regiónoch“ (14). Medzi hlavné výhody patrí lepšie využívanie priestoru, spoločne realizované stavebné práce, menší vizuálny vplyv na krajinu a na jej rozdelenie, spoločné opatrenia na zníženie vplyvu infraštruktúry (protihluková ochrana, mosty pre malé a veľké zvieratá). V súvislosti s takto kombinovanou infraštruktúrou vznikajú ozajstné možnosti znížiť existujúce náklady a negatívny vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

3.4.1

Prvým príkladom synergií v TES je prepájanie železničnej a cestnej siete (13). Výhody vyplývajúce z tohto typu prepojenia sú opísané v oznámení Komisie „Rozšírenie hlavných transeurópskych dopravných osí do susedných krajín – Usmernenia o doprave v Európe a susedných regiónoch“ (14). Medzi hlavné výhody patrí lepšie využívanie priestoru, spoločne realizované stavebné práce, menší vizuálny vplyv na krajinu a na jej rozdelenie, spoločné opatrenia na zníženie vplyvu infraštruktúry (protihluková ochrana, mosty pre malé a veľké zvieratá). V súvislosti s takto kombinovanou infraštruktúrou vznikajú ozajstné možnosti znížiť existujúce náklady a negatívny vplyv na životné prostredie.

| 3.4.2 | Pokiaľ ide o rozvoj iných kombinácií, ako je prechod vedenia vysokého napätia v železničnom tuneli, pridanie telekomunikačných káblov k železničnej trati (konkrétne optických káblov), vykonali sa aj štúdie takýchto možností (15). Analyzovala sa technická uskutočniteľnosť, vplyv na náklady na projekty a zložitosť postupov. Z týchto štúdií možno vyvodiť nasledujúce závery: |
| --- | --- |

3.4.2

Pokiaľ ide o rozvoj iných kombinácií, ako je prechod vedenia vysokého napätia v železničnom tuneli, pridanie telekomunikačných káblov k železničnej trati (konkrétne optických káblov), vykonali sa aj štúdie takýchto možností (15). Analyzovala sa technická uskutočniteľnosť, vplyv na náklady na projekty a zložitosť postupov. Z týchto štúdií možno vyvodiť nasledujúce závery:

| 3.4.2.1 | Odhliadnuc od kombinácie plynovod – iná infraštruktúra, ktorej technická uskutočniteľnosť sa vzhľadom na rozsah potrebných ochranných pásiem považuje za problematickú, vyplývajú skutočné výhody zo vzájomnej kombinácie ostatných TES. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Odhliadnuc od kombinácie plynovod – iná infraštruktúra, ktorej technická uskutočniteľnosť sa vzhľadom na rozsah potrebných ochranných pásiem považuje za problematickú, vyplývajú skutočné výhody zo vzájomnej kombinácie ostatných TES.

| 3.4.2.2 | Najsľubnejšie sa zdajú byť synergie medzi telekomunikačnými a dopravnými sieťami. Každá dopravná sieť sa môže optimalizovať s použitím vlastnej komunikačnej siete na jej riadenie. Vo väčšine prípadov už železničné a diaľničné siete disponujú takýmito telekomunikačnými sieťami. V niektorých prípadoch je prebytočná kapacita týchto sietí využívaná na iné účely, napríklad na prenos dát. |
| --- | --- |

3.4.2.2

Najsľubnejšie sa zdajú byť synergie medzi telekomunikačnými a dopravnými sieťami. Každá dopravná sieť sa môže optimalizovať s použitím vlastnej komunikačnej siete na jej riadenie. Vo väčšine prípadov už železničné a diaľničné siete disponujú takýmito telekomunikačnými sieťami. V niektorých prípadoch je prebytočná kapacita týchto sietí využívaná na iné účely, napríklad na prenos dát.

| 3.4.2.3 | Snaha o systematické hľadanie synergií medzi riadiacou sieťou infraštruktúry a telekomunikačnou sieťou je stále ešte skôr výnimkou ako pravidlom. |
| --- | --- |

3.4.2.3

Snaha o systematické hľadanie synergií medzi riadiacou sieťou infraštruktúry a telekomunikačnou sieťou je stále ešte skôr výnimkou ako pravidlom.

| 3.4.2.4 | Zaujímavé by mohlo byť preskúmanie možností súvisiacich so vzájomným prepojením elektrických sietí ako aj dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry. Tieto možnosti zahŕňajú napríklad kladenie káblov vysokého napätia do brehov (hrádzí) kanálov a riek, prepojenie s obmedzeným napätím (dvakrát 25 kV) na trase vysokorýchlostných železničných tratí a systematickejšie prepájanie podzemných vedení vysokého napätia (od 300 do 700 kV) na trase dopravných sietí. Uvedené návrhy neriešia potrebu okamžitého prepojenia národných sietí vysokého napätia, ale navrhujú hustejšie rozmiestnenie národných elektrických sietí v dlhodobejšom časovom horizonte, závisiacom od trvania realizácie veľkých projektov infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.4.2.4

Zaujímavé by mohlo byť preskúmanie možností súvisiacich so vzájomným prepojením elektrických sietí ako aj dopravnej a telekomunikačnej infraštruktúry. Tieto možnosti zahŕňajú napríklad kladenie káblov vysokého napätia do brehov (hrádzí) kanálov a riek, prepojenie s obmedzeným napätím (dvakrát 25 kV) na trase vysokorýchlostných železničných tratí a systematickejšie prepájanie podzemných vedení vysokého napätia (od 300 do 700 kV) na trase dopravných sietí. Uvedené návrhy neriešia potrebu okamžitého prepojenia národných sietí vysokého napätia, ale navrhujú hustejšie rozmiestnenie národných elektrických sietí v dlhodobejšom časovom horizonte, závisiacom od trvania realizácie veľkých projektov infraštruktúry.

3.5   Zlučiteľnosť životného prostredia s transeurópskymi sieťami

| 3.5.1 | Lisabonská stratégia pre hospodársky rast a zamestnanosť vyzýva, aby sa TES budovali takým spôsobom, ktorý bude v súlade s trvalo udržateľným rozvojom. |
| --- | --- |

3.5.1

Lisabonská stratégia pre hospodársky rast a zamestnanosť vyzýva, aby sa TES budovali takým spôsobom, ktorý bude v súlade s trvalo udržateľným rozvojom.

| 3.5.2 | Veľká väčšina prioritných projektov TES-D predstavuje projekty uprednostňujúce spôsoby dopravy, ktoré sú ekologickejšie a menej náročné na energiu, akými sú železnica alebo vodné cesty. Dokončenie transeurópskej dopravnej siete bude mať pozitívny vplyv na životné prostredie. Pri súčasnom tempe budú emisie CO2 produkované dopravou v roku 2020 v porovnaní so súčasnými hodnotami o 38 % vyššie. Komisia sa domnieva, že dokončenie 30 prioritných osí spomalí tento nárast o približne 4 %, čo predstavuje zníženie emisií CO2 o 6,3 milióna ton ročne. |
| --- | --- |

3.5.2

Veľká väčšina prioritných projektov TES-D predstavuje projekty uprednostňujúce spôsoby dopravy, ktoré sú ekologickejšie a menej náročné na energiu, akými sú železnica alebo vodné cesty. Dokončenie transeurópskej dopravnej siete bude mať pozitívny vplyv na životné prostredie. Pri súčasnom tempe budú emisie CO2 produkované dopravou v roku 2020 v porovnaní so súčasnými hodnotami o 38 % vyššie. Komisia sa domnieva, že dokončenie 30 prioritných osí spomalí tento nárast o približne 4 %, čo predstavuje zníženie emisií CO2 o 6,3 milióna ton ročne.

| 3.5.3 | Prepojenia národných energetických sietí a napojenie na zdroje obnoviteľnej energie umožnia optimalizáciu využívania kapacít v každom členskom štáte, a teda zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie. |
| --- | --- |

3.5.3

Prepojenia národných energetických sietí a napojenie na zdroje obnoviteľnej energie umožnia optimalizáciu využívania kapacít v každom členskom štáte, a teda zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie.

| 3.5.4 | V právnych predpisoch Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia sa stanovuje jasný rámec, v ktorom sa musia realizovať veľké projekty. Usmernenia Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete sa na tento rámec priamo odvolávajú (16). Každý nový program infraštruktúry týkajúci sa TES treba podrobiť strategickému environmentálnemu posudzovaniu (17) a každý projekt treba hodnotiť samostatne (18). Toto posudzovanie sa môže použiť aj pri definovaní rámca pre štúdium možných synergií. |
| --- | --- |

3.5.4

V právnych predpisoch Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia sa stanovuje jasný rámec, v ktorom sa musia realizovať veľké projekty. Usmernenia Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete sa na tento rámec priamo odvolávajú (16). Každý nový program infraštruktúry týkajúci sa TES treba podrobiť strategickému environmentálnemu posudzovaniu (17) a každý projekt treba hodnotiť samostatne (18). Toto posudzovanie sa môže použiť aj pri definovaní rámca pre štúdium možných synergií.

| 3.5.5 | Všetky jednotlivé projekty musia rešpektovať právne predpisy Spoločenstva o hluku, vode a ochrane flóry a fauny (19). |
| --- | --- |

3.5.5

Všetky jednotlivé projekty musia rešpektovať právne predpisy Spoločenstva o hluku, vode a ochrane flóry a fauny (19).

| 3.5.6 | Ak žiadna alternatíva projektu vo verejnom záujme neponúkne optimálne riešenie v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, môžu sa prijať kompenzačné opatrenia, ktoré umožnia realizáciu projektu a zároveň vykompenzujú prípadný negatívny vplyv. |
| --- | --- |

3.5.6

Ak žiadna alternatíva projektu vo verejnom záujme neponúkne optimálne riešenie v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, môžu sa prijať kompenzačné opatrenia, ktoré umožnia realizáciu projektu a zároveň vykompenzujú prípadný negatívny vplyv.

3.6   Integrovaný prístup k financovaniu transeurópskych sietí

| 3.6.1 | S otázkou kombinácie fondov pri realizácii TES sú spojené vážne problémy a dokonca aj konflikty. Komisia sa dlhodobo zaoberá problematikou kumulovania finančnej pomoci Spoločenstva pochádzajúcej z rozličných zdrojov a určenej na ten istý projekt. Dvor audítorov upozornil na túto otázku vo svojich správach o realizácii transeurópskych sietí Komisiou. |
| --- | --- |

3.6.1

S otázkou kombinácie fondov pri realizácii TES sú spojené vážne problémy a dokonca aj konflikty. Komisia sa dlhodobo zaoberá problematikou kumulovania finančnej pomoci Spoločenstva pochádzajúcej z rozličných zdrojov a určenej na ten istý projekt. Dvor audítorov upozornil na túto otázku vo svojich správach o realizácii transeurópskych sietí Komisiou.

| 3.6.2 | V oznámení, na ktoré sa vzťahuje toto stanovisko EHSV riadiaca skupina došla k záveru, že všetky možnosti kumulovania príspevkov z viacerých fondov Spoločenstva sa vylučujú. S cieľom zaručiť rozpočtovú transparentnosť a v snahe o dobré finančné hospodárenie sa vo finančnom nariadení a(alebo) základných sektorových aktoch, ktoré boli prijaté alebo sa prijímajú, vylučuje kumulovanie rozličných finančných nástrojov Spoločenstva pre tú istú akciu. |
| --- | --- |

3.6.2

V oznámení, na ktoré sa vzťahuje toto stanovisko EHSV riadiaca skupina došla k záveru, že všetky možnosti kumulovania príspevkov z viacerých fondov Spoločenstva sa vylučujú. S cieľom zaručiť rozpočtovú transparentnosť a v snahe o dobré finančné hospodárenie sa vo finančnom nariadení a(alebo) základných sektorových aktoch, ktoré boli prijaté alebo sa prijímajú, vylučuje kumulovanie rozličných finančných nástrojov Spoločenstva pre tú istú akciu.

| 3.6.3 | Ďalšou dôležitou informáciou obsiahnutou v oznámení, ktorá má značný vplyv na investície kombinované v rámci TES, je skutočnosť, že na výdavky v rámci projektu spadajúceho do operačného programu, na ktorý sa prijíma finančná pomoc zo štrukturálnych fondov alebo z kohézneho fondu, sa nemôže využiť iné financovanie Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.6.3

Ďalšou dôležitou informáciou obsiahnutou v oznámení, ktorá má značný vplyv na investície kombinované v rámci TES, je skutočnosť, že na výdavky v rámci projektu spadajúceho do operačného programu, na ktorý sa prijíma finančná pomoc zo štrukturálnych fondov alebo z kohézneho fondu, sa nemôže využiť iné financovanie Spoločenstva.

| 3.6.3.1 | Z toho vyplýva, že ak sa na výdavky, napríklad na zariadenia ERTMS alebo na elektrifikáciu železničnej trate, neprijíma finančná pomoc zo štrukturálnych fondov alebo z kohézneho fondu, mohlo by sa na tento účel využiť financovanie zo zdrojov určených na TES. Výstavba železničnej trate by sa v súčasnosti mohla financovať z EFRR alebo z kohézneho fondu. Projekty by taktiež mohli byť rozdelené podľa zemepisných oblastí, ktoré by mohli byť spolufinancované buď prostredníctvom EFRR alebo kohézneho fondu, alebo prostriedkami určenými na TES. |
| --- | --- |

3.6.3.1

Z toho vyplýva, že ak sa na výdavky, napríklad na zariadenia ERTMS alebo na elektrifikáciu železničnej trate, neprijíma finančná pomoc zo štrukturálnych fondov alebo z kohézneho fondu, mohlo by sa na tento účel využiť financovanie zo zdrojov určených na TES. Výstavba železničnej trate by sa v súčasnosti mohla financovať z EFRR alebo z kohézneho fondu. Projekty by taktiež mohli byť rozdelené podľa zemepisných oblastí, ktoré by mohli byť spolufinancované buď prostredníctvom EFRR alebo kohézneho fondu, alebo prostriedkami určenými na TES.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Integrovaný prístup k rozvoju energetických sietí: elektrická energia a plyn

| 4.1.1 | Rozvoj plynových technológií na výrobu energie (kombinované technológie (20), kogenerácia (21)) prináša zvýšené riziko pre investície v oblasti elektroenergetických sietí (prenos elektrickej energie sa nahrádza prepravou zemného plynu a rozvojom miestnej plynovej kogenerácie, kogenerácie v malom rozsahu a mikrokogenerácie). |
| --- | --- |

4.1.1

Rozvoj plynových technológií na výrobu energie (kombinované technológie (20), kogenerácia (21)) prináša zvýšené riziko pre investície v oblasti elektroenergetických sietí (prenos elektrickej energie sa nahrádza prepravou zemného plynu a rozvojom miestnej plynovej kogenerácie, kogenerácie v malom rozsahu a mikrokogenerácie).

| 4.1.2 | Rozvoj nových technológií prepravy plynu zvyšuje riziko pre investície v oblasti rozvodných sietí plynu (sieťový rozvod zemného plynu nahrádza námorná a cestná preprava stlačeného zemného plynu (CNG) (22) a skvapalneného zemného plynu (LNG)). |
| --- | --- |

4.1.2

Rozvoj nových technológií prepravy plynu zvyšuje riziko pre investície v oblasti rozvodných sietí plynu (sieťový rozvod zemného plynu nahrádza námorná a cestná preprava stlačeného zemného plynu (CNG) (22) a skvapalneného zemného plynu (LNG)).

| 4.1.3 | Konvergencia elektroenergetického a plynárenského sektora (podnikov činných v týchto sektoroch), čiže konvergencia v oblasti vlastníckych vzťahov, riadenia a organizácie, je predpokladom pre integrovaný technologický prístup k využívaniu zemného plynu a výroby elektrickej energie a tepla. Z tejto skutočnosti vyplýva naliehavá potreba upustiť od sektorového zmýšľania (a vzájomnej izolácie elektroenergetiky a plynárenstva). Obzvlášť dôležité je, aby sa urýchlila konvergencia elektroenergetiky a plynárenstva v nových členských štátoch EÚ (v strednej a východnej Európe), pričom by sa malo prihliadať na sociálne dôsledky, ktoré tento proces ešte stále prináša v dotknutých členských štátoch, či už ide o tzv. nové alebo staré členské štáty. |
| --- | --- |

4.1.3

Konvergencia elektroenergetického a plynárenského sektora (podnikov činných v týchto sektoroch), čiže konvergencia v oblasti vlastníckych vzťahov, riadenia a organizácie, je predpokladom pre integrovaný technologický prístup k využívaniu zemného plynu a výroby elektrickej energie a tepla. Z tejto skutočnosti vyplýva naliehavá potreba upustiť od sektorového zmýšľania (a vzájomnej izolácie elektroenergetiky a plynárenstva). Obzvlášť dôležité je, aby sa urýchlila konvergencia elektroenergetiky a plynárenstva v nových členských štátoch EÚ (v strednej a východnej Európe), pričom by sa malo prihliadať na sociálne dôsledky, ktoré tento proces ešte stále prináša v dotknutých členských štátoch, či už ide o tzv. nové alebo staré členské štáty.

4.2   Integrovaný prístup k rozvoju optických sietí

| 4.2.1 | V niektorých štátoch EÚ a tiež v niektorých nových členských štátoch (napr. v Poľsku) boli vybudované rozsiahle optické siete na technologické účely v oblasti elektroenergetiky (23) a železničnej dopravy (24). Tieto siete sa čoraz častejšie využívajú na komerčné účely (25), ale ich obrovský potenciál na integráciu ešte stále nie je využitý. Tento potenciál nie je využitý ani v plynárenskom priemysle. Ide predovšetkým o potenciál na integráciu optických technologických sietí rôznych typov infraštruktúry (elektroenergetika, železnice) s telekomunikačnými sieťami, s cieľom vytvoriť efektívnu prístupovú sieť. |
| --- | --- |

4.2.1

V niektorých štátoch EÚ a tiež v niektorých nových členských štátoch (napr. v Poľsku) boli vybudované rozsiahle optické siete na technologické účely v oblasti elektroenergetiky (23) a železničnej dopravy (24). Tieto siete sa čoraz častejšie využívajú na komerčné účely (25), ale ich obrovský potenciál na integráciu ešte stále nie je využitý. Tento potenciál nie je využitý ani v plynárenskom priemysle. Ide predovšetkým o potenciál na integráciu optických technologických sietí rôznych typov infraštruktúry (elektroenergetika, železnice) s telekomunikačnými sieťami, s cieľom vytvoriť efektívnu prístupovú sieť.

| 4.2.2 | V mnohých štátoch EÚ a najmä v nových členských štátoch prebieha intenzívna výstavba obecnej infraštruktúry, ako napr. vodovodných potrubí a kanalizácie, na financovanie ktorých sa čerpajú aj prostriedky EÚ, predovšetkým z fondov regionálneho rozvoja a kohézneho fondu. Ide o vynikajúcu príležitosť na včlenenie prístupových optických sietí do tejto infraštruktúry. Pre vidiecke oblasti a malé mestá predstavuje táto príležitosť šancu na zásadný rozvojový pokrok. Spomínaná integrácia by sa dala v praxi efektívne realizovať, ak by sa do systémov prideľovania príspevkov EÚ zapracovali opatrenia na rozvoj obecnej infraštruktúry, napríklad propagovaním výstavby integrovanej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.2.2

V mnohých štátoch EÚ a najmä v nových členských štátoch prebieha intenzívna výstavba obecnej infraštruktúry, ako napr. vodovodných potrubí a kanalizácie, na financovanie ktorých sa čerpajú aj prostriedky EÚ, predovšetkým z fondov regionálneho rozvoja a kohézneho fondu. Ide o vynikajúcu príležitosť na včlenenie prístupových optických sietí do tejto infraštruktúry. Pre vidiecke oblasti a malé mestá predstavuje táto príležitosť šancu na zásadný rozvojový pokrok. Spomínaná integrácia by sa dala v praxi efektívne realizovať, ak by sa do systémov prideľovania príspevkov EÚ zapracovali opatrenia na rozvoj obecnej infraštruktúry, napríklad propagovaním výstavby integrovanej infraštruktúry.

| 4.2.3 | Prístupová optická sieť by mohla byť základom pre výstavbu inteligentnej obecnej infraštruktúry, ktorá zahŕňa (technické) kontroly rôznych (inteligentných) zložiek tejto infraštruktúry (vodovodné potrubia, kanalizácia, doprava, teplovodná sieť, verejná bezpečnosť) a jej riadenie (pokiaľ ide o technický dozor a trh služieb). Súčasťou inteligentnej obecnej infraštruktúry by mala byť integrovaná mapa GIS (túto mapu by spravovali obce a okresy a mali by k nej prístup podniky pôsobiace v oblasti infraštruktúry na území obcí). V mapách GIS momentálne spočíva najväčší potenciál pre integráciu sieťových štruktúr obecnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.2.3

Prístupová optická sieť by mohla byť základom pre výstavbu inteligentnej obecnej infraštruktúry, ktorá zahŕňa (technické) kontroly rôznych (inteligentných) zložiek tejto infraštruktúry (vodovodné potrubia, kanalizácia, doprava, teplovodná sieť, verejná bezpečnosť) a jej riadenie (pokiaľ ide o technický dozor a trh služieb). Súčasťou inteligentnej obecnej infraštruktúry by mala byť integrovaná mapa GIS (túto mapu by spravovali obce a okresy a mali by k nej prístup podniky pôsobiace v oblasti infraštruktúry na území obcí). V mapách GIS momentálne spočíva najväčší potenciál pre integráciu sieťových štruktúr obecnej infraštruktúry.

4.3   Integrovaný prístup a otázka technológií zameraných na obnoviteľné zdroje plynu a ekologickú výrobu energie

| 4.3.1 | Technológie týkajúce sa obnoviteľných zdrojov plynu (kogeneračné technológie využívané v obmedzenom rozsahu (26) spočívajúce v splyňovaní biomasy pochádzajúcej z veľkofariem) umožňujú obmedziť budovanie elektromagnetických sietí a sieťové straty a zabezpečiť lepšie využívanie primárnej energie, čím sa tiež obmedzia emisie CO2. |
| --- | --- |

4.3.1

Technológie týkajúce sa obnoviteľných zdrojov plynu (kogeneračné technológie využívané v obmedzenom rozsahu (26) spočívajúce v splyňovaní biomasy pochádzajúcej z veľkofariem) umožňujú obmedziť budovanie elektromagnetických sietí a sieťové straty a zabezpečiť lepšie využívanie primárnej energie, čím sa tiež obmedzia emisie CO2.

| 4.3.2 | Obzvlášť dôležitou kategóriu integrovaných technológií sú ekologické energetické technológie (ekologická kogenerácia), ktoré sú zamerané na výrobu energie (elektrickej energie a tepla) a využívanie odpadu (komunálneho, poľnohospodárskeho a potravinárskeho odpadu). |
| --- | --- |

4.3.2

Obzvlášť dôležitou kategóriu integrovaných technológií sú ekologické energetické technológie (ekologická kogenerácia), ktoré sú zamerané na výrobu energie (elektrickej energie a tepla) a využívanie odpadu (komunálneho, poľnohospodárskeho a potravinárskeho odpadu).

4.4   Integrovaný prístup k financovaniu sieťových štruktúr infraštruktúry prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev

| 4.4.1 | Cieľom integrovaného financovania infraštruktúry prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev je efektívnejšie využívanie prostriedkov EÚ určených na rozvoj infraštruktúry, a to najmä v nových členských štátoch. |
| --- | --- |

4.4.1

Cieľom integrovaného financovania infraštruktúry prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev je efektívnejšie využívanie prostriedkov EÚ určených na rozvoj infraštruktúry, a to najmä v nových členských štátoch.

| 4.4.2 | Skúsenosti s verejno-súkromnými partnerstvami získané v starých členských štátoch (v pôvodnej pätnástke) sa týkajú financovania rozsiahlych investícií do infraštruktúry. V nových členských štátoch (v krajinách strednej a východnej Európy) by sa verejno-súkromné partnerstvá mali využiť na financovanie malých investícií do infraštruktúry na miestnej úrovni. Uplatňovanie skúseností starých členských štátov s verejno-súkromnými partnerstvami v nových členských štátoch preto nadobúda čoraz väčší význam. Treba však zohľadniť skutočnosť, že nie je možné uplatniť tieto skúsenosti priamo, rovnako ako nie je možné priamo porovnávať financovanie jednotlivých veľkých projektov v oblasti infraštruktúry s financovaním malých ale početných projektov. |
| --- | --- |

4.4.2

Skúsenosti s verejno-súkromnými partnerstvami získané v starých členských štátoch (v pôvodnej pätnástke) sa týkajú financovania rozsiahlych investícií do infraštruktúry. V nových členských štátoch (v krajinách strednej a východnej Európy) by sa verejno-súkromné partnerstvá mali využiť na financovanie malých investícií do infraštruktúry na miestnej úrovni. Uplatňovanie skúseností starých členských štátov s verejno-súkromnými partnerstvami v nových členských štátoch preto nadobúda čoraz väčší význam. Treba však zohľadniť skutočnosť, že nie je možné uplatniť tieto skúsenosti priamo, rovnako ako nie je možné priamo porovnávať financovanie jednotlivých veľkých projektov v oblasti infraštruktúry s financovaním malých ale početných projektov.

| 4.4.3 | Dostupnosť prostriedkov EÚ spôsobuje, že miestne orgány v niektorých členských štátoch (vrátane štátov strednej a východnej Európy) často pripúšťajú nadmerné investície do sektorovej infraštruktúry, ako sú napríklad vodovodné potrubia a kanalizácia, ale nevyužívajú potenciál integrácie sektorovej infraštruktúry už v štádiu investícií. Tento postoj je veľmi nebezpečný, pretože sa tým prichádza o možnosť znižovania investičných nákladov na infraštruktúru (znižuje sa efektívnosť využívania prostriedkov EÚ) a narastá zaťaženie miestnych orgánov nezdôvodnenými nákladmi na prevádzkovanie predraženej infraštruktúry v budúcnosti (zvyšujú sa trvalé náklady na prevádzku infraštruktúry, ktoré znášajú miestni obyvatelia). Účasť súkromného kapitálu na financovaní infraštruktúry je efektívnym prostriedkom na využitie potenciálu integrácie a obmedzenie rizika nadmerných investícií. |
| --- | --- |

4.4.3

Dostupnosť prostriedkov EÚ spôsobuje, že miestne orgány v niektorých členských štátoch (vrátane štátov strednej a východnej Európy) často pripúšťajú nadmerné investície do sektorovej infraštruktúry, ako sú napríklad vodovodné potrubia a kanalizácia, ale nevyužívajú potenciál integrácie sektorovej infraštruktúry už v štádiu investícií. Tento postoj je veľmi nebezpečný, pretože sa tým prichádza o možnosť znižovania investičných nákladov na infraštruktúru (znižuje sa efektívnosť využívania prostriedkov EÚ) a narastá zaťaženie miestnych orgánov nezdôvodnenými nákladmi na prevádzkovanie predraženej infraštruktúry v budúcnosti (zvyšujú sa trvalé náklady na prevádzku infraštruktúry, ktoré znášajú miestni obyvatelia). Účasť súkromného kapitálu na financovaní infraštruktúry je efektívnym prostriedkom na využitie potenciálu integrácie a obmedzenie rizika nadmerných investícií.

V Bruseli 13. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Organizačná konvergencia sektorov vrátane podnikov.

1

(2)  Inteligentná infraštruktúra má pripojené alebo vstavané prvky, ktoré môžu zhromažďovať a prenášať informácie o stave infraštruktúry do centrálneho počítača a v niektorých prípadoch spätne získať pokyny z počítača, ktorý spúšťa kontrolné zariadenia. (U of T Civil Engineering – posledná aktualizácia: 9. novembra 2001.)

2

Inteligentná infraštruktúra

U of T Civil Engineering – posledná aktualizácia: 9. novembra 2001.)

(3)  Pozri bod 4.2.3 – Konkrétne pripomienky.

3

(4)  Uviaznuté náklady (angl. stranded costs) – náklady na investície a záväzky, ktoré vznikli výlučne v minulosti (historické náklady) a ktoré sa investorom ešte nevrátili predajom elektrickej energie a iných služieb a nebude ich možné získať na konkurenčnom trhu. Medzným dátumom je spravidla dátum vytvorenia alebo liberalizácie trhu energie.

4

(5)  Články 154, 155 a 156 zmluvy.

5

(6)  Usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005-2008) č. 9, 10, 11 a 16.

6

(7)  KOM(2007) 32, z 31. 1. 2007.

7

(8)  Pevné spojenie medzi Dánskom a Švédskom, dokončené v roku 2000; letisko Malpensa, dokončené v roku 2001; železničná trať Betuwe spájajúca Rotterdam s nemeckou hranicou, dokončená v roku 2007; projekt PBKAL – TGV Paríž-Brusel/Brusel-Kolín nad Rýnom-Amsterdam-Londýn, dokončený v roku 2007.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 130.

9

(10)  Synergie medzi transeurópskymi sieťami, hodnotenie potenciálnych oblastí pre synergický vplyv, ECORYS, august 2006.

10

(11)  Aleksandra Gawlikowska-Fryk: „Transeuropejskie sieci energetyczne“ (Transeurópske energetické siete), 2007.

11

(12)  LNG (angl. Liquid Natural Gas) – skvapalnený zemný plyn.

12

(13)  Niektoré členské štáty zaviedli zákonnú povinnosť snažiť sa o takúto synergiu, najmä v Nemecku (Bundesnaturschutzgesetzes, Par. 2, Bündelungsgebot).

13

(14)  KOM(2007) 32, z 31.1.2007.

14

(15)  Synergie medzi transeurópskymi sieťami, hodnotenie potenciálnych oblastí pre synergický vplyv, ECORYS, august 2006.

15

(16)  Uvedené rozhodnutie 884/2004/ES, článok 8.

16

(17)  Strategické environmentálne posudzovanie (SEA) – smernica 2001/42/ES o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie.

17

(18)  Posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA – Environmental Impact Assessment) – smernica 85/337/EHS, zmenená a doplnená smernicami 97/11/ES a 2003/35/ES, o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie.

18

(19)  Smernica o vtákoch (79/409/EHS), smernica o prírodných biotopoch (92/43/EHS) a rámcová smernica o vode (2000/60/ES).

19

(20)  „Kombinované bloky para-plyn s jednotkovým výkonom obvykle od niekoľko desiatok do 200 MW“ – Jan Popczyk „Co dalej z elektroenergetyką?“, Miesięcznik Stowarzyszenia Elektryków Polskich, VI 2000.

20

(21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 25.

21

(22)  CNG (angl. Compressed Natural Gas) – stlačený zemný plyn – ide o palivo, zemný plyn v stlačenej podobe s tlakom 20-25 MPa.

22

(23)  Napríklad poľská optická sieť „TelEnergo“.

23

(24)  Napríklad poľská optická sieť „Telekomunikacja Kolejowa – Grupa PKP“ (Telekomunikácia v oblasti železníc – Poľské štátne železnice).

24

(25)  Napríklad v Poľsku je takýmto prepojením zlúčenie spoločností TelEnergo a Telbank, z ktorých vzišla na trhu telekomunikačných a informatických služieb nová spoločnosť Exatel.

25

(26)  Kogenerácia (tiež CHP – Combined Heat and Power) je technologický proces, pri ktorom sa v teplárenskej elektrárni súčasne vyrába elektrická energia a úžitková tepelná energia (Wikipedia).

26

Kogenerácia

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/31

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy (prepracované znenie)“

KOM(2007) 265 v konečnom znení/3 – 2007/0099 (COD)

(2008/C 204/09)

Rada sa rozhodla 16. júla 2007 podľa článku 71 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy (prepracované znenie)“

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 19. februára 2008. Spravodajcom bol pán CHAGAS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. – 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 65 hlasmi za, pričom 21 členovia hlasovali proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV so záujmom prijal návrh nariadenia o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy. Voľba Komisie vydať sa v tomto návrhu cestou harmonizácie uplatňovania nariadenia, ktoré by umožnilo presadiť jednoznačné a ľahko vymáhateľné vymedzenie pojmu kabotáž a výrazne by zlepšilo pravidlá súladu a vymáhania, zodpovedá požiadavkám väčšiny subjektov činných v tomto sektore. |
| --- | --- |

1.1

EHSV so záujmom prijal návrh nariadenia o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy. Voľba Komisie vydať sa v tomto návrhu cestou harmonizácie uplatňovania nariadenia, ktoré by umožnilo presadiť jednoznačné a ľahko vymáhateľné vymedzenie pojmu kabotáž a výrazne by zlepšilo pravidlá súladu a vymáhania, zodpovedá požiadavkám väčšiny subjektov činných v tomto sektore.

| 1.2 | Napriek tomu sa EHSV nazdáva, že sociálny rozmer prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy si zaslúži väčšiu pozornosť. Kabotáž ako aj preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny (1) môže kvôli rozdielom medzi platmi šoférov z nových a starých členských krajín spôsobiť v sektore nekalú konkurenciu a sociálny dumping. |
| --- | --- |

1.2

Napriek tomu sa EHSV nazdáva, že sociálny rozmer prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy si zaslúži väčšiu pozornosť. Kabotáž ako aj preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny (1) môže kvôli rozdielom medzi platmi šoférov z nových a starých členských krajín spôsobiť v sektore nekalú konkurenciu a sociálny dumping.

| 1.3 | EHSV zastáva názor, že pravidlo uskutočniť kabotáž do siedmich dní by mohlo uľahčiť jej kontrolu. Kabotáž je prípustná len ak sa uskutoční po vykonaní medzinárodnej prepravy. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zastáva názor, že pravidlo uskutočniť kabotáž do siedmich dní by mohlo uľahčiť jej kontrolu. Kabotáž je prípustná len ak sa uskutoční po vykonaní medzinárodnej prepravy.

| 1.4 | Kontrola kabotáže musí prebiehať v rámci národnej stratégie kontroly uplatňovania legislatívy v oblasti cestnej dopravy a musí ju koordinovať Komisia. EHSV je proti tomu, aby sa na úrovni EÚ vytváralo množstvo výborov a žiada, aby vznikol jediný výbor, ktorého členmi by boli zástupcovia členských štátov a sociálni partneri by v ňom pôsobili ako pozorovatelia. |
| --- | --- |

1.4

Kontrola kabotáže musí prebiehať v rámci národnej stratégie kontroly uplatňovania legislatívy v oblasti cestnej dopravy a musí ju koordinovať Komisia. EHSV je proti tomu, aby sa na úrovni EÚ vytváralo množstvo výborov a žiada, aby vznikol jediný výbor, ktorého členmi by boli zástupcovia členských štátov a sociálni partneri by v ňom pôsobili ako pozorovatelia.

| 1.5 | Z dlhodobejšieho hľadiska by chcel výbor vyzvať Komisiu, aby uskutočnila ďalšie analýzy v záujme efektívnejšieho budovania vnútorného trhu spojené s ďalšou harmonizáciou noriem kvality, ochrany pracovníkov a daňového ako aj sociálneho rámca, vrátane zníženia platových rozdielov. |
| --- | --- |

1.5

Z dlhodobejšieho hľadiska by chcel výbor vyzvať Komisiu, aby uskutočnila ďalšie analýzy v záujme efektívnejšieho budovania vnútorného trhu spojené s ďalšou harmonizáciou noriem kvality, ochrany pracovníkov a daňového ako aj sociálneho rámca, vrátane zníženia platových rozdielov.

2.   Úvod

| 2.1 | Posudzovaný návrh nariadenia o prístupe na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy sa týka prvkov, ktoré patria k základom vnútorného trhu cestnej dopravy. |
| --- | --- |

2.1

Posudzovaný návrh nariadenia o prístupe na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy sa týka prvkov, ktoré patria k základom vnútorného trhu cestnej dopravy.

| 2.2 | Konkrétnejšie povedané, tieto základy tvorí právny rámec, na základe ktorého sa vytvárajú európske pravidlá, tzv. spoločné platné pravidlá, ktoré sa musia uplatňovať v medzinárodnej cestnej nákladnej a osobnej doprave v EÚ (t.j. smerom na územie alebo z územia členského štátu alebo pri prechode cez územie jedného alebo viacerých členských štátov). |
| --- | --- |

2.2

Konkrétnejšie povedané, tieto základy tvorí právny rámec, na základe ktorého sa vytvárajú európske pravidlá, tzv. spoločné platné pravidlá, ktoré sa musia uplatňovať v medzinárodnej cestnej nákladnej a osobnej doprave v EÚ (t.j. smerom na územie alebo z územia členského štátu alebo pri prechode cez územie jedného alebo viacerých členských štátov).

| 2.3 | Tento rámec:






  — | zavádza minimálne normy kvality, ktoré sa musia splniť na prístup k povolaniu, |
| --- | --- | --- |

2.3

Tento rámec:

—

zavádza minimálne normy kvality, ktoré sa musia splniť na prístup k povolaniu,

| — | liberalizuje služby medzinárodnej nákladnej cestnej dopravy a príležitostnej osobnej dopravy, |
| --- | --- |

—

liberalizuje služby medzinárodnej nákladnej cestnej dopravy a príležitostnej osobnej dopravy,

| — | vytvára regulovanú hospodársku súťaž pri poskytovaní služieb pravidelnej osobnej dopravy a niektorých dopravných aktivitách nákladnej dopravy vykonávanej dopravcami, ktorí v danom členskom štáte nemajú sídlo. |
| --- | --- |

—

vytvára regulovanú hospodársku súťaž pri poskytovaní služieb pravidelnej osobnej dopravy a niektorých dopravných aktivitách nákladnej dopravy vykonávanej dopravcami, ktorí v danom členskom štáte nemajú sídlo.

| 2.4 | Tento právny rámec má za cieľ zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu dopravy, no pri jeho vytvorení sa vždy nebral do úvahy jeho sociálny dosah, t.j. vplyv na pracovné a zamestnanecké podmienky profesionálnych šoférov (šoférok) autobusov a nákladných automobilov. Sociálnemu rozmeru vnútorného trhu cestnej dopravy alebo trvalo udržateľnej doprave sa vtedy (prvá smernica je z roku 1962) nevenovala až taká politická pozornosť. |
| --- | --- |

2.4

Tento právny rámec má za cieľ zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu dopravy, no pri jeho vytvorení sa vždy nebral do úvahy jeho sociálny dosah, t.j. vplyv na pracovné a zamestnanecké podmienky profesionálnych šoférov (šoférok) autobusov a nákladných automobilov. Sociálnemu rozmeru vnútorného trhu cestnej dopravy alebo trvalo udržateľnej doprave sa vtedy (prvá smernica je z roku 1962) nevenovala až taká politická pozornosť.

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Návrh Komisie stanovuje päť možností, od „žiadnej zmeny“ až po „liberalizáciu“, ktorá by znamenala, že sa na kabotáž nebudú vzťahovať prakticky žiadne kvantitatívne obmedzenia. Výbor sa domnieva, že v súčasnosti v rámci Európy existujú príliš veľké rozdiely v normách na to, aby bola možná úplná liberalizácia bez toho, aby sa narušili normy a kvalita služieb, ako i dlhodobo zavedené normy ochrany zdravia, bezpečnosti a pracovných podmienok v tomto odvetví. V súčasnosti preto navrhuje obmedzenejšiu strednú možnosť „harmonizácie“, ktorá by zahŕňala jednoznačné a ľahko vymáhateľné vymedzenie podmienok, za ktorých by sa povoľovalo uskutočňovanie kabotáže, ako aj zlepšené postupy pre zabezpečenie dodržiavania predpisov, ich presadzovania, štandardizácie a zjednodušenia administratívy. |
| --- | --- |

3.1

Návrh Komisie stanovuje päť možností, od „žiadnej zmeny“ až po „liberalizáciu“, ktorá by znamenala, že sa na kabotáž nebudú vzťahovať prakticky žiadne kvantitatívne obmedzenia. Výbor sa domnieva, že v súčasnosti v rámci Európy existujú príliš veľké rozdiely v normách na to, aby bola možná úplná liberalizácia bez toho, aby sa narušili normy a kvalita služieb, ako i dlhodobo zavedené normy ochrany zdravia, bezpečnosti a pracovných podmienok v tomto odvetví. V súčasnosti preto navrhuje obmedzenejšiu strednú možnosť „harmonizácie“, ktorá by zahŕňala jednoznačné a ľahko vymáhateľné vymedzenie podmienok, za ktorých by sa povoľovalo uskutočňovanie kabotáže, ako aj zlepšené postupy pre zabezpečenie dodržiavania predpisov, ich presadzovania, štandardizácie a zjednodušenia administratívy.

| 3.2 | Tento návrh je súčasťou legislatívneho balíka, ktorý zahŕňa tri návrhy nariadenia zameraného na modernizáciu, zjednodušenie a zostručnenie pravidiel pre prístup k profesii a na trh cestnej nákladnej a osobnej dopravy a správu o uplatňovaní smernice o pracovnom čase na samostatne zárobkovo činných vodičov. Tento návrh preto treba vnímať v celkovom kontexte. |
| --- | --- |

3.2

Tento návrh je súčasťou legislatívneho balíka, ktorý zahŕňa tri návrhy nariadenia zameraného na modernizáciu, zjednodušenie a zostručnenie pravidiel pre prístup k profesii a na trh cestnej nákladnej a osobnej dopravy a správu o uplatňovaní smernice o pracovnom čase na samostatne zárobkovo činných vodičov. Tento návrh preto treba vnímať v celkovom kontexte.

| 3.3 | V tejto súvislosti Komisia zdôvodňuje vydanie uvedeného návrhu nariadenia potrebou posilniť jednoznačnosť, čitateľnosť a vymáhateľnosť súčasných pravidiel. Pri uplatňovaní niektorých opatrení tohto legislatívneho rámca a jeho kontrole prevláda kvôli nejasným alebo neúplným právnym ustanoveniam nejednotnosť. |
| --- | --- |

3.3

V tejto súvislosti Komisia zdôvodňuje vydanie uvedeného návrhu nariadenia potrebou posilniť jednoznačnosť, čitateľnosť a vymáhateľnosť súčasných pravidiel. Pri uplatňovaní niektorých opatrení tohto legislatívneho rámca a jeho kontrole prevláda kvôli nejasným alebo neúplným právnym ustanoveniam nejednotnosť.

| 3.4 | Pri uplatňovaní nasledujúcich aspektov a/alebo jeho kontrole vyvstávajú konkrétne nasledujúce problémy:






  — | pôsobnosť nariadenia v oblasti dopravy vykonávanej dopravcami Spoločenstva do tretích štátov a z tretích štátov, |
| --- | --- | --- |

3.4

Pri uplatňovaní nasledujúcich aspektov a/alebo jeho kontrole vyvstávajú konkrétne nasledujúce problémy:

—

pôsobnosť nariadenia v oblasti dopravy vykonávanej dopravcami Spoločenstva do tretích štátov a z tretích štátov,

| — | ťažkosti pri uplatňovaní pojmu dočasná kabotáž – napriek tomu, že v roku 2005 bolo uverejnené výkladové oznámenie na základe definície pojmu „dočasný“, ktorú v súvislosti so slobodným poskytovaním služieb vypracoval Súdny dvor, problémy pretrvávajú a členské štáty implementujú pravidlá, ktoré sú rozdielne, ktoré sa ťažko vymáhajú alebo znamenajú ďalšiu administratívnu záťaž, |
| --- | --- |

—

ťažkosti pri uplatňovaní pojmu dočasná kabotáž – napriek tomu, že v roku 2005 bolo uverejnené výkladové oznámenie na základe definície pojmu „dočasný“, ktorú v súvislosti so slobodným poskytovaním služieb vypracoval Súdny dvor, problémy pretrvávajú a členské štáty implementujú pravidlá, ktoré sú rozdielne, ktoré sa ťažko vymáhajú alebo znamenajú ďalšiu administratívnu záťaž,

| — | nefungujúca výmena informácií medzi členskými štátmi – podnikom vykonávajúcim prevádzku na území iného členského štátu ako je členský štát, v ktorom majú sídlo, teda nehrozia takmer žiadne správne postihy. Následkom toho sa môže narušiť hospodárska súťaž medzi tými podnikmi, ktoré majú menšiu snahu dodržiavať pravidlá a ostatnými podnikmi, |
| --- | --- |

—

nefungujúca výmena informácií medzi členskými štátmi – podnikom vykonávajúcim prevádzku na území iného členského štátu ako je členský štát, v ktorom majú sídlo, teda nehrozia takmer žiadne správne postihy. Následkom toho sa môže narušiť hospodárska súťaž medzi tými podnikmi, ktoré majú menšiu snahu dodržiavať pravidlá a ostatnými podnikmi,

| — | veľké rozdiely medzi jednotlivými dokladmi (licencia Spoločenstva, overené kópie a vodičské osvedčenie), ktoré spôsobujú problémy počas cestných kontrol a často spôsobujú dopravcom značné časové straty. |
| --- | --- |

—

veľké rozdiely medzi jednotlivými dokladmi (licencia Spoločenstva, overené kópie a vodičské osvedčenie), ktoré spôsobujú problémy počas cestných kontrol a často spôsobujú dopravcom značné časové straty.

| 3.5 | Cieľom návrhu je revízia a konsolidácia nariadenia (EHS) č. 881/92, nariadenia (EHS) č. 3118/93 a smernice 2006/94/ES. Nejedná sa však o „čistú“ revíziu, keďže v návrhu sa objavujú aj nové prvky, napríklad v súvislosti s kabotážou. Návrh vychádza z článku 71 Zmluvy, ktorý sa odvoláva na spoločné pravidlá v oblasti medzinárodnej prepravy a na podmienky, za ktorých sú dopravcovia, ktorí nemajú bydlisko/sídlo v určitom členskom štáte, oprávnení vykonávať vnútroštátnu dopravu v tomto štáte (2). |
| --- | --- |

3.5

Cieľom návrhu je revízia a konsolidácia nariadenia (EHS) č. 881/92, nariadenia (EHS) č. 3118/93 a smernice 2006/94/ES. Nejedná sa však o „čistú“ revíziu, keďže v návrhu sa objavujú aj nové prvky, napríklad v súvislosti s kabotážou. Návrh vychádza z článku 71 Zmluvy, ktorý sa odvoláva na spoločné pravidlá v oblasti medzinárodnej prepravy a na podmienky, za ktorých sú dopravcovia, ktorí nemajú bydlisko/sídlo v určitom členskom štáte, oprávnení vykonávať vnútroštátnu dopravu v tomto štáte (2).

| 3.6 | Komisia zastáva názor, že jej návrh zodpovedá potrebe riadneho fungovania vnútorného trhu, že prispieva k plneniu cieľov Lisabonskej stratégie, k zlepšeniu bezpečnosti na cestách, ako aj k „lepšej tvorbe právnych predpisov“ a že zlepší dodržiavanie pravidiel v oblasti sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

3.6

Komisia zastáva názor, že jej návrh zodpovedá potrebe riadneho fungovania vnútorného trhu, že prispieva k plneniu cieľov Lisabonskej stratégie, k zlepšeniu bezpečnosti na cestách, ako aj k „lepšej tvorbe právnych predpisov“ a že zlepší dodržiavanie pravidiel v oblasti sociálnej ochrany.

| 3.7 | Navrhovaný akt sa týka Európskeho hospodárskeho priestoru, a preto by sa mal rozšíriť na EHP. |
| --- | --- |

3.7

Navrhovaný akt sa týka Európskeho hospodárskeho priestoru, a preto by sa mal rozšíriť na EHP.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV so záujmom prijal návrh nariadenia o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy. EHSV sa v zásade nazdáva, že dlhodobým cieľom by mal byť posun k väčšej liberalizácii trhu cestnej nákladnej dopravy v rámci EÚ, v spojení s riadnym presadzovaním celoeurópskych noriem v oblasti zdravia, bezpečnosti a ochrany pracovníkov a s ďalšou harmonizáciou v daňovej a sociálnej oblasti vrátane zníženia rozdielov v platoch, t.j. malo by sa smerovať k možnosti 5 návrhu Komisie. Táto možnosť je v súlade s existujúcim nariadením č. 3118/931 a s politikou vnútorného trhu. To by mohlo posilniť konkurencieschopnosť tohto odvetvia a priniesť osoh všetkým európskym podnikom, ktoré využívajú cestnú nákladnú dopravu a mohlo by to priniesť environmentálne výhody, keďže by sa znížil počet ciest s prázdnymi alebo čiastočne prázdnymi vozidlami, čo je dôsledok súčasných obmedzení týkajúcich sa kabotáže. |
| --- | --- |

4.1

EHSV so záujmom prijal návrh nariadenia o spoločných pravidlách prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy. EHSV sa v zásade nazdáva, že dlhodobým cieľom by mal byť posun k väčšej liberalizácii trhu cestnej nákladnej dopravy v rámci EÚ, v spojení s riadnym presadzovaním celoeurópskych noriem v oblasti zdravia, bezpečnosti a ochrany pracovníkov a s ďalšou harmonizáciou v daňovej a sociálnej oblasti vrátane zníženia rozdielov v platoch, t.j. malo by sa smerovať k možnosti 5 návrhu Komisie. Táto možnosť je v súlade s existujúcim nariadením č. 3118/931 a s politikou vnútorného trhu. To by mohlo posilniť konkurencieschopnosť tohto odvetvia a priniesť osoh všetkým európskym podnikom, ktoré využívajú cestnú nákladnú dopravu a mohlo by to priniesť environmentálne výhody, keďže by sa znížil počet ciest s prázdnymi alebo čiastočne prázdnymi vozidlami, čo je dôsledok súčasných obmedzení týkajúcich sa kabotáže.

| 4.2 | Výbor však súhlasí s Komisiou, že úplná liberalizácia trhu cestnej nákladnej dopravy v Európe by spôsobila v súčasnosti vážne problémy a priniesla by so sebou aj vážne riziko narušenia sociálnych noriem a noriem kvality, ako aj riziko zníženia ich dodržiavania. Domnieva sa, že je potrebné podnietiť Komisiu k tomu, aby vykonala hlbšiu analýzu, ktorú navrhovala ako predpoklad pre ďalšie kroky k liberalizácii tohto trhu v budúcnosti. Súhlasí však s Komisiou, že „harmonizácia“ je do blízkej budúcnosti najlepšou možnosťou. |
| --- | --- |

4.2

Výbor však súhlasí s Komisiou, že úplná liberalizácia trhu cestnej nákladnej dopravy v Európe by spôsobila v súčasnosti vážne problémy a priniesla by so sebou aj vážne riziko narušenia sociálnych noriem a noriem kvality, ako aj riziko zníženia ich dodržiavania. Domnieva sa, že je potrebné podnietiť Komisiu k tomu, aby vykonala hlbšiu analýzu, ktorú navrhovala ako predpoklad pre ďalšie kroky k liberalizácii tohto trhu v budúcnosti. Súhlasí však s Komisiou, že „harmonizácia“ je do blízkej budúcnosti najlepšou možnosťou.

| 4.3 | CESE sa predovšetkým nazdáva, že nasledujúce prvky:






  — | nové vymedzenie pojmu kabotáž, ktorým sa stanovujú podmienky, za ktorých sú dopravcovia, ktorí nemajú bydlisko/sídlo v určitom členskom štáte, oprávnení vykonávať vnútroštátnu nákladnú cestnú dopravu v tomto štáte, |
| --- | --- | --- |

4.3

CESE sa predovšetkým nazdáva, že nasledujúce prvky:

—

nové vymedzenie pojmu kabotáž, ktorým sa stanovujú podmienky, za ktorých sú dopravcovia, ktorí nemajú bydlisko/sídlo v určitom členskom štáte, oprávnení vykonávať vnútroštátnu nákladnú cestnú dopravu v tomto štáte,

| — | požiadavka na vytvorenie zjednodušeného a štandardizovaného formátu licencie Spoločenstva, overených kópií a vodičských osvedčení, |
| --- | --- |

—

požiadavka na vytvorenie zjednodušeného a štandardizovaného formátu licencie Spoločenstva, overených kópií a vodičských osvedčení,

| — | posilnenie súčasných právnych ustanovení zaväzujúcich členský štát konať, keď ho o to požiada iný členský štát, keď sa dopravca, ktorému vydal licenciu Spoločenstva, dopustí porušenia v členskom štáte, v ktorom má sídlo alebo v inom členskom štáte, |
| --- | --- |

—

posilnenie súčasných právnych ustanovení zaväzujúcich členský štát konať, keď ho o to požiada iný členský štát, keď sa dopravca, ktorému vydal licenciu Spoločenstva, dopustí porušenia v členskom štáte, v ktorom má sídlo alebo v inom členskom štáte,

prispejú k vyjasneniu a kvalitnejšiemu uplatňovaniu opatrení.

| 4.4 | EHSV pripomína, že z konzultácie Komisie, ktorá sa uskutočnila pred vydaním legislatívneho balíka a tohto návrhu, vyplynulo, že podľa väčšiny subjektov pôsobiacich v tejto oblasti je potrebné zaviesť vo všetkých členských štátoch jasné, jednoduché, uplatniteľné a rovnaké pravidlá, ktorých dodržiavanie sa ľahko kontroluje. Voľba Komisie vydať sa v tomto návrhu cestou harmonizácie, ktorá by umožnila ustanoviť jednoznačné a ľahko vymáhateľné vymedzenie pojmu kabotáž a výrazne by zlepšila pravidlá súladu a vymáhania, zodpovedá požiadavkám subjektov činných v tomto sektore. |
| --- | --- |

4.4

EHSV pripomína, že z konzultácie Komisie, ktorá sa uskutočnila pred vydaním legislatívneho balíka a tohto návrhu, vyplynulo, že podľa väčšiny subjektov pôsobiacich v tejto oblasti je potrebné zaviesť vo všetkých členských štátoch jasné, jednoduché, uplatniteľné a rovnaké pravidlá, ktorých dodržiavanie sa ľahko kontroluje. Voľba Komisie vydať sa v tomto návrhu cestou harmonizácie, ktorá by umožnila ustanoviť jednoznačné a ľahko vymáhateľné vymedzenie pojmu kabotáž a výrazne by zlepšila pravidlá súladu a vymáhania, zodpovedá požiadavkám subjektov činných v tomto sektore.

| 4.5 | Napriek tomu, že sa v preambule nariadenia 881/92 hovorí o vylúčení „všetkých obmedzení týkajúcich sa poskytovateľa služieb, a to na základe štátnej príslušnosti alebo vzhľadom na to, že je usadený v inom štáte než v tom, v ktorom je služba poskytovaná“, zachovanie výnimky, hoci dočasné, je podľa odseku 2 článku 71 Zmluvy plne odôvodnené: úplná liberalizácia trhu „by mohla vážne ovplyvniť životnú úroveň, zamestnanosť a prevádzku dopravných zariadení niektorých oblastí...“. |
| --- | --- |

4.5

Napriek tomu, že sa v preambule nariadenia 881/92 hovorí o vylúčení „všetkých obmedzení týkajúcich sa poskytovateľa služieb, a to na základe štátnej príslušnosti alebo vzhľadom na to, že je usadený v inom štáte než v tom, v ktorom je služba poskytovaná“, zachovanie výnimky, hoci dočasné, je podľa odseku 2 článku 71 Zmluvy plne odôvodnené: úplná liberalizácia trhu „by mohla vážne ovplyvniť životnú úroveň, zamestnanosť a prevádzku dopravných zariadení niektorých oblastí...“.

| 4.6 | Napriek tomu sa EHSV nazdáva, že sociálny rozmer prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy si zaslúži väčšiu pozornosť. V odôvodneniach, presnejšie v 12. odôvodnení, sa spomína smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorá sa uplatňuje v prípadoch, keď v záujme zabezpečenia kabotážnej prepravy dopravcovia vysielajú pracovníkov, ktorí sú s týmito dopravcami v pracovnom pomere, z členského štátu, v ktorom bežne pracujú. K tomuto odôvodneniu sa však návrh nevracia ani v článkoch, ani v dôvodovej správe. |
| --- | --- |

4.6

Napriek tomu sa EHSV nazdáva, že sociálny rozmer prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy si zaslúži väčšiu pozornosť. V odôvodneniach, presnejšie v 12. odôvodnení, sa spomína smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorá sa uplatňuje v prípadoch, keď v záujme zabezpečenia kabotážnej prepravy dopravcovia vysielajú pracovníkov, ktorí sú s týmito dopravcami v pracovnom pomere, z členského štátu, v ktorom bežne pracujú. K tomuto odôvodneniu sa však návrh nevracia ani v článkoch, ani v dôvodovej správe.

| 4.7 | Toto hľadisko je o to dôležitejšie, ak si uvedomíme, že právne predpisy Spoločenstva v oblasti cestnej dopravy, najmä pokiaľ ide o sociálnu sféru, sa vo všetkých členských štátoch účinne neuplatňujú. |
| --- | --- |

4.7

Toto hľadisko je o to dôležitejšie, ak si uvedomíme, že právne predpisy Spoločenstva v oblasti cestnej dopravy, najmä pokiaľ ide o sociálnu sféru, sa vo všetkých členských štátoch účinne neuplatňujú.

5.   Konkrétne pripomienky

5.1   Rozsah pôsobnosti (článok 1)

| 5.1.1 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že nariadenie sa nevzťahuje na medzinárodnú dopravu pod 3,5 tony. Vzhľadom na rozvoj kuriérnych a donáškových služieb, ktoré sa rozmáhajú aj v pohraničných regiónoch, by bolo vhodné zamerať sa v nariadení aj na vozidlá s hmotnosťou do 3,5 tony využívané v tomto sektore, v snahe zamedziť nekalej hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

5.1.1

EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že nariadenie sa nevzťahuje na medzinárodnú dopravu pod 3,5 tony. Vzhľadom na rozvoj kuriérnych a donáškových služieb, ktoré sa rozmáhajú aj v pohraničných regiónoch, by bolo vhodné zamerať sa v nariadení aj na vozidlá s hmotnosťou do 3,5 tony využívané v tomto sektore, v snahe zamedziť nekalej hospodárskej súťaži.

| 5.1.2 | EHSV vyjadruje obavy, že sa návrh neuplatňuje na medzinárodnú prepravu z členského štátu do tretieho štátu a naopak, v prípadoch, keď neexistuje dohoda medzi Spoločenstvom a daným tretím štátom. EHSV preto žiada Komisiu, aby urobila všetko pre uzatvorenie takýchto dohôd, najmä medzi štátmi susediacimi s Európskou úniou. |
| --- | --- |

5.1.2

EHSV vyjadruje obavy, že sa návrh neuplatňuje na medzinárodnú prepravu z členského štátu do tretieho štátu a naopak, v prípadoch, keď neexistuje dohoda medzi Spoločenstvom a daným tretím štátom. EHSV preto žiada Komisiu, aby urobila všetko pre uzatvorenie takýchto dohôd, najmä medzi štátmi susediacimi s Európskou úniou.

5.2   Vymedzenie pojmov (článok 2)

| 5.2.1 | EHSV víta skutočnosť, že sa vyjasnili definície hostiteľského členského štátu, dopravcu, ktorý nemá v danom členskom štáte sídlo a kabotáže. |
| --- | --- |

5.2.1

EHSV víta skutočnosť, že sa vyjasnili definície hostiteľského členského štátu, dopravcu, ktorý nemá v danom členskom štáte sídlo a kabotáže.

5.3   Operatívne vymedzenie kabotáže (články 2 a 8)

| 5.3.1 | Podľa návrhu Komisie môžu dopravcovia po dodaní tovaru dovážaného v rámci medzinárodnej prepravy následne vykonať až tri kabotáže prepravy. Posledná kabotáž by sa mala uskutočniť do siedmich dní. |
| --- | --- |

5.3.1

Podľa návrhu Komisie môžu dopravcovia po dodaní tovaru dovážaného v rámci medzinárodnej prepravy následne vykonať až tri kabotáže prepravy. Posledná kabotáž by sa mala uskutočniť do siedmich dní.

| 5.3.2 | Výhodou tejto operatívnej definície je, že dopravcom ktorí nemajú bydlisko/sídlo v určitom členskom štáte, jasne zakazuje vstup s prázdnym vozidlom. Kabotáž je povolená, len ak predchádza medzinárodnej preprave tovaru alebo po nej nasleduje. |
| --- | --- |

5.3.2

Výhodou tejto operatívnej definície je, že dopravcom ktorí nemajú bydlisko/sídlo v určitom členskom štáte, jasne zakazuje vstup s prázdnym vozidlom. Kabotáž je povolená, len ak predchádza medzinárodnej preprave tovaru alebo po nej nasleduje.

| 5.3.3 | Nevýhodou je, že dopravca môže teoreticky celú operáciu po uplynutí sedemdňovej lehoty zopakovať pre rovnakú spoločnosť, s rovnakým typom tovaru a po tej istej trase. Mali by sme sa zamyslieť, ako by sa teda v takýchto prípadoch dala zabezpečiť dočasná povaha kabotáže. |
| --- | --- |

5.3.3

Nevýhodou je, že dopravca môže teoreticky celú operáciu po uplynutí sedemdňovej lehoty zopakovať pre rovnakú spoločnosť, s rovnakým typom tovaru a po tej istej trase. Mali by sme sa zamyslieť, ako by sa teda v takýchto prípadoch dala zabezpečiť dočasná povaha kabotáže.

| 5.3.4 | Z tohto dôvodu EHSV žiada, aby sa v novom texte zdôraznilo, že podstatnou charakteristikou kabotáže je jej „dočasná povaha“ (3). |
| --- | --- |

5.3.4

Z tohto dôvodu EHSV žiada, aby sa v novom texte zdôraznilo, že podstatnou charakteristikou kabotáže je jej „dočasná povaha“ (3).

| 5.3.5 | Hoci kabotáž predstavuje len 3 % medzinárodnej nákladnej dopravy (4), má veľký význam pre menšie štáty, kde obmedzený vnútroštátny dopravný trh núti prepravcov, aby vyhľadávali možnosti vykonávať nákladnú dopravu v zahraničí. Štatistiky nemusia byť spoľahlivé na 100 %, pretože kabotáž deklaruje krajina, v ktorej je dopravca zaregistrovaný, avšak jasne z nich vyplýva, že daný jav sa vyskytuje čoraz častejšie (5). |
| --- | --- |

5.3.5

Hoci kabotáž predstavuje len 3 % medzinárodnej nákladnej dopravy (4), má veľký význam pre menšie štáty, kde obmedzený vnútroštátny dopravný trh núti prepravcov, aby vyhľadávali možnosti vykonávať nákladnú dopravu v zahraničí. Štatistiky nemusia byť spoľahlivé na 100 %, pretože kabotáž deklaruje krajina, v ktorej je dopravca zaregistrovaný, avšak jasne z nich vyplýva, že daný jav sa vyskytuje čoraz častejšie (5).

| 5.3.6 | Hoci o štatistických údajoch možno diskutovať, vyplýva z nich, že kabotáž tvorí veľký podiel medzinárodnej prepravy, najmä v menších krajinách spomedzi „starých“ členských krajín. Na trhu kabotáže sú najaktívnejší holandskí prepravcovia, za nimi nasleduje Nemecko a Luxembursko. Tieto tri krajiny v roku 2005 uskutočnili spolu polovicu celkového objemu kabotáže vykonanej dopravcami v 25 krajinách EÚ. Hoci na druhej strane sa miera rozšírenia kabotáže na trhoch jednotlivých krajín (meria sa ako percento kabotáže na vnútroštátnom trhu, t.j. vnútroštátna doprava + kabotáž) pomaly ale pravidelne zvyšuje, udržiava sa v rámci zanedbateľných limitov. Od roku 1999 je kabotáž najviac rozšírená v Belgicku, Luxembursku a Francúzsku: miera jej rozšírenia je 2,87 % v Belgicku, 2,50 % vo Francúzsku a 1,99 % v Luxembursku (6). Podiel kabotáže v nových členských štátoch je väčšinou menej ako 0,3 %, okrem Lotyšska, kde je jej podiel 0,8 %. |
| --- | --- |

5.3.6

Hoci o štatistických údajoch možno diskutovať, vyplýva z nich, že kabotáž tvorí veľký podiel medzinárodnej prepravy, najmä v menších krajinách spomedzi „starých“ členských krajín. Na trhu kabotáže sú najaktívnejší holandskí prepravcovia, za nimi nasleduje Nemecko a Luxembursko. Tieto tri krajiny v roku 2005 uskutočnili spolu polovicu celkového objemu kabotáže vykonanej dopravcami v 25 krajinách EÚ. Hoci na druhej strane sa miera rozšírenia kabotáže na trhoch jednotlivých krajín (meria sa ako percento kabotáže na vnútroštátnom trhu, t.j. vnútroštátna doprava + kabotáž) pomaly ale pravidelne zvyšuje, udržiava sa v rámci zanedbateľných limitov. Od roku 1999 je kabotáž najviac rozšírená v Belgicku, Luxembursku a Francúzsku: miera jej rozšírenia je 2,87 % v Belgicku, 2,50 % vo Francúzsku a 1,99 % v Luxembursku (6). Podiel kabotáže v nových členských štátoch je väčšinou menej ako 0,3 %, okrem Lotyšska, kde je jej podiel 0,8 %.

| 5.3.7 | EHSV napriek tomu vyjadruje znepokojenie nad negatívnym vplyvom kabotáže na malé a stredné podniky v sektore dopravy, ktorý bude ešte väčší, keď budú kabotáž v starých členských štátoch uskutočňovať operátori z nových členských krajín, ktorí do týchto štátov vyšlú svojich šoférov za nižšie platy než v hostiteľskej krajine (7). |
| --- | --- |

5.3.7

EHSV napriek tomu vyjadruje znepokojenie nad negatívnym vplyvom kabotáže na malé a stredné podniky v sektore dopravy, ktorý bude ešte väčší, keď budú kabotáž v starých členských štátoch uskutočňovať operátori z nových členských krajín, ktorí do týchto štátov vyšlú svojich šoférov za nižšie platy než v hostiteľskej krajine (7).

| 5.3.8 | EHSV sa samozrejme nestavia proti vstupu operátorov z nových členských krajín na trh, avšak tento krok vyvoláva otázky v súvislosti s obmedzením a kontrolou kabotáže, v záujme zamedzenia nekalej konkurencii a sociálnemu dumpingu. Z tohto dôvodu EHSV podporuje voľbu Komisie zaviesť právny rámec podporujúci regulovanú hospodársku súťaž, a nie úplnú liberalizáciu kabotáže. |
| --- | --- |

5.3.8

EHSV sa samozrejme nestavia proti vstupu operátorov z nových členských krajín na trh, avšak tento krok vyvoláva otázky v súvislosti s obmedzením a kontrolou kabotáže, v záujme zamedzenia nekalej konkurencii a sociálnemu dumpingu. Z tohto dôvodu EHSV podporuje voľbu Komisie zaviesť právny rámec podporujúci regulovanú hospodársku súťaž, a nie úplnú liberalizáciu kabotáže.

| 5.3.9 | Z hodnotenia vplyvu, ktorý budú mať opatrenia navrhované Komisiou, vyplýva, že sa rozšírila preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny (niekedy sa hovorí aj o tzv. „veľkej kabotáži“) (8). Okrem toho si stále viac dopravných a logistických podnikov zakladá pobočky v nových členských štátoch. Z nich potom vysielajú šoférov uskutočňovať medzinárodnú dopravu medzi starými členskými štátmi, a to za bezkonkurenčné ceny, ktoré vyplývajú z rozdielnej úrovne platov medzi šoférmi v starých a nových členských krajinách. Návrh nariadenia sa týmto ďalším aspektom nekalej konkurencie a sociálneho dumpingu nezaoberá. |
| --- | --- |

5.3.9

Z hodnotenia vplyvu, ktorý budú mať opatrenia navrhované Komisiou, vyplýva, že sa rozšírila preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny (niekedy sa hovorí aj o tzv. „veľkej kabotáži“) (8). Okrem toho si stále viac dopravných a logistických podnikov zakladá pobočky v nových členských štátoch. Z nich potom vysielajú šoférov uskutočňovať medzinárodnú dopravu medzi starými členskými štátmi, a to za bezkonkurenčné ceny, ktoré vyplývajú z rozdielnej úrovne platov medzi šoférmi v starých a nových členských krajinách. Návrh nariadenia sa týmto ďalším aspektom nekalej konkurencie a sociálneho dumpingu nezaoberá.

| 5.3.10 | Aj preto EHSV ľutuje, že v legislatívnom balíku a predovšetkým v tomto návrhu sa nehovorí o sociálnom rozmere. Návrh nezohľadňuje veľké rozdiely v platoch v odvetví dopravy medzi novými a starými členskými krajinami ani negatívny vplyv na malé a stredné podniky, na zamestnanosť a platy šoférov. |
| --- | --- |

5.3.10

Aj preto EHSV ľutuje, že v legislatívnom balíku a predovšetkým v tomto návrhu sa nehovorí o sociálnom rozmere. Návrh nezohľadňuje veľké rozdiely v platoch v odvetví dopravy medzi novými a starými členskými krajinami ani negatívny vplyv na malé a stredné podniky, na zamestnanosť a platy šoférov.

| 5.3.11 | Pokiaľ ide o kontrolu kabotáže (článok 8), podľa Komisie budú môcť orgány poverené kontrolou vykonávania nariadenia ľahšie posúdiť, či je konkrétny prípad kabotáže zákonný na základe nákladných listov CMR, v ktorých sa uvádzajú dátumy nakládky a vykládky v medzinárodnej preprave. Okrem toho treba pri každej kabotáži uvádzať údaje o odosielateľovi, prepravcovi a príjemcovi, treba udať miesto a dátum prevzatia tovaru a určené miesto dodania, bežný opis druhu tovaru a spôsobu balenia a v prípade nebezpečného tovaru jeho všeobecne uznaný opis, ako aj počet balení a ich osobitné označenie a čísla, brutto hmotnosť tovaru alebo jeho množstvo inak vyjadrené a evidenčné čísla motorového vozidla a prívesu.
  Tieto údaje totiž umožňujú lepšiu kontrolu kabotáže, ktorá sa má uskutočniť do siedmich dní. EHSV zastáva názor, že pravidlo uskutočniť kabotáž do siedmich dní by mohlo uľahčiť jej kontrolu. |
| --- | --- |

5.3.11

Pokiaľ ide o kontrolu kabotáže (článok 8), podľa Komisie budú môcť orgány poverené kontrolou vykonávania nariadenia ľahšie posúdiť, či je konkrétny prípad kabotáže zákonný na základe nákladných listov CMR, v ktorých sa uvádzajú dátumy nakládky a vykládky v medzinárodnej preprave. Okrem toho treba pri každej kabotáži uvádzať údaje o odosielateľovi, prepravcovi a príjemcovi, treba udať miesto a dátum prevzatia tovaru a určené miesto dodania, bežný opis druhu tovaru a spôsobu balenia a v prípade nebezpečného tovaru jeho všeobecne uznaný opis, ako aj počet balení a ich osobitné označenie a čísla, brutto hmotnosť tovaru alebo jeho množstvo inak vyjadrené a evidenčné čísla motorového vozidla a prívesu.

Tieto údaje totiž umožňujú lepšiu kontrolu kabotáže, ktorá sa má uskutočniť do siedmich dní. EHSV zastáva názor, že pravidlo uskutočniť kabotáž do siedmich dní by mohlo uľahčiť jej kontrolu.

6.   Smernica o vysielaní pracovníkov

| 6.1 | Smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb sa uplatňuje v prípadoch, keď v záujme zabezpečenia kabotážnej prepravy dopravcovia vysielajú pracovníkov, ktorí sú s týmito dopravcami v pracovnom pomere, z členského štátu, v ktorom bežne pracujú. |
| --- | --- |

6.1

Smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb sa uplatňuje v prípadoch, keď v záujme zabezpečenia kabotážnej prepravy dopravcovia vysielajú pracovníkov, ktorí sú s týmito dopravcami v pracovnom pomere, z členského štátu, v ktorom bežne pracujú.

| 6.2 | Problémom je spôsob, ktorým bola táto smernica transponovaná do legislatív jednotlivých štátov, čo v tomto konkrétnom prípade viedlo k rozdielnemu uplatňovaniu v jednotlivých sektoroch a k rozdielom pokiaľ ide o dĺžku poskytovania služieb. V niektorých krajinách sa teda smernica vzťahuje len v stavebníctve, kým iné požadujú jej uplatňovanie od prvého dňa poskytovania služieb (9). Okrem toho členské štáty môžu podľa smernice stanoviť možnosť poskytovania výnimiek, a to prostredníctvom kolektívnych zmlúv v prípadoch, ak doba vyslania nepresahuje 1 mesiac (10). |
| --- | --- |

6.2

Problémom je spôsob, ktorým bola táto smernica transponovaná do legislatív jednotlivých štátov, čo v tomto konkrétnom prípade viedlo k rozdielnemu uplatňovaniu v jednotlivých sektoroch a k rozdielom pokiaľ ide o dĺžku poskytovania služieb. V niektorých krajinách sa teda smernica vzťahuje len v stavebníctve, kým iné požadujú jej uplatňovanie od prvého dňa poskytovania služieb (9). Okrem toho členské štáty môžu podľa smernice stanoviť možnosť poskytovania výnimiek, a to prostredníctvom kolektívnych zmlúv v prípadoch, ak doba vyslania nepresahuje 1 mesiac (10).

| 6.3 | Ak si uvedomíme, že smernica sa dnes v jednotlivých krajinách uplatňuje rozdielne, nevyriešia sa ňou problémy spojené s nekalou konkurenciou a sociálnym dumpingom v oblasti kabotáže, a to ani v prípade, ak sa skutočne dodržiava. |
| --- | --- |

6.3

Ak si uvedomíme, že smernica sa dnes v jednotlivých krajinách uplatňuje rozdielne, nevyriešia sa ňou problémy spojené s nekalou konkurenciou a sociálnym dumpingom v oblasti kabotáže, a to ani v prípade, ak sa skutočne dodržiava.

| 6.4 | Uplatňovanie smernice o vysielaní pracovníkov sa navyše v praxi nekontroluje (11). Ide o pozoruhodné opomenutie vzhľadom na to, že smernica predpisuje, že každý členský štát je povinný zabezpečiť spoluprácu medzi príslušnými verejnými orgánmi podľa sociálnej legislatívy (12). |
| --- | --- |

6.4

Uplatňovanie smernice o vysielaní pracovníkov sa navyše v praxi nekontroluje (11). Ide o pozoruhodné opomenutie vzhľadom na to, že smernica predpisuje, že každý členský štát je povinný zabezpečiť spoluprácu medzi príslušnými verejnými orgánmi podľa sociálnej legislatívy (12).

| 6.5 | EHSV sa preto v tejto súvislosti zameria na výsledky európskeho sociálneho dialógu v oblasti cestnej dopravy. |
| --- | --- |

6.5

EHSV sa preto v tejto súvislosti zameria na výsledky európskeho sociálneho dialógu v oblasti cestnej dopravy.

7.   Vodičské osvedčenie (článok 5)

| 7.1 | EHSV žiada, aby sa vo vodičskom osvedčení vodičov z tretích krajín potvrdzovalo, že dotknutá osoba má potrebné sociálne zabezpečenie. |
| --- | --- |

7.1

EHSV žiada, aby sa vo vodičskom osvedčení vodičov z tretích krajín potvrdzovalo, že dotknutá osoba má potrebné sociálne zabezpečenie.

8.   Kontroly (články 10 a 15)

| 8.1 | Členské štáty sú podľa návrhu nariadenia povinné vymieňať si informácie prostredníctvom vnútroštátnych kontaktných miest, ktoré sa majú zriadiť podľa nariadenia o prístupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy. Ide o určené správne úrady alebo orgány poverené výmenou informácií so svojimi náprotivkami v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

8.1

Členské štáty sú podľa návrhu nariadenia povinné vymieňať si informácie prostredníctvom vnútroštátnych kontaktných miest, ktoré sa majú zriadiť podľa nariadenia o prístupe k povolaniu prevádzkovateľa cestnej dopravy. Ide o určené správne úrady alebo orgány poverené výmenou informácií so svojimi náprotivkami v iných členských štátoch.

| 8.2 | Okrem toho sa ustanovuje, že členské štáty zadávajú do svojich vnútroštátnych registrov podnikov cestnej dopravy informácie o všetkých závažných porušeniach a opakovaných menších porušeniach, ktorých sa dopustili ich vlastní dopravcovia a ktoré viedli k uloženiu sankcie. |
| --- | --- |

8.2

Okrem toho sa ustanovuje, že členské štáty zadávajú do svojich vnútroštátnych registrov podnikov cestnej dopravy informácie o všetkých závažných porušeniach a opakovaných menších porušeniach, ktorých sa dopustili ich vlastní dopravcovia a ktoré viedli k uloženiu sankcie.

| 8.3 | Návrh nariadenia zavádza nový postup pre členský štát, ktorý zistí porušenie, ktorého sa dopustil dopravca, ktorý nemá sídlo na území tohto štátu. Tento členský štát má jeden mesiac na to, aby tieto informácie oznámil podľa minimálneho štandardného formátu. Môže požiadať členský štát, v ktorom má dopravca sídlo, o uloženie správnych sankcií. Členský štát, v ktorom má príslušný dopravca sídlo, má tri mesiace na to, aby informoval ostatné členské štáty o následných opatreniach. |
| --- | --- |

8.3

Návrh nariadenia zavádza nový postup pre členský štát, ktorý zistí porušenie, ktorého sa dopustil dopravca, ktorý nemá sídlo na území tohto štátu. Tento členský štát má jeden mesiac na to, aby tieto informácie oznámil podľa minimálneho štandardného formátu. Môže požiadať členský štát, v ktorom má dopravca sídlo, o uloženie správnych sankcií. Členský štát, v ktorom má príslušný dopravca sídlo, má tri mesiace na to, aby informoval ostatné členské štáty o následných opatreniach.

| 8.4 | Tieto nové ustanovenia sú podľa EHSV pokrokom. EHSV napriek tomu vyjadruje poľutovanie nad nejednotnosťou a rôznorodosťou zásad a postupov kontroly a uplatňovania európskej legislatívy v oblasti cestnej dopravy. Podľa EHSV by sa zásada extrateritoriality, ktorá sa uplatňuje pri legislatíve o čase odpočinku a jazdy (nariadenie 561/2006) mala vzťahovať aj na porušenia legislatívy o kabotáži, čo by predstavovalo silnejší stimul pre dodržiavanie predpisov. |
| --- | --- |

8.4

Tieto nové ustanovenia sú podľa EHSV pokrokom. EHSV napriek tomu vyjadruje poľutovanie nad nejednotnosťou a rôznorodosťou zásad a postupov kontroly a uplatňovania európskej legislatívy v oblasti cestnej dopravy. Podľa EHSV by sa zásada extrateritoriality, ktorá sa uplatňuje pri legislatíve o čase odpočinku a jazdy (nariadenie 561/2006) mala vzťahovať aj na porušenia legislatívy o kabotáži, čo by predstavovalo silnejší stimul pre dodržiavanie predpisov.

| 8.5 | Smernica 2006/22/ES žiada, aby sa vytvorila súvislá národná stratégia kontrol a vyzýva členské štáty, aby ustanovili orgán poverený koordináciou kontroly právnych predpisov v oblasti času jazdy a odpočinku. EHSV sa nazdáva, že súčasťou tejto stratégie by mala byť aj kontrola kabotáže. |
| --- | --- |

8.5

Smernica 2006/22/ES žiada, aby sa vytvorila súvislá národná stratégia kontrol a vyzýva členské štáty, aby ustanovili orgán poverený koordináciou kontroly právnych predpisov v oblasti času jazdy a odpočinku. EHSV sa nazdáva, že súčasťou tejto stratégie by mala byť aj kontrola kabotáže.

| 8.6 | Pokiaľ ide o výbor, ktorý by mal pomáhať Komisii, EHSV je proti tomu, aby sa na úrovni EÚ vytváralo množstvo výborov a žiada, aby vznikol jediný výbor, ktorého členmi by boli zástupcovia členských štátov a sociálni partneri by v ňom pôsobili ako pozorovatelia. Výbor by pomáhal Komisii pri kontrole a uplatňovaní európskej legislatívy v oblasti cestnej dopravy. |
| --- | --- |

8.6

Pokiaľ ide o výbor, ktorý by mal pomáhať Komisii, EHSV je proti tomu, aby sa na úrovni EÚ vytváralo množstvo výborov a žiada, aby vznikol jediný výbor, ktorého členmi by boli zástupcovia členských štátov a sociálni partneri by v ňom pôsobili ako pozorovatelia. Výbor by pomáhal Komisii pri kontrole a uplatňovaní európskej legislatívy v oblasti cestnej dopravy.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Za takúto dopravu sa považuje doprava medzi krajinou A a krajinou B, ktorú vykonáva prepravca so sídlom v krajine C.

1

(2)  V článku 71, Ú. v. ES C 325, 24.12.2002, s. 61 sa uvádza:

2

| 1. | „Za účelom vykonania článku 70 a berúc do úvahy špecifické črty dopravy Rada v súlade s postupom uvedeným v článku 251 a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov stanovuje:






  a) | spoločné pravidlá platné pre medzinárodnú dopravu do členského štátu alebo z členského štátu, alebo pri prechode cez územie jedného alebo viacerých členských štátov; |
| --- | --- | --- |

1.

„Za účelom vykonania článku 70 a berúc do úvahy špecifické črty dopravy Rada v súlade s postupom uvedeným v článku 251 a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov stanovuje:

a)

spoločné pravidlá platné pre medzinárodnú dopravu do členského štátu alebo z členského štátu, alebo pri prechode cez územie jedného alebo viacerých členských štátov;

| b) | podmienky, za ktorých môže prepravca, ktorý nemá sídlo na území členského štátu, v tomto členskom štáte uskutočňovať dopravu; |
| --- | --- |

b)

podmienky, za ktorých môže prepravca, ktorý nemá sídlo na území členského štátu, v tomto členskom štáte uskutočňovať dopravu;

| c) | opatrenia na zlepšenie bezpečnosti dopravy; |
| --- | --- |

c)

opatrenia na zlepšenie bezpečnosti dopravy;

| d) | ďalšie potrebné ustanovenia. |
| --- | --- |

d)

ďalšie potrebné ustanovenia.

| 2. | Odlišne od postupu stanoveného v odseku 1 stanoví Rada jednomyseľne na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom a Hospodárskym a sociálnym výborom pravidlá upravujúce zásady systému riadenia dopravy, ktorých uplatnenie by mohlo vážne ovplyvniť životnú úroveň, zamestnanosť a prevádzku dopravných zariadení niektorých oblastí. Pritom zohľadní nevyhnutnosť prispôsobiť sa hospodárskemu vývoju dosiahnutému v dôsledku vytvorenia spoločného trhu.“ |
| --- | --- |

2.

Odlišne od postupu stanoveného v odseku 1 stanoví Rada jednomyseľne na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom a Hospodárskym a sociálnym výborom pravidlá upravujúce zásady systému riadenia dopravy, ktorých uplatnenie by mohlo vážne ovplyvniť životnú úroveň, zamestnanosť a prevádzku dopravných zariadení niektorých oblastí. Pritom zohľadní nevyhnutnosť prispôsobiť sa hospodárskemu vývoju dosiahnutému v dôsledku vytvorenia spoločného trhu.“

(3)  Na základe nariadenia Rady (EHS) č. 3118/93 z 25. októbra 1993, ktorým sa stanovujú podmienky, za ktorých sú dopravcovia, ktorí nemajú bydlisko/sídlo v určitom členskom štáte, oprávnení vykonávať vnútroštátnu nákladnú cestnú dopravu v tomto štáte (Ú.v. ES L 279,12.11.93, s. 1) a vysvetľujúceho oznámenia Komisie o dočasnom charaktere cestnej kabotáže v nákladnej doprave, december 2004.

3

(4)  Statistics in focus, Yves Mathieu, 77/2007, „Trendy v nákladnej cestnej doprave“ 1999-2005, str. 4.

4

(5)  Statistics in focus, Simo Pasi, 27/2007, „Trendy v nákladnej cestnej doprave v období 1999 – 2005“, str. 6; v roku 2005 sa jej objem oproti roku 2004 zvýšil o 2 %.

5

(6)  Statistics in focus, Simo Pasi, 27/2007, „Trendy v nákladnej cestnej doprave v období 1999 – 2005“, str. 6; v roku 2005 sa jej objem oproti roku 2004 zvýšil o 2 %.

6

(7)  V pracovnom dokumente Komisie týkajúcom sa hodnotenia vplyvu SEC(2007)635/2 sa vysvetľuje, že najmä cena práce (vodičov) sa môže líšiť v rozmedzí faktorov 1 až 3, či v niektorých prípadoch dokonca až od 1 do 6 (str. 6).

7

(8)  V pracovnom dokumente Komisie týkajúcom sa hodnotenia vplyvu SEC(2007)635/2 sa na strane 6 uvádza, že objem prepravy vykonávanej prepravcami tretej krajiny od roku 1999 do roku 2003 pravidelne rástol a priemerný ročný nárast dosahoval 4,4 %. V rokoch 2004 a 2005 táto miera presiahla 20 %.

8

(9)  Jan Cremers, Peter Donders, eds., „The free movement of workers in the European Union“ (Voľný pohyb pracovníkov v EÚ), European Institute for Construction Labour Research (Európsky inštitút pre výskum práce v stavebníctve), štúdie CLR 4, 2004. Napríklad v Holandsku sa smernica vzťahuje výlučne len na stavebníctvo, kým Belgicko požaduje uplatňovanie smernice o vysielaní pracovníkov od prvého dňa poskytovania služieb.

9

Voľný pohyb pracovníkov v EÚ

Európsky inštitút pre výskum práce v stavebníctve

(10)  Článok 3, ods. 4 smernice 96/71/ES.

10

(11)  Ecorys, „Study on road cabotage in the freight transport market“ (Štúdia cestnej kabotáže na trhu nákladnej dopravy), správa pre GR TREN, str. 8.

11

Štúdia cestnej kabotáže na trhu nákladnej dopravy

(12)  Smernica 96/71/ES, článok 3.

12

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v diskusii zamietnuté:

Bod 4.5 a bod 4.6

Vypustiť bod 4.5 a bod 4.6.

| „4.5 | Napriek tomu sa EHSV nazdá
  va, že sociálny rozmer prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy si zaslúži väčšiu pozornosť. V odôvodneniach, presnejšie v 12. odôvodnení, sa spomína smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb, ktorá sa uplatňuje v prípadoch, keď v záujme zabezpečenia kabotážnej prepravy dopravcovia vysielajú pracovníkov, ktorí sú s týmito dopravcami v pracovnom pomere, z členského štátu, v ktorom bežne pracujú. K tomuto odôvodneniu sa však návrh nevracia ani v článkoch, ani v dôvo
  dovej správe. |
| --- | --- |

„4.5

| 4.6 | Toto hľadisko je o to dôležitejšie, ak si uvedomíme, že právne predpisy Spoločenstva v oblasti cestnej dopravy, najmä pokiaľ ide o sociálnu sféru, sa vo všetkých členských štátoch účinne neuplatňujú
  “. |
| --- | --- |

4.6

Zdôvodnenie

Sociálny rozmer v súvislosti s kabotážnou prepravou upravuje už v značnej miere nariadenie (ES) č. 561/2006 o pravidlách týkajúcich sa časov určených na riadenie vozidla a odpočinok a príslušné transpozície smernice 2002/15/ES o organizácii pracovnej doby do právnych predpisov jednotlivých štátov, ako aj časové ohraničenie vyplývajúce zo samotnej kabotážnej činnosti.

Výsledok hlasovania

Za: 27 Proti: 41 Zdržali sa: 5

Bod 4.6

Znenie bodu nahradiť týmto textom:

| „4.6 | Toto hľadisko je o to dôležitejšie, ak si uvedomíme, že právne predpisy Spoločenstva v oblasti cestnej dopravy, najmä pokiaľ ide o sociálnu sféru, sa vo všetkých členských štátoch účinne neuplatňujú.
  V závere by bolo vhodné zmieniť sa o údajnom fenoméne kabotáže zo strany dopravcov z nových členských štátov, s ktorými boli po zmluvách o pristúpení uzavreté prechodné opatrenia, avšak platnosť všetkých prechodných opatrení sa skončí najneskôr v roku 2009 a kabotáž bude povolená.“ |
| --- | --- |

„4.6

Toto hľadisko je o to dôležitejšie, ak si uvedomíme, že právne predpisy Spoločenstva v oblasti cestnej dopravy, najmä pokiaľ ide o sociálnu sféru, sa vo všetkých členských štátoch účinne neuplatňujú.
  V závere by bolo vhodné zmieniť sa o údajnom fenoméne kabotáže zo strany dopravcov z nových členských štátov, s ktorými boli po zmluvách o pristúpení uzavreté prechodné opatrenia, avšak platnosť všetkých prechodných opatrení sa skončí najneskôr v roku 2009 a kabotáž bude povolená.“

Zdôvodnenie:

Platnosť prechodných opatrení pre nové členské štáty skončí v roku 2009. Preto sa so všetkými krajinami bude zaobchádzať rovnako v zmysle nariadenia. Nariadenie vstúpi do platnosti v skutočnosti po roku 2009. Tento údaj je dôležité uviesť, pretože by mal pomôcť zamedziť špekuláciám o nekalej hospodárskej súťaži a sociálnom dumpingu z nových členských štátov.

Výsledok hlasovania

Za: 27 Proti: 47 Zdržali sa: 4

Bod 5.3.9

Znenie bodu nahradiť týmto textom:

| „5.3.9 | EHSV sa samozrejme nestavia proti vstupu operátorov z nových členských krajín na trh, avšak tento krok vyvoláva otázky v súvislosti s obmedzením a kontrolou kabotáže, v záujme zamedzenia nekalej konkurencii a sociálnemu dumpingu. Z tohto dôvodu EHSV podporuje voľbu Komisie zaviesť právny rámec podporujúci regulovanú hospodársku súťaž, a nie úp
  lnú liberalizáciu kabotáže. Z hodnotenia vplyvu opatrení navrhovaných Komisiou vyplýva, že sa rozšírila preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny v rámci vnútorného trhu
   (1)
  . Okrem toho si stále viac dopravných a logistických podnikov zakladá pobočky v nových členských štátoch. Z nich potom vysielajú šoférov uskutočňovať medzinárodnú dopravu medzi starými členskými štátmi. Podľa EHSV je však tento jav spätý s rozšírením EÚ a cieľmi vnútorného trhu.“ |
| --- | --- |

„5.3.9

EHSV sa samozrejme nestavia proti vstupu operátorov z nových členských krajín na trh, avšak tento krok vyvoláva otázky v súvislosti s obmedzením a kontrolou kabotáže, v záujme zamedzenia nekalej konkurencii a sociálnemu dumpingu. Z tohto dôvodu EHSV podporuje voľbu Komisie zaviesť právny rámec podporujúci regulovanú hospodársku súťaž, a nie úp
  lnú liberalizáciu kabotáže. Z hodnotenia vplyvu opatrení navrhovaných Komisiou vyplýva, že sa rozšírila preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny v rámci vnútorného trhu
   (1)
  . Okrem toho si stále viac dopravných a logistických podnikov zakladá pobočky v nových členských štátoch. Z nich potom vysielajú šoférov uskutočňovať medzinárodnú dopravu medzi starými členskými štátmi. Podľa EHSV je však tento jav spätý s rozšírením EÚ a cieľmi vnútorného trhu.“

Zdôvodnenie:

Znovu sa objavujú obavy súvisiace s nekalou konkurenciou a sociálnym dumpingom a tento bod opakuje to, čo už bolo niekoľkokrát povedané. Bolo by vhodnejšie zdôrazniť, že EÚ musí ďalej budovať vnútorný trh.

Výsledok hlasovania

Za: 31 Proti: 61 Zdržali sa: 0

Bod 5.3.10

Zrušiť bod 5.3.10:

| „5.3.10 | Z hodnotenia vplyvu, ktorý budú mať opatrenia navrhované Komisiou, vyplýva, že sa rozšírila preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny (niekedy sa hovorí aj o tzv.
  ‚
  veľkej kabotáži
  ‘)
   (2)
  . Okrem toho si stále viac dopravných a logistických podnikov zakladá pobočky v nových členských štátoch. Z nich potom vysielajú šoférov uskutočňovať medzinárodnú dopravu medzi starými členskými štátmi, a to za bezkonkurenčné ceny, ktoré vyplývajú z rozdielnej úrovne platov medzi šoférmi v starých a nových členských krajinách. Návrh nariadenia sa týmto ďalším aspektom nekalej konkurencie a sociálneho dumpingu nezaoberá.“ |
| --- | --- |

„5.3.10

Z hodnotenia vplyvu, ktorý budú mať opatrenia navrhované Komisiou, vyplýva, že sa rozšírila preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny (niekedy sa hovorí aj o tzv.
  ‚
  veľkej kabotáži
  ‘)
   (2)
  . Okrem toho si stále viac dopravných a logistických podnikov zakladá pobočky v nových členských štátoch. Z nich potom vysielajú šoférov uskutočňovať medzinárodnú dopravu medzi starými členskými štátmi, a to za bezkonkurenčné ceny, ktoré vyplývajú z rozdielnej úrovne platov medzi šoférmi v starých a nových členských krajinách. Návrh nariadenia sa týmto ďalším aspektom nekalej konkurencie a sociálneho dumpingu nezaoberá.“

Zdôvodnenie:

Jediným dôvodom pre zdôraznenie sociálneho rozmeru v nariadení nemusia byť len nové členské štáty.

Výsledok hlasovania

Za: 33 Proti: 58 Zdržali sa: 5

Bod 5.3.11

Zrušiť bod 5.3.11:

| „5.3.11 | Aj preto EHSV ľutuje, že v legislatívnom balíku a predovšetkým v tomto návrhu sa nehovorí o sociálnom rozmere. Návrh nezohľadňuje veľké rozdiely v platoch v odvetví dopravy medzi novými a starými členskými krajinami ani negatívny vplyv na malé a stredné podniky, na zamestnanosť a platy šoférov.“ |
| --- | --- |

„5.3.11

Zdôvodnenie:

Jediným dôvodom pre zdôraznenie sociálneho rozmeru v nariadení nemusia byť len nové členské štáty.

Výsledok hlasovania

Za: 27 Proti: 62 Zdržali sa: 1

Bod 6

Vyčiarknuť bod 6:

„6.   Smernica o vysielaní pracovníkov

| 6.1 | Smernica 96/71/ES o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služ
  ieb sa uplatňuje v prípadoch, keď v záujme zabezpečenia kabotážnej prepravy dopravcovia vysielajú pracovníkov, ktorí sú s týmito dopravcami v pracovnom pomere, z členského štátu, v ktorom bežne pracujú. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Problémom je spôsob, ktorým bola táto smernica t
  ransponovaná do legislatív jednotlivých štátov, čo v tomto konkrétnom prípade viedlo k rozdielnemu uplatňovaniu v jednotlivých sektoroch a k rozdielom pokiaľ ide o dĺžku poskytovania služieb. V niektorých krajinách sa teda smernica vzťahuje len v stavebníctve, kým iné požadujú jej uplatňovanie od prvého dňa poskytovania služieb
  .
  Okrem toho členské štáty môžu podľa smernice stanoviť možnosť poskytovania výnimiek, a to prostredníctvom kolektívnych zmlúv v prípadoch, ak doba vyslania nepresahuje 1 mesiac
  . |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ak si uvedomíme, že smernica sa dnes v jednotlivých krajinách uplatňuje rozdielne, nevyriešia sa ňou problémy spojené s nekalou konkurenciou a sociálnym dumpingom v oblasti kabotáže, a to ani v prípade, ak sa skutočne dodržiava. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Uplatňovanie smernice
  o vysielaní pracovníkov sa navyše v praxi nekontroluje.
  Ide o pozoruhodné opomenutie vzhľadom na to, že smernica predpisuje, že každý členský štát je povinný zabezpečiť spoluprácu medzi príslušnými verejnými orgánmi podľa sociálnej legislatívy
  . |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EHSV sa preto v tejto súvislosti zameria na výsledky európskeho sociálneho dialógu v oblasti cestnej dopravy.“ |
| --- | --- |

6.5

Zdôvodnenie:

Odvetvie dopravy so svojimi špecifickými vlasťami reguluje sociálne aspekty už prostredníctvom smernice 2002/15/ES o pracovnom čase a nariadenia č. 561/2006 o čase jazdy a čase odpočinku šoférov a tiež prostredníctvom používania digitálneho tachometra.

Pokiaľ ide o ďalšie sociálne aspekty, je potrebné rozlišovať medzi uplatňovaním smernice 96/71 napr. v odvetví stavebníctva, kde pravidelne dochádza k vysielaniu pracovníkov a v odvetví prepravy tovarov, kde ide o konkrétne kabotážne služby, ktoré sú pokračovaním medzinárodnej dopravy; v tomto prípade je šofér vysielaný v rámci svojich pracovných povinností, na základe povinností šoféra v medzinárodnej doprave a na základe dopravnej licencie Spoločenstva.

Výsledok hlasovania

Za: 24 Proti: 63 Zdržali sa: 2

Bod 6.3

Zmeniť znenie bodu 6.3. nasledovne:

| „6.3 | Ak si uvedomíme
  Vzhľadom na to, že smernica sa dnes v jednotlivých krajinách uplatňuje rozdielne, nevyriešia sa ňou problémy spojené s nekalou konkurenciou a sociálnym dumpingom v oblasti kabotáže, a to ani v prípade, ak sa skutočne dodržiava.“ |
| --- | --- |

„6.3

Ak si uvedomíme
  Vzhľadom na to, že smernica sa dnes v jednotlivých krajinách uplatňuje rozdielne, nevyriešia sa ňou problémy spojené s nekalou konkurenciou a sociálnym dumpingom v oblasti kabotáže, a to ani v prípade, ak sa skutočne dodržiava.“

Zdôvodnenie:

Zdôraznenie sociálnych aspektov v nariadení neznamená, že jediným dôvodom na to musia byť vždy nové členské štáty.

Výsledok hlasovania

Za: 32 Proti: 57 Zdržali sa: 2

Bod 1.2

Znenie bodu nahradiť týmto textom:

| „1.2 | Napriek tomu sa EHSV nazdáva, že sociálny rozmer prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy by si mohol zaslúžiť
  zaslúži väčšiu pozornosť (3). Kabotáž ako aj preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny
  1
  môže kvô
  li rozdielom medzi platmi šoférov z nových a starých členských krajín spôsobiť v sektore nekalú konkurenciu a sociálny dumping.“ |
| --- | --- |

„1.2

Napriek tomu sa EHSV nazdáva, že sociálny rozmer prístupu na trh medzinárodnej cestnej nákladnej dopravy by si mohol zaslúžiť
  zaslúži väčšiu pozornosť (3). Kabotáž ako aj preprava vykonávaná prepravcami tretej krajiny
  1
  môže kvô
  li rozdielom medzi platmi šoférov z nových a starých členských krajín spôsobiť v sektore nekalú konkurenciu a sociálny dumping.“

Zdôvodnenie:

Ak chceme zdôrazniť sociálne aspekty v uvedenom nariadení, neznamená to, že nové členské štáty sú toho dôvodom. Nekalá hospodárska súťaž môže existovať a pochádzať z ktoréhokoľvek členského štátu. Pokiaľ ide o spomenutie sociálneho dumpingu, v rámci EÚ sa táto jeho definícia nemôže uplatňovať, ak ho podniky alebo osoby uplatňujú úplne legálne.

Výsledok hlasovania

Za: 28 Proti: 61 Zdržali sa: 1

---

(1)  
  V pracovnom dokumente Komisie týkajúcom sa hodnotenia vplyvu SEC(2007)635/2 sa na strane 6 uvádza, že objem prepravy vykonávanej prepravcami tretej krajiny od roku 1999 do roku 2003 pravidelne rástol a priemerný ročný nárast dosahoval 4,4 %. V rokoch 2004 a 2005 táto miera presiahla 20 %.

1

V pracovnom dokumente Komisie týkajúcom sa hodnotenia vplyvu SEC(2007)635/2 sa na strane 6 uvádza, že objem prepravy vykonávanej prepravcami tretej krajiny od roku 1999 do roku 2003 pravidelne rástol a priemerný ročný nárast dosahoval 4,4 %. V rokoch 2004 a 2005 táto miera presiahla 20 %.

(2)  
  V pracovnom dokumente Komisie týkajúcom sa hodnotenia vplyvu SEC(2007)635/2 sa na strane 6 uvádza, že objem prepravy vykonávanej prepravcami tretej krajiny od roku 1999 do roku 2003 pravidelne rástol a priemerný ročný nárast dosahoval 4,4 %. V rokoch 2004
  a 2005 táto miera presiahla 20 %.

2

V pracovnom dokumente Komisie týkajúcom sa hodnotenia vplyvu SEC(2007)635/2 sa na strane 6 uvádza, že objem prepravy vykonávanej prepravcami tretej krajiny od roku 1999 do roku 2003 pravidelne rástol a priemerný ročný nárast dosahoval 4,4 %. V rokoch 2004

a 2005 táto miera presiahla 20 %.

(3)  Za takúto dopravu sa považuje doprava medzi krajinou A a krajinou B, ktorú vykonáva prepravca so sídlom v krajine C.

3

Za takúto dopravu sa považuje doprava medzi krajinou A a krajinou B, ktorú vykonáva prepravca so sídlom v krajine C.

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/39

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Znižovanie emisií CO2 prostredníctvom novej správy letísk“ (prieskumné stanovisko)

(2008/C 204/10)

Listom zo 4. júla 2007 požiadalo portugalské ministerstvo dopravy v kontexte portugalského predsedníctva Rady EÚ Európsky hospodársky a sociálny výbor podľa článku 262 Zmluvy o Európskom spoločenstve o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému:

„Znižovanie emisií CO2 prostredníctvom novej správy letísk“

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 19. februára 2008 Spravodajcom bol pán McDonogh.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 13. marca 2008) prijal 103 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| — | Podporovať letiská pri prijímaní riadiacich stratégií zameraných na zníženie emisií oxidu uhličitého na letiskách prostredníctvom zavedenia modelu kvality ovzdušia, v ktorom budú stanovené všetky zdroje NOx a cieľové hodnoty pre zníženie CO2. Tento model by sa mal kalibrovať pomocou staníc na sledovanie kvality ovzdušia na príslušnom letisku. Hlavnými miestami merania by boli letiskové dráhy, letiskové budovy (terminály a zariadenia pridružených služieb), parkoviská a príjazdové cesty. |
| --- | --- |

—

Podporovať letiská pri prijímaní riadiacich stratégií zameraných na zníženie emisií oxidu uhličitého na letiskách prostredníctvom zavedenia modelu kvality ovzdušia, v ktorom budú stanovené všetky zdroje NOx a cieľové hodnoty pre zníženie CO2. Tento model by sa mal kalibrovať pomocou staníc na sledovanie kvality ovzdušia na príslušnom letisku. Hlavnými miestami merania by boli letiskové dráhy, letiskové budovy (terminály a zariadenia pridružených služieb), parkoviská a príjazdové cesty.

| — | Podporovať schvaľovanie uznaných stavebných noriem a medzinárodných osvedčených postupov pri budovaní a prevádzkovaní letiskovej infraštruktúry s cieľom minimalizovať vznikajúce emisie CO2. Hlavnými bodmi pritom sú izolácia, maximalizácia využívania prirodzeného svetla, využívanie slnečného žiarenia na zvýšenie teploty v budovách, zachytávanie dažďovej vody, solárna energia, kogeneračné jednotky, systémy inteligentného riadenia budov a tepelné výmenníky. |
| --- | --- |

—

Podporovať schvaľovanie uznaných stavebných noriem a medzinárodných osvedčených postupov pri budovaní a prevádzkovaní letiskovej infraštruktúry s cieľom minimalizovať vznikajúce emisie CO2. Hlavnými bodmi pritom sú izolácia, maximalizácia využívania prirodzeného svetla, využívanie slnečného žiarenia na zvýšenie teploty v budovách, zachytávanie dažďovej vody, solárna energia, kogeneračné jednotky, systémy inteligentného riadenia budov a tepelné výmenníky.

| — | Podporovať letiská pri využívaní energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

—

Podporovať letiská pri využívaní energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov.

| — | Podporovať využívanie ekologických letiskových servisných vozidiel na letiskách, kde v súvislosti s intenzívnou leteckou premávkou prichádza aj k intenzívnejšej premávke servisných vozidiel. Letiská by mali tiež podporovať využívanie ekologických vozidiel cestujúcimi prostredníctvom zavedenia diferencovaných parkovacích poplatkov a preferenčných parkovísk. |
| --- | --- |

—

Podporovať využívanie ekologických letiskových servisných vozidiel na letiskách, kde v súvislosti s intenzívnou leteckou premávkou prichádza aj k intenzívnejšej premávke servisných vozidiel. Letiská by mali tiež podporovať využívanie ekologických vozidiel cestujúcimi prostredníctvom zavedenia diferencovaných parkovacích poplatkov a preferenčných parkovísk.

| — | Podporovať letiská pri minimalizácii produkcie odpadu prostredníctvom vybudovania lepších letiskových recyklačných zariadení. Kľúčovým ukazovateľom je množstvo odpadu vyprodukovaného na jedného cestujúceho. |
| --- | --- |

—

Podporovať letiská pri minimalizácii produkcie odpadu prostredníctvom vybudovania lepších letiskových recyklačných zariadení. Kľúčovým ukazovateľom je množstvo odpadu vyprodukovaného na jedného cestujúceho.

| — | Minimalizovať vplyvu v súvislosti s automobilovou dopravou na letisko prostredníctvom poskytovania udržateľných prepravných alternatív pre cestujúcich i personál, napr. vlakové a autobusové spojenia, iniciatívy na spoločné využívanie osobných automobilov, využívanie bicyklov. |
| --- | --- |

—

Minimalizovať vplyvu v súvislosti s automobilovou dopravou na letisko prostredníctvom poskytovania udržateľných prepravných alternatív pre cestujúcich i personál, napr. vlakové a autobusové spojenia, iniciatívy na spoločné využívanie osobných automobilov, využívanie bicyklov.

| — | Podporovať letiská, aby v rámci možností zlepšili riadiace procesy týkajúce sa letovej prevádzky v dosahu letiska s cieľom znížiť spotrebu paliva lietadiel. |
| --- | --- |

—

Podporovať letiská, aby v rámci možností zlepšili riadiace procesy týkajúce sa letovej prevádzky v dosahu letiska s cieľom znížiť spotrebu paliva lietadiel.

| — | Pomocné motory by sa nemali nechávať zapnuté počas pobytu na zemi, pokiaľ to nie je potrebné. Zásobovanie elektrinou a klimatizovaným vzduchom by sa malo zabezpečiť z budovy terminálu. |
| --- | --- |

—

Pomocné motory by sa nemali nechávať zapnuté počas pobytu na zemi, pokiaľ to nie je potrebné. Zásobovanie elektrinou a klimatizovaným vzduchom by sa malo zabezpečiť z budovy terminálu.

| — | Obmedziť alebo zakázať využívanie lietadiel so staršími typmi motorov, ktoré nie sú efektívne z hľadiska spotreby paliva, prostredníctvom zavedenia diferencovaných poplatkov za pristávanie a vzlietnutie týchto lietadiel. |
| --- | --- |

—

Obmedziť alebo zakázať využívanie lietadiel so staršími typmi motorov, ktoré nie sú efektívne z hľadiska spotreby paliva, prostredníctvom zavedenia diferencovaných poplatkov za pristávanie a vzlietnutie týchto lietadiel.

| — | Stimulovať vyraďovanie lietadiel s vyššou hladinou hlučnosti z prevádzky prostredníctvom prijatia pravidiel na klasifikáciu hlučnosti lietadiel a s tým súvisiacich kvót hlučnosti na letiskách. |
| --- | --- |

—

Stimulovať vyraďovanie lietadiel s vyššou hladinou hlučnosti z prevádzky prostredníctvom prijatia pravidiel na klasifikáciu hlučnosti lietadiel a s tým súvisiacich kvót hlučnosti na letiskách.

| — | Znížiť objem emisií prostredníctvom systematického prístupu a pri zachovaní bezpečnosti ako najvyššej priority zohľadniť všetky faktory, vrátane konštrukcie lietadiel, motorov, prevádzky, kompenzácií, alternatívnych palív, pozemných služieb, kapacity letísk a riadenia letovej prevádzky. |
| --- | --- |

—

Znížiť objem emisií prostredníctvom systematického prístupu a pri zachovaní bezpečnosti ako najvyššej priority zohľadniť všetky faktory, vrátane konštrukcie lietadiel, motorov, prevádzky, kompenzácií, alternatívnych palív, pozemných služieb, kapacity letísk a riadenia letovej prevádzky.

| — | Uplatniť zásadu postupného klesania (Continuous Descent Approach – CDA), na základe ktorej začne lietadlo postupne a plynule klesať z väčšej výšky na rozdiel od odstupňovaného klesania, pri ktorom je potrebné, aby lietadlo letelo na určitej úrovni dlhšie, čo si vyžaduje väčší výkon na udržanie konštantnej rýchlosti, z čoho vyplýva, že lietadlo spáli viac paliva. Postupné klesanie znamená, že lietadlo klesá efektívnejšou rýchlosťou, čím znižuje spotrebu paliva. Je pravdepodobné, že účinky tohto postupu na kvalitu ovzdušia sa prejavia v okruhu 25 – 30 km od letiska. |
| --- | --- |

—

Uplatniť zásadu postupného klesania (Continuous Descent Approach – CDA), na základe ktorej začne lietadlo postupne a plynule klesať z väčšej výšky na rozdiel od odstupňovaného klesania, pri ktorom je potrebné, aby lietadlo letelo na určitej úrovni dlhšie, čo si vyžaduje väčší výkon na udržanie konštantnej rýchlosti, z čoho vyplýva, že lietadlo spáli viac paliva. Postupné klesanie znamená, že lietadlo klesá efektívnejšou rýchlosťou, čím znižuje spotrebu paliva. Je pravdepodobné, že účinky tohto postupu na kvalitu ovzdušia sa prejavia v okruhu 25 – 30 km od letiska.

| — | Využívať vrtuľové lietadlá na cesty kratšie ako 500 km a na lety s menej než 70 cestujúcimi. |
| --- | --- |

—

Využívať vrtuľové lietadlá na cesty kratšie ako 500 km a na lety s menej než 70 cestujúcimi.

| — | Znížiť spotrebu paliva vypnutím 1 – 2 motorov pri rolovaní na letiskovej dráhe. |
| --- | --- |

—

Znížiť spotrebu paliva vypnutím 1 – 2 motorov pri rolovaní na letiskovej dráhe.

2.   Úvod

| 2.1 | Letecká doprava je významným emitentom skleníkových plynov. Tieto emisie predstavujú okolo 3 % (1) z celkového objemu emisií skleníkových plynov v EÚ a od roku 1990 sa zvýšili o 87 %. Tento rýchly nárast emisií z leteckej dopravy predstavuje opačný trend v porovnaní s úspechom mnohých iných hospodárskych odvetví, ktoré emisie týchto plynov znižujú. Ak sa neprijmú žiadne opatrenia, nárast emisií z leteckej dopravy v EÚ znehodnotí do roku 2012 viac než štvrtinu osempercentného zníženia objemu emisií, ktoré musia dosiahnuť krajiny EÚ 15, aby splnili ciele Kjótskeho protokolu. V porovnaní so súčasnými hodnotami sa objem emisií z leteckej dopravy do roku 2020 pravdepodobne zdvojnásobí. |
| --- | --- |

2.1

Letecká doprava je významným emitentom skleníkových plynov. Tieto emisie predstavujú okolo 3 % (1) z celkového objemu emisií skleníkových plynov v EÚ a od roku 1990 sa zvýšili o 87 %. Tento rýchly nárast emisií z leteckej dopravy predstavuje opačný trend v porovnaní s úspechom mnohých iných hospodárskych odvetví, ktoré emisie týchto plynov znižujú. Ak sa neprijmú žiadne opatrenia, nárast emisií z leteckej dopravy v EÚ znehodnotí do roku 2012 viac než štvrtinu osempercentného zníženia objemu emisií, ktoré musia dosiahnuť krajiny EÚ 15, aby splnili ciele Kjótskeho protokolu. V porovnaní so súčasnými hodnotami sa objem emisií z leteckej dopravy do roku 2020 pravdepodobne zdvojnásobí.

| 2.2 | Letecká doprava stimuluje hospodárstvo, obchod a cestovný ruch, vytvára obchodné príležitosti a posilňuje potenciál na zlepšenie kvality života v rozvinutých i rozvíjajúcich sa regiónoch. |
| --- | --- |

2.2

Letecká doprava stimuluje hospodárstvo, obchod a cestovný ruch, vytvára obchodné príležitosti a posilňuje potenciál na zlepšenie kvality života v rozvinutých i rozvíjajúcich sa regiónoch.

| 2.3 | Letecká doprava prepraví ročne 2 miliardy cestujúcich a 40 % medziregionálne exportovaného tovaru (podľa hodnoty). Leteckú dopravu využíva 40 % medzinárodných cestujúcich. Na celom svete vytvára letecká doprava 29 miliónov pracovných miest. Jej globálny hospodársky dosah sa odhaduje na 2 960 miliárd USD, čo zodpovedá 8 % celosvetového HDP. |
| --- | --- |

2.3

Letecká doprava prepraví ročne 2 miliardy cestujúcich a 40 % medziregionálne exportovaného tovaru (podľa hodnoty). Leteckú dopravu využíva 40 % medzinárodných cestujúcich. Na celom svete vytvára letecká doprava 29 miliónov pracovných miest. Jej globálny hospodársky dosah sa odhaduje na 2 960 miliárd USD, čo zodpovedá 8 % celosvetového HDP.

| 2.4 | Letiská by mali byť neoddeliteľnou súčasťou miestnej infraštruktúry a zohrávať vedúcu úlohu pri ochrane životného prostredia v danej lokalite. |
| --- | --- |

2.4

Letiská by mali byť neoddeliteľnou súčasťou miestnej infraštruktúry a zohrávať vedúcu úlohu pri ochrane životného prostredia v danej lokalite.

| 2.5 | Efektivita a využívanie letiskovej infraštruktúry v maximálnej miere závisí zväčša od riadenia letovej prevádzky. Zavedenie efektívneho riadenia letovej prevádzky na letisku a v jeho blízkosti môže obmedziť množstvo zbytočne spotrebovaného paliva pri vzlietaní, pristávaní a rolovaní na letisku. |
| --- | --- |

2.5

Efektivita a využívanie letiskovej infraštruktúry v maximálnej miere závisí zväčša od riadenia letovej prevádzky. Zavedenie efektívneho riadenia letovej prevádzky na letisku a v jeho blízkosti môže obmedziť množstvo zbytočne spotrebovaného paliva pri vzlietaní, pristávaní a rolovaní na letisku.

| 2.6 | Mnohé letiská, ako napr. Gatwick, Paríž Orly, Miláno Linate, atď. už dosiahli hranice svojich kapacít. Do roku 2010 dosiahne tento stav približne ďalších 15 európskych letísk. Britský orgán civilného letectva (Civil Aviation Authority) uvažoval – okrem iného – aj o tom, že jednotlivé časové sloty sa leteckým spoločnostiam budú prideľovať na základe dražby a potom sa s nimi bude obchodovať na transparentnom sekundárnom trhu, aby sa zabezpečilo efektívnejšie využívanie tohto nedostatkového zdroja. |
| --- | --- |

2.6

Mnohé letiská, ako napr. Gatwick, Paríž Orly, Miláno Linate, atď. už dosiahli hranice svojich kapacít. Do roku 2010 dosiahne tento stav približne ďalších 15 európskych letísk. Britský orgán civilného letectva (Civil Aviation Authority) uvažoval – okrem iného – aj o tom, že jednotlivé časové sloty sa leteckým spoločnostiam budú prideľovať na základe dražby a potom sa s nimi bude obchodovať na transparentnom sekundárnom trhu, aby sa zabezpečilo efektívnejšie využívanie tohto nedostatkového zdroja.

| 2.7 | Efektívnejšie vyťaženie letiskovej infraštruktúry a pridružených pozemných zariadení by sa dalo dosiahnuť využívaním väčších lietadiel tam, kde je to možné. Hoci mnohé lety sú plne obsadené, priemerný počet cestujúcich v každom lietadle využívajúcom viacero letísk je len 68. Lietadlá sú príliš malé, letecké spoločnosti nie sú dostatočne motivované, aby si zabezpečili väčšie, modernejšie stroje, pretože náklady na stimulovanie efektivity tohto druhu nemožno presunúť na letiská vo forme letiskových poplatkov. Na zlepšenie situácie by sa mala zaviesť kombinácia trhových mechanizmov a predpisov týkajúcich sa efektivity, napr. že letecké spoločnosti musia využiť pridelené odletové zariadenia aspoň raz za hodinu v závislosti od typu použitého lietadla alebo ich musia poskytnúť inej leteckej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.7

Efektívnejšie vyťaženie letiskovej infraštruktúry a pridružených pozemných zariadení by sa dalo dosiahnuť využívaním väčších lietadiel tam, kde je to možné. Hoci mnohé lety sú plne obsadené, priemerný počet cestujúcich v každom lietadle využívajúcom viacero letísk je len 68. Lietadlá sú príliš malé, letecké spoločnosti nie sú dostatočne motivované, aby si zabezpečili väčšie, modernejšie stroje, pretože náklady na stimulovanie efektivity tohto druhu nemožno presunúť na letiská vo forme letiskových poplatkov. Na zlepšenie situácie by sa mala zaviesť kombinácia trhových mechanizmov a predpisov týkajúcich sa efektivity, napr. že letecké spoločnosti musia využiť pridelené odletové zariadenia aspoň raz za hodinu v závislosti od typu použitého lietadla alebo ich musia poskytnúť inej leteckej spoločnosti.

| 2.8 | Návrh Komisie o vytvorení spoločného európskeho vzdušného priestoru (SESAR) so zjednotením samostatných národných dohôd o riadení letovej prevádzky existujúcich v súčasnosti ponúka potenciál na dôležitý rast efektivity využívania vzdušného priestoru pri príletoch i odletoch a následne k menšej miere výskytu zápch alebo potrebe nechať lietadlo čakať pred vzlietnutím, teda výskytu čakania na pristávací alebo odletový slot. Medzinárodná asociácia leteckej dopravy (IATA) predpovedala, že vyššia efektivita systémov riadenia letovej prevádzky by mohla znížiť globálny objem emisií CO2 o 12 %. Výbor žiada všetkých zúčastnených, aby urýchlene pokročili v rokovaniach o vytvorení tejto novej sústavy riadenia a aby nepripustili, že sa nebude napredovať kvôli zdržiavacej taktike zainteresovaných odvetví. |
| --- | --- |

2.8

Návrh Komisie o vytvorení spoločného európskeho vzdušného priestoru (SESAR) so zjednotením samostatných národných dohôd o riadení letovej prevádzky existujúcich v súčasnosti ponúka potenciál na dôležitý rast efektivity využívania vzdušného priestoru pri príletoch i odletoch a následne k menšej miere výskytu zápch alebo potrebe nechať lietadlo čakať pred vzlietnutím, teda výskytu čakania na pristávací alebo odletový slot. Medzinárodná asociácia leteckej dopravy (IATA) predpovedala, že vyššia efektivita systémov riadenia letovej prevádzky by mohla znížiť globálny objem emisií CO2 o 12 %. Výbor žiada všetkých zúčastnených, aby urýchlene pokročili v rokovaniach o vytvorení tejto novej sústavy riadenia a aby nepripustili, že sa nebude napredovať kvôli zdržiavacej taktike zainteresovaných odvetví.

3.   Letecká doprava – zdroj hluku a emisií

| 3.1 | Odhady vplyvu leteckej dopravy na životné prostredie naznačujú, že táto doprava produkuje asi 2 % objemu emisií skleníkových plynov na celom svete a že tento podiel by sa do roku 2050 mohol zdvojnásobiť. |
| --- | --- |

3.1

Odhady vplyvu leteckej dopravy na životné prostredie naznačujú, že táto doprava produkuje asi 2 % objemu emisií skleníkových plynov na celom svete a že tento podiel by sa do roku 2050 mohol zdvojnásobiť.

| 3.2 | Letecký priemysel v priebehu rokov predbehol väčšinu ostatných priemyselných odvetví z hľadiska znižovania hladiny hlučnosti a objemu emisií na výrobnú jednotku. Efektívnosť využívania paliva sa v súčasnosti zvyšuje o 1 – 2 % ročne a podiel leteckej dopravy na celkových emisiách CO2 predstavuje 2 %. Rast leteckej dopravy predstavuje 5 % ročne, zatiaľ čo energetická efektívnosť zabezpečí úspory menej ako 1,5 %. No predpokladá sa, že odvetvie leteckej dopravy porastie rýchlejšie než uvedená hodnota, a preto samotné technologické zlepšenia nebudú postačovať na riešenie tohto problému. |
| --- | --- |

3.2

Letecký priemysel v priebehu rokov predbehol väčšinu ostatných priemyselných odvetví z hľadiska znižovania hladiny hlučnosti a objemu emisií na výrobnú jednotku. Efektívnosť využívania paliva sa v súčasnosti zvyšuje o 1 – 2 % ročne a podiel leteckej dopravy na celkových emisiách CO2 predstavuje 2 %. Rast leteckej dopravy predstavuje 5 % ročne, zatiaľ čo energetická efektívnosť zabezpečí úspory menej ako 1,5 %. No predpokladá sa, že odvetvie leteckej dopravy porastie rýchlejšie než uvedená hodnota, a preto samotné technologické zlepšenia nebudú postačovať na riešenie tohto problému.

4.   Hluk a kvalita ovzdušia v okolí letísk

| 4.1 | Letecký priemysel má realizovať vyvážený prístup týkajúci sa hlučnosti presadzovaný Medzinárodnou organizáciou civilného letectva (ICAO) a zameraný na nákladovo najefektívnejšie riešenie hlučnosti, ktorému sú vystavení obyvatelia v okolí letísk. |
| --- | --- |

4.1

Letecký priemysel má realizovať vyvážený prístup týkajúci sa hlučnosti presadzovaný Medzinárodnou organizáciou civilného letectva (ICAO) a zameraný na nákladovo najefektívnejšie riešenie hlučnosti, ktorému sú vystavení obyvatelia v okolí letísk.

| 4.2 | Zníženie hlučnosti pri zdroji prostredníctvom technologického pokroku má v tejto súvislosti osobitný význam a v uplynulých desaťročiach sa podarilo dosiahnuť pozoruhodné zlepšenie v tejto oblasti, pričom na nadchádzajúcich 15 rokov boli stanovené ďalšie ciele. Európska komisia vydala smernicu (2), ktorá stanovila zásady týkajúce sa znižovania hlučnosti lietadiel a zaviedla prevádzkové obmedzenia, vrátane ustanovenia o stiahnutí najhlučnejších lietadiel na letiskách EÚ podľa kapitoly 3, v súčasnosti by sa mal vyhodnotiť účinok tejto smernice. |
| --- | --- |

4.2

Zníženie hlučnosti pri zdroji prostredníctvom technologického pokroku má v tejto súvislosti osobitný význam a v uplynulých desaťročiach sa podarilo dosiahnuť pozoruhodné zlepšenie v tejto oblasti, pričom na nadchádzajúcich 15 rokov boli stanovené ďalšie ciele. Európska komisia vydala smernicu (2), ktorá stanovila zásady týkajúce sa znižovania hlučnosti lietadiel a zaviedla prevádzkové obmedzenia, vrátane ustanovenia o stiahnutí najhlučnejších lietadiel na letiskách EÚ podľa kapitoly 3, v súčasnosti by sa mal vyhodnotiť účinok tejto smernice.

| 4.3 | Letiská a poskytovatelia služieb leteckej navigácie majú realizovať zásadu postupného klesania a iné letecké postupy vedúce k zníženiu hladiny hlučnosti vždy, keď je to možné, a súčasne zabezpečiť využívanie kapacity letiskových dráh. Tieto opatrenia bola označené ako kľúčové z hľadiska zníženia objemu emisií CO2 na letiskách a v ich okolí. |
| --- | --- |

4.3

Letiská a poskytovatelia služieb leteckej navigácie majú realizovať zásadu postupného klesania a iné letecké postupy vedúce k zníženiu hladiny hlučnosti vždy, keď je to možné, a súčasne zabezpečiť využívanie kapacity letiskových dráh. Tieto opatrenia bola označené ako kľúčové z hľadiska zníženia objemu emisií CO2 na letiskách a v ich okolí.

| 4.4 | Vlády musia zabezpečiť preventívne opatrenia plánovania a manažmentu využívania plôch okolo letísk. |
| --- | --- |

4.4

Vlády musia zabezpečiť preventívne opatrenia plánovania a manažmentu využívania plôch okolo letísk.

| 4.5 | Problematika kvality miestneho ovzdušia si žiada rozsiahle opatrenia zamerané na všetky zdroje emisií vo vzduchu i na zemi, vrátane aktivít, ako napr. priemyselná a cestná premávka, ktoré nemožno priamo priradiť k leteckej doprave, ale je vedľajším produktom súvisiacim so službami na letisku. Je preto potrebné presadzovať napojenie letísk na železničnú sieť vytvorením ekologických, trvalo udržateľných dopravných spojení s letiskom: v tejto súvislosti sú kľúčovými faktormi aj autobusové a vlakové spojenia. Letiská by mali tiež podporovať využívanie ekologických vozidiel na svojich parkoviskách prostredníctvom zavedenia diferencovaných parkovacích poplatkov a preferenčných parkovísk. Letiskové servisné vozidlá by mali fungovať minimálne na základe čistejších energetických zdrojov, ako napr. plyn a elektrina, v súčasnosti využíva množstvo typov vozidiel energiu z batérií – to by sa malo rozšíriť do všetkých oblastí, kde to prevádzkové podmienky a požiadavky umožňujú. Preprava personálu na letisko a naspäť môže byť takisto zodpovedná na značnú premávku osobných automobilov, preto by bolo vhodné iniciovať alternatívy ako autobusové spoje pre personál letiska, spoločné využívanie auta viacerými zamestnancami, úprava zmenovej prevádzky tak, aby sa nezvyšovala premávka počas dopravnej špičky, a ak je to možné, aby zamestnanci letiska využívali bicykle. |
| --- | --- |

4.5

Problematika kvality miestneho ovzdušia si žiada rozsiahle opatrenia zamerané na všetky zdroje emisií vo vzduchu i na zemi, vrátane aktivít, ako napr. priemyselná a cestná premávka, ktoré nemožno priamo priradiť k leteckej doprave, ale je vedľajším produktom súvisiacim so službami na letisku. Je preto potrebné presadzovať napojenie letísk na železničnú sieť vytvorením ekologických, trvalo udržateľných dopravných spojení s letiskom: v tejto súvislosti sú kľúčovými faktormi aj autobusové a vlakové spojenia. Letiská by mali tiež podporovať využívanie ekologických vozidiel na svojich parkoviskách prostredníctvom zavedenia diferencovaných parkovacích poplatkov a preferenčných parkovísk. Letiskové servisné vozidlá by mali fungovať minimálne na základe čistejších energetických zdrojov, ako napr. plyn a elektrina, v súčasnosti využíva množstvo typov vozidiel energiu z batérií – to by sa malo rozšíriť do všetkých oblastí, kde to prevádzkové podmienky a požiadavky umožňujú. Preprava personálu na letisko a naspäť môže byť takisto zodpovedná na značnú premávku osobných automobilov, preto by bolo vhodné iniciovať alternatívy ako autobusové spoje pre personál letiska, spoločné využívanie auta viacerými zamestnancami, úprava zmenovej prevádzky tak, aby sa nezvyšovala premávka počas dopravnej špičky, a ak je to možné, aby zamestnanci letiska využívali bicykle.

| 4.6 | Technický pokrok prakticky odstránil viditeľný dym a uhľovodíky pochádzajúce z leteckých motorov, zatiaľ čo oxidy dusíka z tohto zdroja sa za uplynulých 15 rokov postupne znížili o 50 %. Bol stanovený cieľ znížiť do roku 2020 emisie oxidov dusíka o ďalších 80 % prostredníctvom nových motorov. |
| --- | --- |

4.6

Technický pokrok prakticky odstránil viditeľný dym a uhľovodíky pochádzajúce z leteckých motorov, zatiaľ čo oxidy dusíka z tohto zdroja sa za uplynulých 15 rokov postupne znížili o 50 %. Bol stanovený cieľ znížiť do roku 2020 emisie oxidov dusíka o ďalších 80 % prostredníctvom nových motorov.

| 4.7 | V súčasnosti sa vyvíjajú palivové články, ktoré by mohli nahradiť dodatočné zdroje energie na palube, čím by sa emisie znížili až o 75 % na jednotku. |
| --- | --- |

4.7

V súčasnosti sa vyvíjajú palivové články, ktoré by mohli nahradiť dodatočné zdroje energie na palube, čím by sa emisie znížili až o 75 % na jednotku.

| 4.8 | Letiská a letecké spoločnosti majú používať čistejšie a efektívnejšie zariadenia a vozidlá v rámci pozemných služieb a vyvíjať tlak na vlády a miestne samosprávy, aby zabezpečili ekologickejší pozemný prístup k letiskám – napr. vlaky alebo metro. |
| --- | --- |

4.8

Letiská a letecké spoločnosti majú používať čistejšie a efektívnejšie zariadenia a vozidlá v rámci pozemných služieb a vyvíjať tlak na vlády a miestne samosprávy, aby zabezpečili ekologickejší pozemný prístup k letiskám – napr. vlaky alebo metro.

| 4.9 | Počas parkovania na zemi si lietadlá zabezpečujú energiu zvyčajne prevádzkou jedného z motorov. |
| --- | --- |

4.9

Počas parkovania na zemi si lietadlá zabezpečujú energiu zvyčajne prevádzkou jedného z motorov.

5.   Vplyv leteckej dopravy na klimatické zmeny

| 5.1 | Letecká doprava zodpovedá zhruba za 2 – 4 % objemu emisií CO2 vyprodukovaného v Európe využívaním fosílnych palív. Podľa predpovede medzivládneho panelu o klimatických zmenách (IPCC) by sa tento podiel mohol do roku 2050 zvýšiť asi na 5 % a viac. Rast emisií leteckej dopravy by sa mohol do roku 2012 vyrovnať viac ako štvrtine poklesu objemu emisií v EÚ stanoveného na základe Kjótskeho protokolu. Ukázalo sa, že dosiahnutie medzinárodnej dohody o potrebných krokoch bude ťažké, ale zámerom navrhovanej smernice je poskytnúť model opatrení na celosvetovej úrovni a je jedinou iniciatívou, ktorá ponúka túto možnosť. |
| --- | --- |

5.1

Letecká doprava zodpovedá zhruba za 2 – 4 % objemu emisií CO2 vyprodukovaného v Európe využívaním fosílnych palív. Podľa predpovede medzivládneho panelu o klimatických zmenách (IPCC) by sa tento podiel mohol do roku 2050 zvýšiť asi na 5 % a viac. Rast emisií leteckej dopravy by sa mohol do roku 2012 vyrovnať viac ako štvrtine poklesu objemu emisií v EÚ stanoveného na základe Kjótskeho protokolu. Ukázalo sa, že dosiahnutie medzinárodnej dohody o potrebných krokoch bude ťažké, ale zámerom navrhovanej smernice je poskytnúť model opatrení na celosvetovej úrovni a je jedinou iniciatívou, ktorá ponúka túto možnosť.

| 5.2 | 80 % emisií skleníkových plynov vyprodukovaných leteckou dopravou vzniká pri preprave cestujúcich nad 1 500 km/900 míľ, pre ktorú neexistuje žiadna praktická alternatíva. |
| --- | --- |

5.2

80 % emisií skleníkových plynov vyprodukovaných leteckou dopravou vzniká pri preprave cestujúcich nad 1 500 km/900 míľ, pre ktorú neexistuje žiadna praktická alternatíva.

| 5.3 | Letecká doprava má aktívne skúmať progresívne zavedenie alternatívnych palív, ako napr. palív získavaných z biomasy (BTL) na ďalšie zníženie emisií CO2. |
| --- | --- |

5.3

Letecká doprava má aktívne skúmať progresívne zavedenie alternatívnych palív, ako napr. palív získavaných z biomasy (BTL) na ďalšie zníženie emisií CO2.

| 5.4 | Technický pokrok, zlepšenie infraštruktúry a osvedčené postupy pri prevádzke letísk sa popri trhových opatreniach v súčasnosti považujú na najúčinnejší a nákladovo najefektívnejší prostriedok boja proti klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

5.4

Technický pokrok, zlepšenie infraštruktúry a osvedčené postupy pri prevádzke letísk sa popri trhových opatreniach v súčasnosti považujú na najúčinnejší a nákladovo najefektívnejší prostriedok boja proti klimatickým zmenám.

| 5.5 | Letiská potrebujú medzinárodné normy a komplexné globálne politické opatrenia, a nie izolované postupy alebo krátkodobé iniciatívy. |
| --- | --- |

5.5

Letiská potrebujú medzinárodné normy a komplexné globálne politické opatrenia, a nie izolované postupy alebo krátkodobé iniciatívy.

| 5.6 | Projektovanie letísk by mohlo mať pozitívny vplyv na znižovanie emisií, najmä novou koncepciou pojazdových dráh a koridorov s východmi, aby sa zabránilo vzniku dopravných zápch na letisku. Pri konštrukcii budov terminálov by sa mali minimalizovať požiadavky na energiu (vykurovanie, klimatizácia) a podľa možnosti by sa malo zvážiť využívanie solárnych panelov a maximalizovať tak využívanie prirodzeného svetla a slnečného žiarenia, ďalej by sa mali využívať kogeneračné jednotky a systémy na prepravu tepla, zohľadnenie zberu dažďovej vody pri projektovaní budov na jej ďalšie využívanie v sociálnych zariadeniach, pri umývaní lietadiel, atď. Teplota v budovách terminálov by sa mala efektívne kontrolovať s cieľom znížiť plytvanie energiou pri nadmernom vykurovaní, resp. chladení. |
| --- | --- |

5.6

Projektovanie letísk by mohlo mať pozitívny vplyv na znižovanie emisií, najmä novou koncepciou pojazdových dráh a koridorov s východmi, aby sa zabránilo vzniku dopravných zápch na letisku. Pri konštrukcii budov terminálov by sa mali minimalizovať požiadavky na energiu (vykurovanie, klimatizácia) a podľa možnosti by sa malo zvážiť využívanie solárnych panelov a maximalizovať tak využívanie prirodzeného svetla a slnečného žiarenia, ďalej by sa mali využívať kogeneračné jednotky a systémy na prepravu tepla, zohľadnenie zberu dažďovej vody pri projektovaní budov na jej ďalšie využívanie v sociálnych zariadeniach, pri umývaní lietadiel, atď. Teplota v budovách terminálov by sa mala efektívne kontrolovať s cieľom znížiť plytvanie energiou pri nadmernom vykurovaní, resp. chladení.

| 5.7 | Správa letísk by sa mala zamerať aj na zníženie objemu odpadu vyprodukovaného na jedného cestujúceho, prostredníctvom využitia opatrení na recykláciu na letisku, ako aj ich zohľadnením v zmluvách o poskytovaných službách s leteckými spoločnosťami a inými kľúčovými servisnými partnermi. |
| --- | --- |

5.7

Správa letísk by sa mala zamerať aj na zníženie objemu odpadu vyprodukovaného na jedného cestujúceho, prostredníctvom využitia opatrení na recykláciu na letisku, ako aj ich zohľadnením v zmluvách o poskytovaných službách s leteckými spoločnosťami a inými kľúčovými servisnými partnermi.

| 5.8 | Smernica, ktorej cieľom je začleniť leteckú dopravu do systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) (3) môže pozitívne zvýšiť povedomie verejnosti, ponúknuť nové významné zdroje znižovania emisií oxidu uhličitého a umožniť opatrenia, prostredníctvom ktorých budú internalizované tie externé náklady, ktoré letecký priemysel mohol doteraz ignorovať. Vzhľadom na úroveň a nestálosť cien kvót na emisie CO2 to pravdepodobne nebude mať veľký vplyv na neustály nárast leteckej dopravy a emisií. |
| --- | --- |

5.8

Smernica, ktorej cieľom je začleniť leteckú dopravu do systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) (3) môže pozitívne zvýšiť povedomie verejnosti, ponúknuť nové významné zdroje znižovania emisií oxidu uhličitého a umožniť opatrenia, prostredníctvom ktorých budú internalizované tie externé náklady, ktoré letecký priemysel mohol doteraz ignorovať. Vzhľadom na úroveň a nestálosť cien kvót na emisie CO2 to pravdepodobne nebude mať veľký vplyv na neustály nárast leteckej dopravy a emisií.

6.   Závery a ďalšie kroky

| 6.1 | Riešenie vplyvu letísk na životné prostredie proaktívne, včas a nákladovo efektívne si vyžaduje rozsiahlu spoluprácu a dohodu medzinárodných orgánov, vlád a zainteresovaných strán tohto odvetvia. |
| --- | --- |

6.1

Riešenie vplyvu letísk na životné prostredie proaktívne, včas a nákladovo efektívne si vyžaduje rozsiahlu spoluprácu a dohodu medzinárodných orgánov, vlád a zainteresovaných strán tohto odvetvia.

| 6.2 | Zníženie objemu emisií prostredníctvom systematického prístupu pri zachovaní bezpečnosti ako najvyššej priority je potrebné zohľadniť všetky faktory, vrátane konštrukcie lietadiel a motorov, prevádzky, kompenzácií, alternatívnych palív, pozemných služieb, kapacity letísk a riadenia letovej prevádzky. |
| --- | --- |

6.2

Zníženie objemu emisií prostredníctvom systematického prístupu pri zachovaní bezpečnosti ako najvyššej priority je potrebné zohľadniť všetky faktory, vrátane konštrukcie lietadiel a motorov, prevádzky, kompenzácií, alternatívnych palív, pozemných služieb, kapacity letísk a riadenia letovej prevádzky.

| 6.3 | Naliehavou prioritou je konsolidácia dlhodobých environmentálnych cieľov pre letiská na základe spoľahlivých a overiteľných údajov a požiadaviek. Do týchto cieľov je potrebné zahrnúť všetky aspekty súvisiace s letiskami a ich prevádzkou (letecká premávka, budovy, prístup po zemi, atď.). |
| --- | --- |

6.3

Naliehavou prioritou je konsolidácia dlhodobých environmentálnych cieľov pre letiská na základe spoľahlivých a overiteľných údajov a požiadaviek. Do týchto cieľov je potrebné zahrnúť všetky aspekty súvisiace s letiskami a ich prevádzkou (letecká premávka, budovy, prístup po zemi, atď.).

| 6.4 | Vytvorenie novej letiskovej infraštruktúry na zníženie spotreby paliva pred vzlietnutím a po pristátí by malo byť kľúčovým parametrom pre projektovanie letísk v budúcnosti. Je potrebné podľa možnosti ďalej skúmať iniciatívy ako budovanie čakacích priestorov na väčších letiskách, na ktoré by sa komerčné lietadlá odtiahli s vypnutými motormi, pričom by motory spustili zhruba 10 minút pred odletom. |
| --- | --- |

6.4

Vytvorenie novej letiskovej infraštruktúry na zníženie spotreby paliva pred vzlietnutím a po pristátí by malo byť kľúčovým parametrom pre projektovanie letísk v budúcnosti. Je potrebné podľa možnosti ďalej skúmať iniciatívy ako budovanie čakacích priestorov na väčších letiskách, na ktoré by sa komerčné lietadlá odtiahli s vypnutými motormi, pričom by motory spustili zhruba 10 minút pred odletom.

| 6.5 | Zásada postupného klesania, na základe ktorej lietadlo začína so zostupom z vyššej výšky a plynule klesá na letisko namiesto zvyčajného odstupňovaného poklesu, pri ktorom sa spotrebuje viac paliva. Postupné klesanie znamená, že lietadlo klesá efektívnejšou rýchlosťou a spotrebuje menej paliva. |
| --- | --- |

6.5

Zásada postupného klesania, na základe ktorej lietadlo začína so zostupom z vyššej výšky a plynule klesá na letisko namiesto zvyčajného odstupňovaného poklesu, pri ktorom sa spotrebuje viac paliva. Postupné klesanie znamená, že lietadlo klesá efektívnejšou rýchlosťou a spotrebuje menej paliva.

V Bruseli 13. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri http://ec.europa.eu/environment/climat/aviation_en.htm

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/30/ES z 26. marca 2002 o pravidlách a postupoch zavedenia prevádzkových obmedzení podmienených hlukom na letiskách Spoločenstva (text s významom pre EHP), Ú. v. ES L 85, 28.3.2002, s. 40 – 46.

2

(3)  KOM(2006) 818 v konečnom znení – 2006/0304 (COD) a stanovisko výboru v Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007, s. 5.

3

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/43

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Usmernenia o uplatňovaní článku 81 Zmluvy o ES na služby námornej dopravy“ (doplňujúce stanovisko)

(2008/C 204/11)

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru sa 20. novembra 2007 rozhodlo v súlade s článkom 29 písm. A vykonávacích predpisov vnútorného poriadku vypracovať dodatočné stanovisko na tému:

„Usmernenia o uplatňovaní článku 81 Zmluvy o ES na služby námornej dopravy“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 19. februára 2008. Spravodajkyňou bola Dr. Bredima.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. - 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 117 hlasmi za, pričom 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | EHSV zastáva názor, že štruktúru a súčasné znenie návrhu usmernení možno z väčšej časti prijať. No výbor poukazuje na to, že v časti týkajúcej sa pravidelnej (linkovej) a nepravidelnej (trampovej) dopravy (združenia prepravcov – tzv. pools) nie sú rovnako podrobné. Časť o výmene informácií v kapitole o linkovej doprave je pomerne podrobná a dobre spracovaná z hľadiska popisu a interpretácie relevantnej jurisdikcie a rozhodovacej praxe v tejto oblasti. Návrh usmernení pre služby linkovej dopravy je vo všeobecnosti formulovaný jasne a zakladá sa na existujúcej jurisdikcii a rozsiahlych a podrobných diskusiách s týmto odvetvím. Časti o trampových dopravných službách vo všeobecnosti a o združeniach poskytovateľov týchto služieb osobitne sú na druhej strane menej podrobné. EHSV vychádza z predpokladu, že tento nedostatok bol spôsobený hlavne chýbajúcou jurisdikciou, t. j. nedostatočnými skúsenosťami príslušných orgánov (na kontrolu hospodárskej súťaže), vrátane Európskej komisie, týkajúcich sa trampovej dopravy a jej združení, keďže charterové spoločnosti zatiaľ nepodali žiadnu formálnu sťažnosť. |
| --- | --- |

1.1

EHSV zastáva názor, že štruktúru a súčasné znenie návrhu usmernení možno z väčšej časti prijať. No výbor poukazuje na to, že v časti týkajúcej sa pravidelnej (linkovej) a nepravidelnej (trampovej) dopravy (združenia prepravcov – tzv. pools) nie sú rovnako podrobné. Časť o výmene informácií v kapitole o linkovej doprave je pomerne podrobná a dobre spracovaná z hľadiska popisu a interpretácie relevantnej jurisdikcie a rozhodovacej praxe v tejto oblasti. Návrh usmernení pre služby linkovej dopravy je vo všeobecnosti formulovaný jasne a zakladá sa na existujúcej jurisdikcii a rozsiahlych a podrobných diskusiách s týmto odvetvím. Časti o trampových dopravných službách vo všeobecnosti a o združeniach poskytovateľov týchto služieb osobitne sú na druhej strane menej podrobné. EHSV vychádza z predpokladu, že tento nedostatok bol spôsobený hlavne chýbajúcou jurisdikciou, t. j. nedostatočnými skúsenosťami príslušných orgánov (na kontrolu hospodárskej súťaže), vrátane Európskej komisie, týkajúcich sa trampovej dopravy a jej združení, keďže charterové spoločnosti zatiaľ nepodali žiadnu formálnu sťažnosť.

| 1.2 | EHSV opakuje svoje výzvy z predošlých stanovísk (z rokov 2004, 2006 a 2007) a vyzýva EÚ, aby začala vecné konzultácie s inými štátmi s cieľom stanoviť zlučiteľnosť existujúcich právnych systémov upravujúcich linkovú prepravu na celom svete. Výbor opätovne poukazuje na svoje odporúčanie v uvedených stanoviskách, aby Európska komisia pri prehodnotení predpisov o hospodárskej súťaži týkajúcich sa námornej dopravy zohľadnila – okrem čisto konkurenčných faktorov – aj aspekt ľudských zdrojov (napr. vplyv na zamestnanosť európskych námorníkov). |
| --- | --- |

1.2

EHSV opakuje svoje výzvy z predošlých stanovísk (z rokov 2004, 2006 a 2007) a vyzýva EÚ, aby začala vecné konzultácie s inými štátmi s cieľom stanoviť zlučiteľnosť existujúcich právnych systémov upravujúcich linkovú prepravu na celom svete. Výbor opätovne poukazuje na svoje odporúčanie v uvedených stanoviskách, aby Európska komisia pri prehodnotení predpisov o hospodárskej súťaži týkajúcich sa námornej dopravy zohľadnila – okrem čisto konkurenčných faktorov – aj aspekt ľudských zdrojov (napr. vplyv na zamestnanosť európskych námorníkov).

| 1.3 | EHSV navrhuje, aby sa pri vysvetľovaní obsahu (návrhu) usmernení týkajúcich sa linkovej dopravy použili ilustračné príklady, najmä v prípadoch, keď sa údaje považujú za zastarané. |
| --- | --- |

1.3

EHSV navrhuje, aby sa pri vysvetľovaní obsahu (návrhu) usmernení týkajúcich sa linkovej dopravy použili ilustračné príklady, najmä v prípadoch, keď sa údaje považujú za zastarané.

| 1.4 | Pretože časti týkajúce sa trampovej dopravy a združení jej prevádzkovateľov sú menej podrobné, zrejme z dôvodov uvedených vyššie, kladie EHSV otázku, či budú usmernenia postačovať a či poskytnú združeniam prevádzkovateľov trampovej dopravy potrebné pokyny, aby mohli samostatne vyhodnotiť dohody o spolupráci, ktoré uzatvárajú. Je možné, že bude potrebné spresniť niektoré časti návrhu usmernení týkajúce sa združení trampovej dopravy. Za úvahu by tiež stálo rozšíriť nariadenie o konzorciách, ktoré sa momentálne obmedzuje len na kontajnerovú prepravu, na ostatné podstatné segmenty globálneho trhu námornej dopravy. |
| --- | --- |

1.4

Pretože časti týkajúce sa trampovej dopravy a združení jej prevádzkovateľov sú menej podrobné, zrejme z dôvodov uvedených vyššie, kladie EHSV otázku, či budú usmernenia postačovať a či poskytnú združeniam prevádzkovateľov trampovej dopravy potrebné pokyny, aby mohli samostatne vyhodnotiť dohody o spolupráci, ktoré uzatvárajú. Je možné, že bude potrebné spresniť niektoré časti návrhu usmernení týkajúce sa združení trampovej dopravy. Za úvahu by tiež stálo rozšíriť nariadenie o konzorciách, ktoré sa momentálne obmedzuje len na kontajnerovú prepravu, na ostatné podstatné segmenty globálneho trhu námornej dopravy.

| 1.5 | EHSV zdôrazňuje, že združenia trampových služieb nepredstavujú väčšinu trhu trampovej dopravy. Veľkú väčšinu trampových lodných služieb poskytuje množstvo malých alebo stredne veľkých podnikov, ktoré medzi sebou súťažia o objednávky. EHSV preto opakuje požiadavku, aby sa v usmerneniach výslovne uvádzalo uznanie tejto skutočnosti. Európska komisia mala okrem toho uviesť viac pokynov o uplatňovaní pravidla de minimis na tie združenia, ktoré sú príliš malé na to, aby mali badateľný vplyv na svoje trhy. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zdôrazňuje, že združenia trampových služieb nepredstavujú väčšinu trhu trampovej dopravy. Veľkú väčšinu trampových lodných služieb poskytuje množstvo malých alebo stredne veľkých podnikov, ktoré medzi sebou súťažia o objednávky. EHSV preto opakuje požiadavku, aby sa v usmerneniach výslovne uvádzalo uznanie tejto skutočnosti. Európska komisia mala okrem toho uviesť viac pokynov o uplatňovaní pravidla de minimis na tie združenia, ktoré sú príliš malé na to, aby mali badateľný vplyv na svoje trhy.

| 1.6 | Pokyny týkajúce sa združení trampovej dopravy žiaľ neodpovedajú dostatočne na otázky vyvolávajúce neistotu a obavy na strane týchto združení. EHSV súhlasí s názorom, že z návrhu usmernení možno odvodiť, že združenia trampovej dopravy nie sú per se v rozpore s predpismi EÚ o hospodárskej súťaži, ale vyzýva Európsku komisiu, aby v konečnej verzii usmernení týkajúcich sa uplatňovania článku 81 ods. 3 uviedla pre združenia trampovej prepravy konkrétnejšie pokyny a poskytla im tak potrebné nástroje na sebahodnotenie. |
| --- | --- |

1.6

Pokyny týkajúce sa združení trampovej dopravy žiaľ neodpovedajú dostatočne na otázky vyvolávajúce neistotu a obavy na strane týchto združení. EHSV súhlasí s názorom, že z návrhu usmernení možno odvodiť, že združenia trampovej dopravy nie sú per se v rozpore s predpismi EÚ o hospodárskej súťaži, ale vyzýva Európsku komisiu, aby v konečnej verzii usmernení týkajúcich sa uplatňovania článku 81 ods. 3 uviedla pre združenia trampovej prepravy konkrétnejšie pokyny a poskytla im tak potrebné nástroje na sebahodnotenie.

| 1.7 | Ďalej treba zdôrazniť, že návrh usmernení nedefinuje, čo sa rozumie termínom „trampové dopravné služby“, a preto nie je jasné, či sa tieto usmernenia vzťahujú aj na námornú osobnú prepravu alebo na špecializovanú prepravu. Bolo by vhodné objasniť aj tento bod. |
| --- | --- |

1.7

Ďalej treba zdôrazniť, že návrh usmernení nedefinuje, čo sa rozumie termínom „trampové dopravné služby“, a preto nie je jasné, či sa tieto usmernenia vzťahujú aj na námornú osobnú prepravu alebo na špecializovanú prepravu. Bolo by vhodné objasniť aj tento bod.

| 1.8 | Vzhľadom na kapitolu o trampovej doprave EHSV okrem toho navrhuje, aby usmernenia vysvetlili, že činnosť bežných maklérov námornej dopravy sa vzhľadom na stanovovanie cien v podstate neodlišuje od práce manažéra združenia trampových služieb. Trhy trampových služieb, vrátane trhov, na ktorých pôsobia združenia ich poskytovateľov, sú trhmi verejných súťaží, t. j. obchodní partneri stanovujú ceny rokovaním a tieto závisia od ponuky a dopytu. Skutočnosť, že manažér združenia dohodne cenu s nájomcom lode patriacej do združenia preto nepredstavuje prípad „cenovej dohody“ v zmysle obmedzení predpisov o hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

1.8

Vzhľadom na kapitolu o trampovej doprave EHSV okrem toho navrhuje, aby usmernenia vysvetlili, že činnosť bežných maklérov námornej dopravy sa vzhľadom na stanovovanie cien v podstate neodlišuje od práce manažéra združenia trampových služieb. Trhy trampových služieb, vrátane trhov, na ktorých pôsobia združenia ich poskytovateľov, sú trhmi verejných súťaží, t. j. obchodní partneri stanovujú ceny rokovaním a tieto závisia od ponuky a dopytu. Skutočnosť, že manažér združenia dohodne cenu s nájomcom lode patriacej do združenia preto nepredstavuje prípad „cenovej dohody“ v zmysle obmedzení predpisov o hospodárskej súťaži.

2.   Úvod

| 2.1 | Európska komisia 13. septembra 2007 zverejnila dlho očakávaný návrh usmernení o uplatňovaní predpisov EÚ týkajúcich sa hospodárskej súťaže na služby námornej dopravy. Tieto usmernenia sa týkajú dohôd o spolupráci v oblasti služieb námornej dopravy, na ktoré sa priamo vzťahujú zmeny a doplnenia vyplývajúce z nariadenia (EHS) č. 1419/2006 platného pre kabotáž, pravidelné (linkové) a nepravidelné (trampové) dopravné služby. Ich cieľom je poskytnúť pokyny a pomôcť tak dopravným spoločnostiam pri samostatnom vyhodnocovaní dohôd o spolupráci, ktoré uzatvárajú, t. j. na základe pokynov by mali príslušné spoločnosti samostatne určiť, či sú ich dohody o spolupráci v súlade s článkom 81 Zmluvy o ES. Usmernenia budú platiť počas úvodného obdobia piatich rokov. |
| --- | --- |

2.1

Európska komisia 13. septembra 2007 zverejnila dlho očakávaný návrh usmernení o uplatňovaní predpisov EÚ týkajúcich sa hospodárskej súťaže na služby námornej dopravy. Tieto usmernenia sa týkajú dohôd o spolupráci v oblasti služieb námornej dopravy, na ktoré sa priamo vzťahujú zmeny a doplnenia vyplývajúce z nariadenia (EHS) č. 1419/2006 platného pre kabotáž, pravidelné (linkové) a nepravidelné (trampové) dopravné služby. Ich cieľom je poskytnúť pokyny a pomôcť tak dopravným spoločnostiam pri samostatnom vyhodnocovaní dohôd o spolupráci, ktoré uzatvárajú, t. j. na základe pokynov by mali príslušné spoločnosti samostatne určiť, či sú ich dohody o spolupráci v súlade s článkom 81 Zmluvy o ES. Usmernenia budú platiť počas úvodného obdobia piatich rokov.

| 2.2 | Navrhované usmernenia majú hlavne objasniť podmienky, na základe ktorých si prevádzkovatelia služieb linkovej dopravy môžu v súlade s predpismi vymieňať informácie o náklade a na základe ktorých môžu prevádzkovatelia trampovej prepravy zakladať združenia (pools). Pre tento účel bol vypracovaný komplexný súbor parametrov. Skutočný prínos (návrhu) usmernení bude však potrebné vyhodnotiť až v budúcnosti, napr. otázku, či usmernenia poskytnú prevádzkovateľom potrebné pokyny, aby dokázali určiť, či je ich plánované pôsobenie na trhu v súlade s predpismi. |
| --- | --- |

2.2

Navrhované usmernenia majú hlavne objasniť podmienky, na základe ktorých si prevádzkovatelia služieb linkovej dopravy môžu v súlade s predpismi vymieňať informácie o náklade a na základe ktorých môžu prevádzkovatelia trampovej prepravy zakladať združenia (pools). Pre tento účel bol vypracovaný komplexný súbor parametrov. Skutočný prínos (návrhu) usmernení bude však potrebné vyhodnotiť až v budúcnosti, napr. otázku, či usmernenia poskytnú prevádzkovateľom potrebné pokyny, aby dokázali určiť, či je ich plánované pôsobenie na trhu v súlade s predpismi.

3.   Všeobecné pripomienky

Linkové dopravné služby

| 3.1 | Čo sa týka služieb linkovej dopravy, návrh usmernení – okrem potvrdenia známych skutočností, t. j. že konferencia prevádzkovateľov linkovej dopravy smerujúcej do EÚ, resp. z EÚ bude k 18. októbru 2008 zrušená – sa zaoberá dovoleným spôsobom výmeny trhových informácií medzi prevádzkovateľmi linkovej dopravy. Hoci určité detaily sa musia ešte spresniť, navrhované usmernenia pravdepodobne poskytnú odvetviu linkových dopravných služieb možnosť výmeny informácií, ktoré potrebujú pre riadne fungovanie. |
| --- | --- |

3.1

Čo sa týka služieb linkovej dopravy, návrh usmernení – okrem potvrdenia známych skutočností, t. j. že konferencia prevádzkovateľov linkovej dopravy smerujúcej do EÚ, resp. z EÚ bude k 18. októbru 2008 zrušená – sa zaoberá dovoleným spôsobom výmeny trhových informácií medzi prevádzkovateľmi linkovej dopravy. Hoci určité detaily sa musia ešte spresniť, navrhované usmernenia pravdepodobne poskytnú odvetviu linkových dopravných služieb možnosť výmeny informácií, ktoré potrebujú pre riadne fungovanie.

| 3.2 | Od 18. októbra 2008 prevádzkovatelia linkovej dopravy do/z prístavov v EÚ musia ukončiť všetky aktivity konferencie linkových prevádzkovateľov, ktoré by obmedzovali hospodársku súťaž, bez ohľadu na to, či takéto aktivity povoľuje jurisdikcia v iných štátoch sveta. EHSV zastáva názor, že pre prevádzkovateľov pôsobiacich v globálnom meradle by bolo ťažké zabezpečiť, aby aktivity konferencie linkových prevádzkovateľov, ktoré porušujú predpisy EÚ, neovplyvňovali trh EÚ. |
| --- | --- |

3.2

Od 18. októbra 2008 prevádzkovatelia linkovej dopravy do/z prístavov v EÚ musia ukončiť všetky aktivity konferencie linkových prevádzkovateľov, ktoré by obmedzovali hospodársku súťaž, bez ohľadu na to, či takéto aktivity povoľuje jurisdikcia v iných štátoch sveta. EHSV zastáva názor, že pre prevádzkovateľov pôsobiacich v globálnom meradle by bolo ťažké zabezpečiť, aby aktivity konferencie linkových prevádzkovateľov, ktoré porušujú predpisy EÚ, neovplyvňovali trh EÚ.

| 3.3 | Čo sa týka linkovej dopravy, v centre pozornosti sú systémy výmeny informácií. Prevádzkovatelia linkovej dopravy majú v určitej miere možnosť výmeny informácií. Dôležitými prvkami sú napr. štruktúra trhu, typ vymieňaných informácií, aktuálnosť informácií a frekvencia ich výmeny. Hlavná pozornosť sa právom zameriava na výmenu údajov týkajúcich sa budúcnosti, teda najmä prognózy kapacít a cenové indexy. Zdá sa, že prognózy kapacít budú prima facie vždy v rozpore s predpismi. EHSV uznáva, že je potrebné od prípadu k prípadu zvážiť dôsledky výmeny informácií. |
| --- | --- |

3.3

Čo sa týka linkovej dopravy, v centre pozornosti sú systémy výmeny informácií. Prevádzkovatelia linkovej dopravy majú v určitej miere možnosť výmeny informácií. Dôležitými prvkami sú napr. štruktúra trhu, typ vymieňaných informácií, aktuálnosť informácií a frekvencia ich výmeny. Hlavná pozornosť sa právom zameriava na výmenu údajov týkajúcich sa budúcnosti, teda najmä prognózy kapacít a cenové indexy. Zdá sa, že prognózy kapacít budú prima facie vždy v rozpore s predpismi. EHSV uznáva, že je potrebné od prípadu k prípadu zvážiť dôsledky výmeny informácií.

| 3.4 | Čo sa týka cenových indexov, súhrnný cenový index pravdepodobne neporuší predpisy, pokiaľ informáciu nemožno spätne spracovať tak, aby podnikom umožnila priamo alebo nepriamo identifikovať obchodné stratégie ich konkurentov v hospodárskej súťaži. Je potrebné vyhodnotiť úroveň komplexnosti údajov, ich „neaktuálnosť“ alebo „aktuálnosť“ a frekvenciu ich zverejnenia, ale návrh usmernení konkrétne neuvádza, aký veľký význam majú mať tieto faktory. |
| --- | --- |

3.4

Čo sa týka cenových indexov, súhrnný cenový index pravdepodobne neporuší predpisy, pokiaľ informáciu nemožno spätne spracovať tak, aby podnikom umožnila priamo alebo nepriamo identifikovať obchodné stratégie ich konkurentov v hospodárskej súťaži. Je potrebné vyhodnotiť úroveň komplexnosti údajov, ich „neaktuálnosť“ alebo „aktuálnosť“ a frekvenciu ich zverejnenia, ale návrh usmernení konkrétne neuvádza, aký veľký význam majú mať tieto faktory.

| 3.5 | Čo sa týka linkových služieb, usmernenia neobsahujú zásadné nové prvky, ale zdá sa, že opakujú všeobecné kritériá, ktoré predtým vypracovala Európska komisia a Európsky súdny dvor. |
| --- | --- |

3.5

Čo sa týka linkových služieb, usmernenia neobsahujú zásadné nové prvky, ale zdá sa, že opakujú všeobecné kritériá, ktoré predtým vypracovala Európska komisia a Európsky súdny dvor.

| 3.6 | EHSV opakuje svoju výzvu z predošlých stanovísk (1), aby EÚ začala vecné konzultácie s inými štátmi s cieľom stanoviť zlučiteľnosť existujúcich právnych systémov upravujúcich linkovú prepravu na celom svete. Výbor opätovne poukazuje na svoje odporúčanie v uvedených stanoviskách, aby Európska komisia pri prehodnotení predpisov o hospodárskej súťaži týkajúcich sa námornej dopravy zohľadnila – okrem čisto konkurenčných faktorov – aj aspekt ľudských zdrojov (napr. vplyv na zamestnanosť európskych námorníkov). |
| --- | --- |

3.6

EHSV opakuje svoju výzvu z predošlých stanovísk (1), aby EÚ začala vecné konzultácie s inými štátmi s cieľom stanoviť zlučiteľnosť existujúcich právnych systémov upravujúcich linkovú prepravu na celom svete. Výbor opätovne poukazuje na svoje odporúčanie v uvedených stanoviskách, aby Európska komisia pri prehodnotení predpisov o hospodárskej súťaži týkajúcich sa námornej dopravy zohľadnila – okrem čisto konkurenčných faktorov – aj aspekt ľudských zdrojov (napr. vplyv na zamestnanosť európskych námorníkov).

Trampové dopravné služby

| 3.7 | Trampové dopravné služby sú globálne, vládne v nich ostrá konkurencia a spĺňajú viaceré z charakteristík dokonalého modelu hospodárskej súťaže. Ide o homogénne odvetvie a vstupné náklady sú vo všeobecnosti veľmi nízke. Pri získavaní objednávok si konkurujú mnohé spoločnosti, pričom sa rozlišujú rôzne veľkosti a typy plavidiel v závislosti od trhových podmienok. Veľkú transparentnosť trhu zabezpečujú aj informačné toky. Objednávky sa zväčša realizujú na základe zmlúv o prenájme lodí na určitú trasu, zmlúv o viacnásobnom prenájme lodí na určitú trasu, zmlúv o prenájme lodí a zmlúv o časovom prenájme lodí. Sadzby za prepravu nákladu na týchto trhoch sú veľmi premenlivé v závislosti od trhových podmienok. Trampové dopravné služby môžu okrem toho rýchlo reagovať na vývoj trhu a potreby objednávateľov (2). |
| --- | --- |

3.7

Trampové dopravné služby sú globálne, vládne v nich ostrá konkurencia a spĺňajú viaceré z charakteristík dokonalého modelu hospodárskej súťaže. Ide o homogénne odvetvie a vstupné náklady sú vo všeobecnosti veľmi nízke. Pri získavaní objednávok si konkurujú mnohé spoločnosti, pričom sa rozlišujú rôzne veľkosti a typy plavidiel v závislosti od trhových podmienok. Veľkú transparentnosť trhu zabezpečujú aj informačné toky. Objednávky sa zväčša realizujú na základe zmlúv o prenájme lodí na určitú trasu, zmlúv o viacnásobnom prenájme lodí na určitú trasu, zmlúv o prenájme lodí a zmlúv o časovom prenájme lodí. Sadzby za prepravu nákladu na týchto trhoch sú veľmi premenlivé v závislosti od trhových podmienok. Trampové dopravné služby môžu okrem toho rýchlo reagovať na vývoj trhu a potreby objednávateľov (2).

| 3.8 | Dopravné združenia (shipping pools) pôsobia vo všetkých oblastiach trampových služieb. Združenie (pool) je skupina podobných plavidiel patriacich rôznym vlastníkom, ktoré podliehajú spoločnej správe. Manažér združenia zodpovedá za správu plavidiel ako jednotnej, spoločnej flotily, za inkasovanie príjmov, ich spätné rozdelenie podľa vopred dohodnutého kľúča, pričom individuálny vlastník zodpovedá len za námornú/technickú prevádzku lode. Združenia sa vo všeobecnosti zakladajú z dvoch dôvodov: po prvé – aby umožnili členom združenia poskytovať služby, po ktorých rastie dopyt zo strany ich najväčších zákazníkov, po druhé – aby zlepšili efektívnosť dopravy prostredníctvom osobitných investícií a lepšieho vyťaženia lodí. Združenia pôsobia v prostredí, v ktorom platí, že určujúcimi faktormi sú ponuka a dopyt, zmluvy sa uzatvárajú na základe tendrov, sadzby za prepravu sa vo veľkej miere stanovujú podľa spotového trhu, v prípade objednávateľov ide o veľkých zákazníkov s vysokými nárokmi a makléri kedykoľvek prejavujú výnimočnú transparentnosť týkajúcu sa tonáže a podmienok. |
| --- | --- |

3.8

Dopravné združenia (shipping pools) pôsobia vo všetkých oblastiach trampových služieb. Združenie (pool) je skupina podobných plavidiel patriacich rôznym vlastníkom, ktoré podliehajú spoločnej správe. Manažér združenia zodpovedá za správu plavidiel ako jednotnej, spoločnej flotily, za inkasovanie príjmov, ich spätné rozdelenie podľa vopred dohodnutého kľúča, pričom individuálny vlastník zodpovedá len za námornú/technickú prevádzku lode. Združenia sa vo všeobecnosti zakladajú z dvoch dôvodov: po prvé – aby umožnili členom združenia poskytovať služby, po ktorých rastie dopyt zo strany ich najväčších zákazníkov, po druhé – aby zlepšili efektívnosť dopravy prostredníctvom osobitných investícií a lepšieho vyťaženia lodí. Združenia pôsobia v prostredí, v ktorom platí, že určujúcimi faktormi sú ponuka a dopyt, zmluvy sa uzatvárajú na základe tendrov, sadzby za prepravu sa vo veľkej miere stanovujú podľa spotového trhu, v prípade objednávateľov ide o veľkých zákazníkov s vysokými nárokmi a makléri kedykoľvek prejavujú výnimočnú transparentnosť týkajúcu sa tonáže a podmienok.

| 3.9 | EHSV zdôrazňuje, že združenia prepravcov nepokrývajú väčšinu trhov trampovej dopravy. Prevažnú väčšinu trampových služieb poskytujú mnohé malé alebo stredne veľké spoločnosti, ktoré si pri získavaní objednávok navzájom konkurujú. EHSV preto opakuje požiadavku, aby sa v usmerneniach výslovne uvádzalo uznanie tejto skutočnosti. |
| --- | --- |

3.9

EHSV zdôrazňuje, že združenia prepravcov nepokrývajú väčšinu trhov trampovej dopravy. Prevažnú väčšinu trampových služieb poskytujú mnohé malé alebo stredne veľké spoločnosti, ktoré si pri získavaní objednávok navzájom konkurujú. EHSV preto opakuje požiadavku, aby sa v usmerneniach výslovne uvádzalo uznanie tejto skutočnosti.

| 3.10 | EHSV konštatuje, že trampové dopravné služby a trampové dopravné združenia vždy podliehali prepisom EÚ o hospodárskej súťaži, t. j. dlho pred schválením nariadenia (ES) č. 1419/2006, prostredníctvom ktorého sa preniesli vykonávacie právomoci týkajúce sa týchto služieb na Európsku komisiu. No počas tohto obdobia neboli podané žiadne formálne sťažnosti zo strany objednávateľov, ktoré by sa týkali tohto odvetvia, a preto zatiaľ neexistuje žiadna jurisdikcia. EHSV predpokladá, že chýbajúca jurisdikcia a chýbajúce skúsenosti s príslušnými orgánmi (hospodárskej súťaže), vrátane Európskej komisie, sú dôvodom, prečo časti návrhu usmernení týkajúce sa trampových služieb (združení) sú menej podrobné než časti o linkových službách. Pozoruhodné je aj to, že návrh usmernení nedefinuje, čo sa rozumie termínom „trampové služby“, a preto nie je jasné, či sa tento pojem vzťahuje aj na námornú prepravu osôb alebo na špecializovanú prepravu. Bolo by vhodné objasniť aj tento bod. |
| --- | --- |

3.10

EHSV konštatuje, že trampové dopravné služby a trampové dopravné združenia vždy podliehali prepisom EÚ o hospodárskej súťaži, t. j. dlho pred schválením nariadenia (ES) č. 1419/2006, prostredníctvom ktorého sa preniesli vykonávacie právomoci týkajúce sa týchto služieb na Európsku komisiu. No počas tohto obdobia neboli podané žiadne formálne sťažnosti zo strany objednávateľov, ktoré by sa týkali tohto odvetvia, a preto zatiaľ neexistuje žiadna jurisdikcia. EHSV predpokladá, že chýbajúca jurisdikcia a chýbajúce skúsenosti s príslušnými orgánmi (hospodárskej súťaže), vrátane Európskej komisie, sú dôvodom, prečo časti návrhu usmernení týkajúce sa trampových služieb (združení) sú menej podrobné než časti o linkových službách. Pozoruhodné je aj to, že návrh usmernení nedefinuje, čo sa rozumie termínom „trampové služby“, a preto nie je jasné, či sa tento pojem vzťahuje aj na námornú prepravu osôb alebo na špecializovanú prepravu. Bolo by vhodné objasniť aj tento bod.

| 3.11 | Návrh usmernení neberie v dostatočnej miere do úvahy špecifický charakter trampových služieb a zdá sa, že sa riadi podľa všeobecných usmernení o horizontálnej spolupráci. Dopravné združenia budú musieť dodržiavať rovnaké usmernenia platné pre iné priemyselné odvetvia, aby zabezpečili, že nespôsobia deformácie hospodárskej súťaže alebo že nebudú vystupovať ako kartel. |
| --- | --- |

3.11

Návrh usmernení neberie v dostatočnej miere do úvahy špecifický charakter trampových služieb a zdá sa, že sa riadi podľa všeobecných usmernení o horizontálnej spolupráci. Dopravné združenia budú musieť dodržiavať rovnaké usmernenia platné pre iné priemyselné odvetvia, aby zabezpečili, že nespôsobia deformácie hospodárskej súťaže alebo že nebudú vystupovať ako kartel.

| 3.12 | Návrh usmernení je dosť všeobecný a neposkytuje jednoznačnú právnu istotu. Neuvádza sa v nich výslovne, že združenia prepravcov nie sú zlučiteľné s predpismi EÚ o hospodárskej súťaži, ale nevyplýva z nich ani to, za akých podmienok sú s nimi zlučiteľné. |
| --- | --- |

3.12

Návrh usmernení je dosť všeobecný a neposkytuje jednoznačnú právnu istotu. Neuvádza sa v nich výslovne, že združenia prepravcov nie sú zlučiteľné s predpismi EÚ o hospodárskej súťaži, ale nevyplýva z nich ani to, za akých podmienok sú s nimi zlučiteľné.

| 3.13 | Najdôležitejšia časť návrhu usmernení sa zaoberá hodnotením a klasifikáciou združení prepravcov. Základným predpokladom je, že medzi charakteristické znaky združenia patrí spoločný postup pri predaji služieb a rôzna miera ich spoločného poskytovania. |
| --- | --- |

3.13

Najdôležitejšia časť návrhu usmernení sa zaoberá hodnotením a klasifikáciou združení prepravcov. Základným predpokladom je, že medzi charakteristické znaky združenia patrí spoločný postup pri predaji služieb a rôzna miera ich spoločného poskytovania.

| 3.14 | Vzhľadom na tento trh EHSV zastáva názor, že usmernenia by mali lepšie zohľadňovať skutočnosť, že podstatným znakom trampových služieb je nahraditeľnosť, resp. „možnosť zastúpenia“ na strane dopytu i na strane ponuky (napr. vzhľadom na typ a veľkosť plavidla, typ zmluvy o doprave a zemepisný trh). Ak budú združenia povinné predložiť sebahodnotenie, nebude možné definovať trhové podiely pre každú jednotlivú zmluvu, ale len za určité časové obdobie. |
| --- | --- |

3.14

Vzhľadom na tento trh EHSV zastáva názor, že usmernenia by mali lepšie zohľadňovať skutočnosť, že podstatným znakom trampových služieb je nahraditeľnosť, resp. „možnosť zastúpenia“ na strane dopytu i na strane ponuky (napr. vzhľadom na typ a veľkosť plavidla, typ zmluvy o doprave a zemepisný trh). Ak budú združenia povinné predložiť sebahodnotenie, nebude možné definovať trhové podiely pre každú jednotlivú zmluvu, ale len za určité časové obdobie.

| 3.15 | EHSV sa domnieva, že je potrebné dosiahnuť zlepšenie vzhľadom na význam a definíciu trhového podielu združení prepravcov a „nahrádzania“ medzi jednotlivými trasami a typmi lodí. Výbor uznáva, že sa nepredkladá žiadny praktický návod na stanovenie relevantného trhu. Na základe použitej metodológie možno dospieť k výsledkom trhových podielov, ktoré sa budú značne odlišovať. |
| --- | --- |

3.15

EHSV sa domnieva, že je potrebné dosiahnuť zlepšenie vzhľadom na význam a definíciu trhového podielu združení prepravcov a „nahrádzania“ medzi jednotlivými trasami a typmi lodí. Výbor uznáva, že sa nepredkladá žiadny praktický návod na stanovenie relevantného trhu. Na základe použitej metodológie možno dospieť k výsledkom trhových podielov, ktoré sa budú značne odlišovať.

| 3.16 | Pri hodnotení zmlúv združení trampových služieb v súvislosti s článkom 81 Zmluvy o ES je potrebné zdôrazniť, že manažér združenia „riadi“ flotilu združenia z prevádzkového i obchodného hľadiska, takže ponúka spoločný produkt v rámci jediného združenia. Zapojenie sa do tendrov na trhu je de facto jednou z vedľajších úloh manažéra združenia pri zabezpečovaní ponuky služieb. Jednotliví vlastníci sú zodpovední len za námornú/technickú prevádzku lodí. Združenia poskytujú spoločne „produkovanú“ službu, ktorá je výsledkom rozsiahleho stupňa integrácie činností jednotlivých partnerov (3). Preto je potrebné posudzovať dohody o týchto združeniach podobne ako ostatné formy zmlúv o spoločných produktoch alebo špecializácii. |
| --- | --- |

3.16

Pri hodnotení zmlúv združení trampových služieb v súvislosti s článkom 81 Zmluvy o ES je potrebné zdôrazniť, že manažér združenia „riadi“ flotilu združenia z prevádzkového i obchodného hľadiska, takže ponúka spoločný produkt v rámci jediného združenia. Zapojenie sa do tendrov na trhu je de facto jednou z vedľajších úloh manažéra združenia pri zabezpečovaní ponuky služieb. Jednotliví vlastníci sú zodpovední len za námornú/technickú prevádzku lodí. Združenia poskytujú spoločne „produkovanú“ službu, ktorá je výsledkom rozsiahleho stupňa integrácie činností jednotlivých partnerov (3). Preto je potrebné posudzovať dohody o týchto združeniach podobne ako ostatné formy zmlúv o spoločných produktoch alebo špecializácii.

| 3.17 | Výbor opakuje, že každý odkaz na „stanovovanie cien“ ako charakteristickú črtu fungovania združenia (a tým jedno z hlavných obmedzení hospodárskej súťaže) musí byť z usmernení vypustené, pretože dojednanie ceny medzi manažérom združenia a zákazníkom je neoddeliteľnou súčasťou ponúkanej služby a je výsledkom rokovaní o cenách pre nasadenie lode združenia v rámci tendra. |
| --- | --- |

3.17

Výbor opakuje, že každý odkaz na „stanovovanie cien“ ako charakteristickú črtu fungovania združenia (a tým jedno z hlavných obmedzení hospodárskej súťaže) musí byť z usmernení vypustené, pretože dojednanie ceny medzi manažérom združenia a zákazníkom je neoddeliteľnou súčasťou ponúkanej služby a je výsledkom rokovaní o cenách pre nasadenie lode združenia v rámci tendra.

| 3.18 | EHSV zastáva názor, že vzhľadom na dohody o združeniach a ich základné vlastnosti sú spravidla splnené štyri podmienky uvedené v článku 81 ods. 3 Zmluvy o ES, a preto je možné združenia vyňať spod pravidiel hospodárskej súťaže. Skutočnosť, že združenia boli založené s cieľom reagovať na potreby a požiadavky objednávateľov a že viacero desaťročí pôsobili bez sťažností, podporuje tento názor. |
| --- | --- |

3.18

EHSV zastáva názor, že vzhľadom na dohody o združeniach a ich základné vlastnosti sú spravidla splnené štyri podmienky uvedené v článku 81 ods. 3 Zmluvy o ES, a preto je možné združenia vyňať spod pravidiel hospodárskej súťaže. Skutočnosť, že združenia boli založené s cieľom reagovať na potreby a požiadavky objednávateľov a že viacero desaťročí pôsobili bez sťažností, podporuje tento názor.

| 3.19 | EHSV dúfa, že Európska komisia bude na základe skúseností neustále prehodnocovať tieto usmernenia a že v prípade potreby vydá dodatočné alebo vysvetľujúce usmernenia a nebude prípadne čakať na uplynutie päťročnej doby platnosti pôvodných usmernení. |
| --- | --- |

3.19

EHSV dúfa, že Európska komisia bude na základe skúseností neustále prehodnocovať tieto usmernenia a že v prípade potreby vydá dodatočné alebo vysvetľujúce usmernenia a nebude prípadne čakať na uplynutie päťročnej doby platnosti pôvodných usmernení.

| 3.20 | Komisia by mala čo najskôr začať s revíziou rozsahu uplatňovania skupinového oslobodenia konzorcií linkových dopravcov a preskúmať pri tejto príležitosti potrebu pokryť aj ďalšie relevantné segmenty globálneho dopravného trhu, najmä v prípade tých trampových služieb, ktoré sa prevádzkujú pravidelne, na pravidelných trasách, čo je vlastnosťou viacerých špecializovaných služieb (napr. konvenčné chladiarenské plavidlá, lode na prepravu dreva, lode špecializované na prepravu automobilov a trajekty). |
| --- | --- |

3.20

Komisia by mala čo najskôr začať s revíziou rozsahu uplatňovania skupinového oslobodenia konzorcií linkových dopravcov a preskúmať pri tejto príležitosti potrebu pokryť aj ďalšie relevantné segmenty globálneho dopravného trhu, najmä v prípade tých trampových služieb, ktoré sa prevádzkujú pravidelne, na pravidelných trasách, čo je vlastnosťou viacerých špecializovaných služieb (napr. konvenčné chladiarenské plavidlá, lode na prepravu dreva, lode špecializované na prepravu automobilov a trajekty).

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 62 – 65, Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 46 – 50, Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 130 – 136.

1

(2)  Fearnleyho správa, „The Legal and Economic Analysis of Tramp Maritime Services“ (Právna a ekonomická analýza trampových námorných služieb), február 2007, s. 14-31. http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/legislation/maritime/tramp_report.pdf.

2

(3)  Fearnleyho správa (2007): autori tejto správy dospeli k rovnakým záverom.

3

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/47

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o vzájomnom uznávaní plavebných licencií pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy“ (kodifikované znenie)

KOM (2008) 37 v konečnom znení – 2008/0021 (COD)

(2008/C 204/12)

Rada Európskej únie sa 13. februára 2008 rozhodla podľa článku 80 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o vzájomnom uznávaní plavebných licencií pre plavidlá vnútrozemskej vodnej dopravy“ (kodifikované znenie).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) rozhodol 121 hlasmi za, pričom 6 sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/47

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“

KOM(2007) 355 v konečnom znení – 2007/0121 COD

(2008/C 204/13)

Rada sa 13. júla 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 67/548/EHS a nariadenie (ES) č. 1907/2006“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. februára 2008. Spravodajcom bol pán David Sears.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 124 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Organizácia spojených národov konajúca v mene svojich členských krajín navrhla „Globálny harmonizovaný systém“ (GHS) na uplatňovanie kritérií a postupov používaných pri „klasifikácii, balení a označovaní chemických látok“. Zámerom bolo podporiť svetový obchod a pomôcť menej rozvinutým hospodárstvam v ich snahách o bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.1

Organizácia spojených národov konajúca v mene svojich členských krajín navrhla „Globálny harmonizovaný systém“ (GHS) na uplatňovanie kritérií a postupov používaných pri „klasifikácii, balení a označovaní chemických látok“. Zámerom bolo podporiť svetový obchod a pomôcť menej rozvinutým hospodárstvam v ich snahách o bezpečnosť a ochranu zdravia pracovníkov a spotrebiteľov.

| 1.2 | EHSV dôrazne podporuje cieľ celosvetovej harmonizácie, formu a právny základ vykonávacieho právneho predpisu navrhovaného Komisiou, ako aj harmonogram na jeho uplatňovanie výrobcami a dodávateľmi tak, aby bol v súlade s prvým dôležitým termínom na registráciu „látok“ podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 (nariadenie REACH). |
| --- | --- |

1.2

EHSV dôrazne podporuje cieľ celosvetovej harmonizácie, formu a právny základ vykonávacieho právneho predpisu navrhovaného Komisiou, ako aj harmonogram na jeho uplatňovanie výrobcami a dodávateľmi tak, aby bol v súlade s prvým dôležitým termínom na registráciu „látok“ podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 (nariadenie REACH).

| 1.3 | EHSV takisto súhlasí s hodnotením Komisie, že aj keď zmeny v sústave, ktorá sa v EÚ vyvinula za posledných 40 rokov sú jednak nevyhnutné a jednak široko podporované, krátkodobé výhody v EÚ budú pravdepodobne zanedbateľné a náklady potenciálne vysoké. EHSV sa preto domnieva, že týmto dosť nezvyčajným okolnostiam sa v pôvodnom hodnotení vplyvu malo venovať viac pozornosti. Keďže neexistujú žiadne významné celkové výhody, akékoľvek doplnenia alebo zmeny jestvujúcich právnych predpisov, ktoré nie sú úplne nevyhnutné na implementáciu návrhu OSN, by malo sprevádzať samostatné zdravotné, bezpečnostné alebo ekonomické odôvodnenie. Predovšetkým musí každé úsilie smerovať k zabezpečeniu toho, aby počas nevyhnutne dlhého prechodného obdobia medzi týmito dvomi z veľkej časti rovnocennými systémami nedochádzalo k odklonu od jestvujúcich noriem. Kľúčovou požiadavkou bude vzdelávanie v mieste nákupu. |
| --- | --- |

1.3

EHSV takisto súhlasí s hodnotením Komisie, že aj keď zmeny v sústave, ktorá sa v EÚ vyvinula za posledných 40 rokov sú jednak nevyhnutné a jednak široko podporované, krátkodobé výhody v EÚ budú pravdepodobne zanedbateľné a náklady potenciálne vysoké. EHSV sa preto domnieva, že týmto dosť nezvyčajným okolnostiam sa v pôvodnom hodnotení vplyvu malo venovať viac pozornosti. Keďže neexistujú žiadne významné celkové výhody, akékoľvek doplnenia alebo zmeny jestvujúcich právnych predpisov, ktoré nie sú úplne nevyhnutné na implementáciu návrhu OSN, by malo sprevádzať samostatné zdravotné, bezpečnostné alebo ekonomické odôvodnenie. Predovšetkým musí každé úsilie smerovať k zabezpečeniu toho, aby počas nevyhnutne dlhého prechodného obdobia medzi týmito dvomi z veľkej časti rovnocennými systémami nedochádzalo k odklonu od jestvujúcich noriem. Kľúčovou požiadavkou bude vzdelávanie v mieste nákupu.

| 1.4 | EHSV je tiež presvedčený, že vzhľadom na veľmi prísny časový plán a preto, že musia byť zahrnuté počiatočné náklady, je v samotnom návrhu a pri jeho bezprostrednom uplatňovaní priestor na flexibilitu. Trvalo mnoho rokov, kým sa súčasný systém vyvinul do takého stavu, že riadne ochraňuje zdravie a zaručuje bezpečnosť pracovníkov a spotrebiteľov v EÚ, a pri novom globálnom harmonizovanom systéme to pravdepodobne bude takisto. Kľúčové je však vyčleniť zdroje OSN a Komisie na dostatočne dlhý čas, aby sa zabezpečilo, že proces harmonizácie bude pokračovať a že nakoniec zahrnie samotnú klasifikáciu a samotné označovanie tovarov, s ktorými sa obchoduje vo veľkom rozsahu, a nielen kritériá, na ktorých je táto klasifikácia založená. |
| --- | --- |

1.4

EHSV je tiež presvedčený, že vzhľadom na veľmi prísny časový plán a preto, že musia byť zahrnuté počiatočné náklady, je v samotnom návrhu a pri jeho bezprostrednom uplatňovaní priestor na flexibilitu. Trvalo mnoho rokov, kým sa súčasný systém vyvinul do takého stavu, že riadne ochraňuje zdravie a zaručuje bezpečnosť pracovníkov a spotrebiteľov v EÚ, a pri novom globálnom harmonizovanom systéme to pravdepodobne bude takisto. Kľúčové je však vyčleniť zdroje OSN a Komisie na dostatočne dlhý čas, aby sa zabezpečilo, že proces harmonizácie bude pokračovať a že nakoniec zahrnie samotnú klasifikáciu a samotné označovanie tovarov, s ktorými sa obchoduje vo veľkom rozsahu, a nielen kritériá, na ktorých je táto klasifikácia založená.

| 1.5 | EHSV s obavami poukazuje na dĺžku tohto návrhu, samotného, ale aj v spojení s nedávnymi návrhmi, napríklad s nariadením REACH, množstvom iných legislatívnych dokumentov, s ktorými sa tieto dva vzájomne ovplyvňujú, a na neustále rastúci objem usmerňujúcich poznámok, ktoré sa teraz považujú za potrebné. Ak európsky priemysel (nehovoriac o procese sledovania, zmien a dopĺňania legislatívy) nechceme nenapraviteľne poškodiť, je nový prístup nevyhnutný. Jednoducho nie je prijateľné očakávať, že každý, od vlastníka najmenšieho podniku až po typicky väčšie skupiny zodpovedných úradníkov v príslušnom národnom orgáne, bude bežne schopný odvolávať sa na viac ako 20 000 strán vzájomne súvisiacej dokumentácie len o tejto problematike. Musí sa nájsť lepší spôsob. |
| --- | --- |

1.5

EHSV s obavami poukazuje na dĺžku tohto návrhu, samotného, ale aj v spojení s nedávnymi návrhmi, napríklad s nariadením REACH, množstvom iných legislatívnych dokumentov, s ktorými sa tieto dva vzájomne ovplyvňujú, a na neustále rastúci objem usmerňujúcich poznámok, ktoré sa teraz považujú za potrebné. Ak európsky priemysel (nehovoriac o procese sledovania, zmien a dopĺňania legislatívy) nechceme nenapraviteľne poškodiť, je nový prístup nevyhnutný. Jednoducho nie je prijateľné očakávať, že každý, od vlastníka najmenšieho podniku až po typicky väčšie skupiny zodpovedných úradníkov v príslušnom národnom orgáne, bude bežne schopný odvolávať sa na viac ako 20 000 strán vzájomne súvisiacej dokumentácie len o tejto problematike. Musí sa nájsť lepší spôsob.

| 1.6 | Z toho istého dôvodu EHSV ľutuje, že chýbajú kľúčové definície a zvlášť to, že sa prechádza od používania slova „prípravky“, ktoré má špecifický toxikologický význam, k používaniu slova „zmesi“, ktoré takýto význam nemá. Skutočnosť, že neustále chýba definícia EÚ pre pojem „chemická látka“, naďalej vyvoláva zmätok rovnako u spotrebiteľov, riadiacich a ostatných pracovníkov, i zákonodarcov. Zámerom návrhu je, aby bol obsahovo neutrálny a nesporný. Ponúka veľkú príležitosť na dôkladnú opravu chýb, čo sa už deje v technických prílohách. Okamžite by bolo treba pustiť sa do stanovenia normalizovaného súboru definícií uplatňovaných v celej súvisiacej legislatíve a práca by nakoniec mohla vyústiť do glosára kľúčových slov vo všetkých jazykoch, z ktorého by boli zjavné slová a slovné spojenia, ktoré znamenajú to isté (povedzme „chemikália“, „chemická látka“ a „látka“), a slová a slovné spojenia, ktoré majú buď rozličný význam, alebo spolu nesúvisia (napríklad „výrobok“ a „produkt“). Rovnako by sa mali zistiť kultúrne podmienené nejasnosti a asociácie v niektorých jazykoch pri slove „látky“ (môže mať význam „drogy, alkohol a tabak“) a slove „chemikálie“ (môže poukazovať na teroristickú alebo inú nelegálnu činnosť), a takýmto nejasnostiam a asociáciám sa treba vyhnúť. |
| --- | --- |

1.6

Z toho istého dôvodu EHSV ľutuje, že chýbajú kľúčové definície a zvlášť to, že sa prechádza od používania slova „prípravky“, ktoré má špecifický toxikologický význam, k používaniu slova „zmesi“, ktoré takýto význam nemá. Skutočnosť, že neustále chýba definícia EÚ pre pojem „chemická látka“, naďalej vyvoláva zmätok rovnako u spotrebiteľov, riadiacich a ostatných pracovníkov, i zákonodarcov. Zámerom návrhu je, aby bol obsahovo neutrálny a nesporný. Ponúka veľkú príležitosť na dôkladnú opravu chýb, čo sa už deje v technických prílohách. Okamžite by bolo treba pustiť sa do stanovenia normalizovaného súboru definícií uplatňovaných v celej súvisiacej legislatíve a práca by nakoniec mohla vyústiť do glosára kľúčových slov vo všetkých jazykoch, z ktorého by boli zjavné slová a slovné spojenia, ktoré znamenajú to isté (povedzme „chemikália“, „chemická látka“ a „látka“), a slová a slovné spojenia, ktoré majú buď rozličný význam, alebo spolu nesúvisia (napríklad „výrobok“ a „produkt“). Rovnako by sa mali zistiť kultúrne podmienené nejasnosti a asociácie v niektorých jazykoch pri slove „látky“ (môže mať význam „drogy, alkohol a tabak“) a slove „chemikálie“ (môže poukazovať na teroristickú alebo inú nelegálnu činnosť), a takýmto nejasnostiam a asociáciám sa treba vyhnúť.

| 1.7 | EHSV takisto poukazuje na úzko spolu súvisiace nebezpečenstvo prehnanej klasifikácie a prehnaného označovania, ktoré nakoniec zmenšuje pôsobenie aj úplne nevyhnutných upozornení, a na nebezpečenstvo spoliehania sa na etikety ako jediný zdroj informácií pre pracovníkov i spotrebiteľov. Základná informácia musí byť, samozrejme, pripojená, ale rovnako dôležité sú aj iné ľahko dostupné zdroje informácií. Rastúce využívanie internetového nákupu a internetového vyhľadávania, ktoré má pri určitých výrobkoch svoje výhody, ale skrýva aj riziká, naznačuje, že v tejto oblasti je potrebné podniknúť ďalšie kroky. Potrebám záchranných služieb a toxikologických stredísk neveľmi slúžia dlhé zoznamy normalizovaných a neznámych názvov zložiek alebo komplexných zmesí. Najlepšou ochranou pre každého postihnutého sú údaje o celkovom ohrození a bezpečnostných pravidlách kombinované s kontaktnými údajmi 24-hodinovej poradenskej služby. Za určitých okolností tam, kde ide o vlastnícku technologickú formuláciu je týmto prístupom chránený aj výrobca, tak ako v jestvujúcej legislatíve. |
| --- | --- |

1.7

EHSV takisto poukazuje na úzko spolu súvisiace nebezpečenstvo prehnanej klasifikácie a prehnaného označovania, ktoré nakoniec zmenšuje pôsobenie aj úplne nevyhnutných upozornení, a na nebezpečenstvo spoliehania sa na etikety ako jediný zdroj informácií pre pracovníkov i spotrebiteľov. Základná informácia musí byť, samozrejme, pripojená, ale rovnako dôležité sú aj iné ľahko dostupné zdroje informácií. Rastúce využívanie internetového nákupu a internetového vyhľadávania, ktoré má pri určitých výrobkoch svoje výhody, ale skrýva aj riziká, naznačuje, že v tejto oblasti je potrebné podniknúť ďalšie kroky. Potrebám záchranných služieb a toxikologických stredísk neveľmi slúžia dlhé zoznamy normalizovaných a neznámych názvov zložiek alebo komplexných zmesí. Najlepšou ochranou pre každého postihnutého sú údaje o celkovom ohrození a bezpečnostných pravidlách kombinované s kontaktnými údajmi 24-hodinovej poradenskej služby. Za určitých okolností tam, kde ide o vlastnícku technologickú formuláciu je týmto prístupom chránený aj výrobca, tak ako v jestvujúcej legislatíve.

| 1.8 | EHSV poukazuje na to, že sa nenavrhuje označovanie často veľmi malých množstiev prenášaných medzi laboratóriami na účely akademických štúdií alebo podnikateľského výskumu a vývoja. Takéto označenia by sa bez ťažkostí mohli doplniť do súboru označení navrhovaných OSN a toto riešenie treba uprednostniť pred mimoriadne reštriktívnou, neprimeranou a nákladnou výnimkou, ktorá sa v súčasnosti navrhuje. |
| --- | --- |

1.8

EHSV poukazuje na to, že sa nenavrhuje označovanie často veľmi malých množstiev prenášaných medzi laboratóriami na účely akademických štúdií alebo podnikateľského výskumu a vývoja. Takéto označenia by sa bez ťažkostí mohli doplniť do súboru označení navrhovaných OSN a toto riešenie treba uprednostniť pred mimoriadne reštriktívnou, neprimeranou a nákladnou výnimkou, ktorá sa v súčasnosti navrhuje.

| 1.9 | Nakoniec EHSV upozorňuje na to, že bude čoraz viac potrebné skúmať kvalitu používaných údajov a rozhodnutí, ktoré sa na celom svete robia na základe rozličných právnych poriadkov. Určite bude pokračovať tlak na to, aby sa dohodli výsledky klasifikácie, a nielen kritériá a postupy, ktorými sa k nim dospeje. Globálna potreba a globálne výhody tohto opatrenia sú dosť ľahko pochopiteľné. |
| --- | --- |

1.9

Nakoniec EHSV upozorňuje na to, že bude čoraz viac potrebné skúmať kvalitu používaných údajov a rozhodnutí, ktoré sa na celom svete robia na základe rozličných právnych poriadkov. Určite bude pokračovať tlak na to, aby sa dohodli výsledky klasifikácie, a nielen kritériá a postupy, ktorými sa k nim dospeje. Globálna potreba a globálne výhody tohto opatrenia sú dosť ľahko pochopiteľné.

2.   Úvod

| 2.1 | Cieľom návrhu je zosúladiť právne predpisy EÚ s nedávno dohodnutým modelom globálneho harmonizovaného systému OSN na klasifikáciu, označovanie a balenie surovín, polotovarov a konečných výrobkov definovaných ako „nebezpečné“ a opisovaných ako „chemické látky“, „látky“, „zmesi“ alebo „prípravky“. Nahradia sa európske právne predpisy prijaté od roku 1967. Mnohé iné smernice a nariadenia, vrátane nariadenia (ES) č. 1907/2006 (nariadenie REACH), ktoré sa v súčasnosti uplatňujú budú potrebovať zmeny a doplnenia. Očakáva sa, že dlhodobé účinky v EÚ budú kladné za predpokladu, že náklady budú zvládnuteľné a dosiahnu sa nejaké skôr malé prínosy. Celkovo by návrh mal zjednodušiť svetový obchod pri zachovaní vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. |
| --- | --- |

2.1

Cieľom návrhu je zosúladiť právne predpisy EÚ s nedávno dohodnutým modelom globálneho harmonizovaného systému OSN na klasifikáciu, označovanie a balenie surovín, polotovarov a konečných výrobkov definovaných ako „nebezpečné“ a opisovaných ako „chemické látky“, „látky“, „zmesi“ alebo „prípravky“. Nahradia sa európske právne predpisy prijaté od roku 1967. Mnohé iné smernice a nariadenia, vrátane nariadenia (ES) č. 1907/2006 (nariadenie REACH), ktoré sa v súčasnosti uplatňujú budú potrebovať zmeny a doplnenia. Očakáva sa, že dlhodobé účinky v EÚ budú kladné za predpokladu, že náklady budú zvládnuteľné a dosiahnu sa nejaké skôr malé prínosy. Celkovo by návrh mal zjednodušiť svetový obchod pri zachovaní vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia a životného prostredia.

| 2.2 | Štyridsať rokov starou smernicou, ktorá sa má nahradiť, je smernica o nebezpečných látkach (67/548/EHS). Všeobecne sa to považuje za prvý paneurópsky právny predpis o chemických látkach zameraný predovšetkým na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Tento dokument a množstvo pozmeňujúcich smerníc k nemu a jeho zmien kvôli technickému pokroku teraz poskytuje výrobcom, predajcom, pracovníkom, distribútorom a spotrebiteľom v EÚ a mimo nej harmonizovanú sústavu klasifikácie „nebezpečných látok“ s použitím stanovených testov s dohodnutými medzami a rizikovými kritériami zodpovedajúceho označovania pomocou obmedzeného počtu piktogramov a normalizovaných upozornení na určenie prípadných rizík a odporúčaných postupov na bezpečné zaobchádzanie a ich balenia na ochranu pravidelných používateľov a zraniteľných skupín osôb, predovšetkým malých detí. |
| --- | --- |

2.2

Štyridsať rokov starou smernicou, ktorá sa má nahradiť, je smernica o nebezpečných látkach (67/548/EHS). Všeobecne sa to považuje za prvý paneurópsky právny predpis o chemických látkach zameraný predovšetkým na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Tento dokument a množstvo pozmeňujúcich smerníc k nemu a jeho zmien kvôli technickému pokroku teraz poskytuje výrobcom, predajcom, pracovníkom, distribútorom a spotrebiteľom v EÚ a mimo nej harmonizovanú sústavu klasifikácie „nebezpečných látok“ s použitím stanovených testov s dohodnutými medzami a rizikovými kritériami zodpovedajúceho označovania pomocou obmedzeného počtu piktogramov a normalizovaných upozornení na určenie prípadných rizík a odporúčaných postupov na bezpečné zaobchádzanie a ich balenia na ochranu pravidelných používateľov a zraniteľných skupín osôb, predovšetkým malých detí.

| 2.3 | Dvadsaťjeden rokov po prijatí smernice 67/548/EHS sa smernicou o nebezpečných prípravkoch 88/379/EHS proces rozšíril z „látok“ (relatívne konečného zoznamu „látok a ich zlúčenín“) na teoreticky nekonečný zoznam „prípravkov“ („zmesí dvoch alebo viacerých látok“). Keďže sa uznalo, že skúšanie na zvieratách je v takom rozsahu neprijateľné alebo nemožné, smernica do európskych právnych predpisov po prvýkrát zaviedla teoretický vzťah medzi známymi alebo určiteľnými rizikami zlúčením a pravdepodobnými rizikami prípadných zmesí. Tento vzťah sa potom mohol využiť pri klasifikácii, označovaní a balení prípravkov bez potreby ďalšieho skúšania. |
| --- | --- |

2.3

Dvadsaťjeden rokov po prijatí smernice 67/548/EHS sa smernicou o nebezpečných prípravkoch 88/379/EHS proces rozšíril z „látok“ (relatívne konečného zoznamu „látok a ich zlúčenín“) na teoreticky nekonečný zoznam „prípravkov“ („zmesí dvoch alebo viacerých látok“). Keďže sa uznalo, že skúšanie na zvieratách je v takom rozsahu neprijateľné alebo nemožné, smernica do európskych právnych predpisov po prvýkrát zaviedla teoretický vzťah medzi známymi alebo určiteľnými rizikami zlúčením a pravdepodobnými rizikami prípadných zmesí. Tento vzťah sa potom mohol využiť pri klasifikácii, označovaní a balení prípravkov bez potreby ďalšieho skúšania.

| 2.4 | Vzhľadom na to, že veľká väčšina produktov predávaných spotrebiteľom sú skutočne „prípravky“ (alebo dokonca „výrobky“), išlo o dôležitý krok smerom k zaručeniu bezpečnosti spotrebiteľov pri produktoch, na ktoré sa nevzťahujú špecifické a obmedzujúcejšie smernice, napríklad smernice uplatňované pri predaji pesticídov, čistiacich prostriedkov alebo kozmetických prípravkov. Smernica z roku 1988 bola podstatným spôsobom doplnená a zmenená v roku 1999 smernicou 1999/45/ES. |
| --- | --- |

2.4

Vzhľadom na to, že veľká väčšina produktov predávaných spotrebiteľom sú skutočne „prípravky“ (alebo dokonca „výrobky“), išlo o dôležitý krok smerom k zaručeniu bezpečnosti spotrebiteľov pri produktoch, na ktoré sa nevzťahujú špecifické a obmedzujúcejšie smernice, napríklad smernice uplatňované pri predaji pesticídov, čistiacich prostriedkov alebo kozmetických prípravkov. Smernica z roku 1988 bola podstatným spôsobom doplnená a zmenená v roku 1999 smernicou 1999/45/ES.

| 2.5 | Vyššie uvedené smernice spolu s podpornou smernicou o karte bezpečnostných údajov 91/155/EHS, ktorá bola tiež následne menená, predstavovali dlhé roky základ ochrany pracovníkov a spotrebiteľov v EÚ. Vychádza sa z nich prakticky pri všetkých ostatných právnych predpisoch EÚ zameraných na ochranu ľudského zdravia, bezpečnosť a životné prostredie a sú s týmito predpismi v interakcii. Potrebná neustála aktualizácia odráža zmeny v rozsahu, výrobných technológiách a skúšobných postupoch, dostupnosti výrobkov a možnom používaní, a takisto najnovšie vedecké chápanie dôsledkov tohto všetkého a spôsobov, ako zmierniť akékoľvek neželané účinky. |
| --- | --- |

2.5

Vyššie uvedené smernice spolu s podpornou smernicou o karte bezpečnostných údajov 91/155/EHS, ktorá bola tiež následne menená, predstavovali dlhé roky základ ochrany pracovníkov a spotrebiteľov v EÚ. Vychádza sa z nich prakticky pri všetkých ostatných právnych predpisoch EÚ zameraných na ochranu ľudského zdravia, bezpečnosť a životné prostredie a sú s týmito predpismi v interakcii. Potrebná neustála aktualizácia odráža zmeny v rozsahu, výrobných technológiách a skúšobných postupoch, dostupnosti výrobkov a možnom používaní, a takisto najnovšie vedecké chápanie dôsledkov tohto všetkého a spôsobov, ako zmierniť akékoľvek neželané účinky.

| 2.6 | Rovnako dôležité je, že tieto smernice „sledujú ciele vnútorného trhu“ tým, že sa snažia o vytvorenie jednotného trhu v EÚ s rozličnými produktmi, ktorých sa týkajú. Produkty, či už suroviny, prírodné alebo syntetické výrobky, polotovary alebo odpad, konečné produkty alebo výrobky, sa do členských štátov môžu bezpečne dovážať alebo sa s nimi môže bezpečne obchodovať za predpokladu, že sú v súlade s týmito alebo inými príslušnými právnymi predpismi EÚ. |
| --- | --- |

2.6

Rovnako dôležité je, že tieto smernice „sledujú ciele vnútorného trhu“ tým, že sa snažia o vytvorenie jednotného trhu v EÚ s rozličnými produktmi, ktorých sa týkajú. Produkty, či už suroviny, prírodné alebo syntetické výrobky, polotovary alebo odpad, konečné produkty alebo výrobky, sa do členských štátov môžu bezpečne dovážať alebo sa s nimi môže bezpečne obchodovať za predpokladu, že sú v súlade s týmito alebo inými príslušnými právnymi predpismi EÚ.

| 2.7 | V roku 2001 vydala Európska komisia bielu knihu s názvom „Stratégia budúcej chemickej politiky“. Príslušná činnosť vyvrcholila minulý rok prijatím nariadenia (ES) 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok známeho pod skratkou REACH. Sprievodná smernica 2006/121/ES vydaná a schválená v tom istom čase obsahovala ďalšie doplnenia a zmeny smernice 67/548/EHS na zosúladenie týchto dvoch smerníc. Predpokladá sa, že tento proces bude pokračovať ako budú pribúdať disponibilné údaje alebo keď sa zmenia legislatívne potreby. |
| --- | --- |

2.7

V roku 2001 vydala Európska komisia bielu knihu s názvom „Stratégia budúcej chemickej politiky“. Príslušná činnosť vyvrcholila minulý rok prijatím nariadenia (ES) 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok známeho pod skratkou REACH. Sprievodná smernica 2006/121/ES vydaná a schválená v tom istom čase obsahovala ďalšie doplnenia a zmeny smernice 67/548/EHS na zosúladenie týchto dvoch smerníc. Predpokladá sa, že tento proces bude pokračovať ako budú pribúdať disponibilné údaje alebo keď sa zmenia legislatívne potreby.

| 2.8 | Všetko vyššie uvedené sa týka oblastí výroby, distribúcie a marketingu špecifikovaných výrobkov v EÚ a obchodovania EÚ s dovoznými a vývoznými partnermi a ovplyvňuje tieto oblasti. V rovnakom období boli samozrejme vo viacerých hospodárstvach sveta, s ktorými EÚ prostredníctvom množstva veľkých, stredných a malých podnikov so sídlom v EÚ a mimo nej pravidelne obchoduje, vyvinuté podobné, nie však zhodné systémy. |
| --- | --- |

2.8

Všetko vyššie uvedené sa týka oblastí výroby, distribúcie a marketingu špecifikovaných výrobkov v EÚ a obchodovania EÚ s dovoznými a vývoznými partnermi a ovplyvňuje tieto oblasti. V rovnakom období boli samozrejme vo viacerých hospodárstvach sveta, s ktorými EÚ prostredníctvom množstva veľkých, stredných a malých podnikov so sídlom v EÚ a mimo nej pravidelne obchoduje, vyvinuté podobné, nie však zhodné systémy.

| 2.9 | Niektoré ďalšie krajiny, vo všeobecnosti menej rozvinuté, pokiaľ ide o hospodárstvo a/alebo zákonodarné štruktúry, uznávajú potrebu takéhoto systému klasifikácie, označovania a balenia „nebezpečných látok“, ale čakajú na dohodu o celosvetovo uznávanom modeli, ktorý by uplatňovali na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.9

Niektoré ďalšie krajiny, vo všeobecnosti menej rozvinuté, pokiaľ ide o hospodárstvo a/alebo zákonodarné štruktúry, uznávajú potrebu takéhoto systému klasifikácie, označovania a balenia „nebezpečných látok“, ale čakajú na dohodu o celosvetovo uznávanom modeli, ktorý by uplatňovali na miestnej úrovni.

| 2.10 | Keď začiatkom 90. rokov 20. storočia Organizácia spojených národov zistila, že tieto miestne vyvinuté národné alebo regionálne systémy, ktoré sú neodmysliteľné kvôli bezpečnosti, ochrane ľudského zdravia a životného prostredia, by tiež mohli vytvárať prekážky celosvetovému obchodu, snažila sa získať oprávnenie na vypracovanie návrhu globálneho harmonizovaného systému klasifikácie, balenia a označovania chemických látok a ustanovení o kartách bezpečnostných údajov. Modely takejto harmonizácie už jestvovali v odvetví dopravy, hlavne pri fyzikálnej nebezpečnosti a akútnej toxicite. |
| --- | --- |

2.10

Keď začiatkom 90. rokov 20. storočia Organizácia spojených národov zistila, že tieto miestne vyvinuté národné alebo regionálne systémy, ktoré sú neodmysliteľné kvôli bezpečnosti, ochrane ľudského zdravia a životného prostredia, by tiež mohli vytvárať prekážky celosvetovému obchodu, snažila sa získať oprávnenie na vypracovanie návrhu globálneho harmonizovaného systému klasifikácie, balenia a označovania chemických látok a ustanovení o kartách bezpečnostných údajov. Modely takejto harmonizácie už jestvovali v odvetví dopravy, hlavne pri fyzikálnej nebezpečnosti a akútnej toxicite.

| 2.11 | Vývoj tohto širšieho prístupu bol schválený v kapitole 19 programu „Agenda 21“ na Konferencii OSN o životnom prostredí a rozvoji (UNCED) v roku 1992. Technické vstupy sa mali získať od Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), Medzinárodnej organizácie práce (ILO) a Podvýboru odborníkov OSN pre prepravu nebezpečných tovarov (UNSCETDG). |
| --- | --- |

2.11

Vývoj tohto širšieho prístupu bol schválený v kapitole 19 programu „Agenda 21“ na Konferencii OSN o životnom prostredí a rozvoji (UNCED) v roku 1992. Technické vstupy sa mali získať od Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), Medzinárodnej organizácie práce (ILO) a Podvýboru odborníkov OSN pre prepravu nebezpečných tovarov (UNSCETDG).

| 2.12 | Po takmer desaťročí práce zástupcovia približne 160 prispievajúcich členských štátov OSN dospeli v decembri 2002 k dohode o technickom obsahu nového globálneho harmonizovaného systému (GHS). Svetový samit o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v septembri toho istého roku vyzval krajiny, aby GHS čo najskôr implementovali tak, aby do roku 2008 bol systém úplne funkčný. GHS OSN, ktorého súčasťou je teraz aj rok 2008 ako cieľový dátum implementácie, schválila Hospodárska a sociálna rada OSN v júli 2003. Tieto dohody podpísali predstavitelia všetkých 27 členských štátov teraz už rozšírenej EÚ. |
| --- | --- |

2.12

Po takmer desaťročí práce zástupcovia približne 160 prispievajúcich členských štátov OSN dospeli v decembri 2002 k dohode o technickom obsahu nového globálneho harmonizovaného systému (GHS). Svetový samit o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v septembri toho istého roku vyzval krajiny, aby GHS čo najskôr implementovali tak, aby do roku 2008 bol systém úplne funkčný. GHS OSN, ktorého súčasťou je teraz aj rok 2008 ako cieľový dátum implementácie, schválila Hospodárska a sociálna rada OSN v júli 2003. Tieto dohody podpísali predstavitelia všetkých 27 členských štátov teraz už rozšírenej EÚ.

| 2.13 | V roku 2004 bolo schválených niekoľko zmien a doplnení pôvodného návrhu OSN. Stali sa súčasťou odporúčaní pre globálny harmonizovaný systém klasifikácie a označovania chemických látok (GHS), ktoré OSN zverejnila v roku 2005. Tento 540-stranový dokument s jeho následnými revíziami sa podľa farby obalu tlačenej verzie stal všeobecne známy pod názvom „purpurová kniha“. Podrobnosti pokroku v súvislosti s blížiacim sa cieľovým dátumom v roku 2008 sú pre 65 krajín vrátane 27 krajín EÚ dostupné na príslušnej internetovej stránke OSN. |
| --- | --- |

2.13

V roku 2004 bolo schválených niekoľko zmien a doplnení pôvodného návrhu OSN. Stali sa súčasťou odporúčaní pre globálny harmonizovaný systém klasifikácie a označovania chemických látok (GHS), ktoré OSN zverejnila v roku 2005. Tento 540-stranový dokument s jeho následnými revíziami sa podľa farby obalu tlačenej verzie stal všeobecne známy pod názvom „purpurová kniha“. Podrobnosti pokroku v súvislosti s blížiacim sa cieľovým dátumom v roku 2008 sú pre 65 krajín vrátane 27 krajín EÚ dostupné na príslušnej internetovej stránke OSN.

| 2.14 | Ďalšie technické zmeny a doplnenia dohodla OSN v roku 2006 a boli doplnené do revidovaného vydania purpurovej knihy v roku 2007. Kvôli rozsiahlosti a komplexnosti procesu globálnej harmonizácie jestvujúcich systémov návrhy zahŕňajú zmes starých a nových skúšobných kritérií a medzí, piktogramov, schválených viet a návrhov značiek. Zaviedol sa prístup tzv. stavebného bloku, aby sa rozličným náhľadom umožnila spoločná existencia a aby sa umožnilo dosiahnutie dohody zúčastnených krajín (aj keď rozsiahle použitie tohto prístupu by samozrejme odstránilo mnohé želané výhody). |
| --- | --- |

2.14

Ďalšie technické zmeny a doplnenia dohodla OSN v roku 2006 a boli doplnené do revidovaného vydania purpurovej knihy v roku 2007. Kvôli rozsiahlosti a komplexnosti procesu globálnej harmonizácie jestvujúcich systémov návrhy zahŕňajú zmes starých a nových skúšobných kritérií a medzí, piktogramov, schválených viet a návrhov značiek. Zaviedol sa prístup tzv. stavebného bloku, aby sa rozličným náhľadom umožnila spoločná existencia a aby sa umožnilo dosiahnutie dohody zúčastnených krajín (aj keď rozsiahle použitie tohto prístupu by samozrejme odstránilo mnohé želané výhody).

| 2.15 | Navrhovaný model OSN však nemá nevyhnutne zákonnú moc a krajiny, ktoré chcú odporúčania dokumentu uplatňovať, musia prijať vykonávacie predpisy. Pre členské štáty EÚ si to vyžaduje návrh Európskej komisie. |
| --- | --- |

2.15

Navrhovaný model OSN však nemá nevyhnutne zákonnú moc a krajiny, ktoré chcú odporúčania dokumentu uplatňovať, musia prijať vykonávacie predpisy. Pre členské štáty EÚ si to vyžaduje návrh Európskej komisie.

| 2.16 | Európska komisia začala na návrhu vykonávacieho predpisu pracovať v roku 2004 a prvý návrh systému EÚ v súlade s GHS zverejnila v roku 2006 V tom istom období boli vykonané a zverejnené hodnotenia vplyvu. Konzultácie zainteresovaných strán v 3. štvrťroku 2006 spolu s radom obáv vyslovených právnym oddelením Komisie vyústili do podstatného prepracovania pôvodného návrhu. Návrh bol nakoniec schválený a Komisia ho zverejnila v júni 2007. V príslušných pracovných skupinách Rady sa už začalo jeho technické preskúmanie. Teraz sa ako vždy očakávajú stanoviská Európskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

2.16

Európska komisia začala na návrhu vykonávacieho predpisu pracovať v roku 2004 a prvý návrh systému EÚ v súlade s GHS zverejnila v roku 2006 V tom istom období boli vykonané a zverejnené hodnotenia vplyvu. Konzultácie zainteresovaných strán v 3. štvrťroku 2006 spolu s radom obáv vyslovených právnym oddelením Komisie vyústili do podstatného prepracovania pôvodného návrhu. Návrh bol nakoniec schválený a Komisia ho zverejnila v júni 2007. V príslušných pracovných skupinách Rady sa už začalo jeho technické preskúmanie. Teraz sa ako vždy očakávajú stanoviská Európskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov.

| 2.17 | Je rozšíreným želaním, aby súčasné revízie neodďaľovali, ani podstatne nemenili harmonizačné návrhy. Všeobecne sa uznáva, že prínosy sú nejasné, súvisia predovšetkým so svetovým obchodom a budú menšie, ak sa harmonizácia nedosiahne. Náklady v EÚ (alebo pre tých, ktorí s EÚ obchodujú) sa prudko zvýšia, ak harmonogram implementácie bude odlišný od harmonogramu dohodnutého k nariadeniu REACH. Akékoľvek prínosy pre zdravie, bezpečnosť alebo životné prostredie budú pociťované prevažne mimo EÚ, v krajinách, ktoré v súčasnosti nemajú svoje vlastné účinné sústavy. |
| --- | --- |

2.17

Je rozšíreným želaním, aby súčasné revízie neodďaľovali, ani podstatne nemenili harmonizačné návrhy. Všeobecne sa uznáva, že prínosy sú nejasné, súvisia predovšetkým so svetovým obchodom a budú menšie, ak sa harmonizácia nedosiahne. Náklady v EÚ (alebo pre tých, ktorí s EÚ obchodujú) sa prudko zvýšia, ak harmonogram implementácie bude odlišný od harmonogramu dohodnutého k nariadeniu REACH. Akékoľvek prínosy pre zdravie, bezpečnosť alebo životné prostredie budú pociťované prevažne mimo EÚ, v krajinách, ktoré v súčasnosti nemajú svoje vlastné účinné sústavy.

| 2.18 | Implementácia GHS bude mať následné účinky na právne predpisy EÚ týkajúce sa dopravy a na množstvo súvisiacej ďalšej legislatívy EÚ týkajúcej sa výrobkov pre konečných spotrebiteľov, zaobchádzania s chemickými látkami na súkromné používanie, kontroly nebezpečných chemických látok, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, odpadov a výrobkov po skončení ich životnosti. K predpisom, pri ktorých to bude potrebné, budú v najbližších rokoch predložené ďalšie návrhy. Úplný zoznam právnych predpisov, ktorých sa to pravdepodobne bude týkať, zverejnili pracoviská Komisie v auguste 2006. Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) 1907/2006 (nariadenie REACH) sú súčasťou predkladaného návrhu. |
| --- | --- |

2.18

Implementácia GHS bude mať následné účinky na právne predpisy EÚ týkajúce sa dopravy a na množstvo súvisiacej ďalšej legislatívy EÚ týkajúcej sa výrobkov pre konečných spotrebiteľov, zaobchádzania s chemickými látkami na súkromné používanie, kontroly nebezpečných chemických látok, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, odpadov a výrobkov po skončení ich životnosti. K predpisom, pri ktorých to bude potrebné, budú v najbližších rokoch predložené ďalšie návrhy. Úplný zoznam právnych predpisov, ktorých sa to pravdepodobne bude týkať, zverejnili pracoviská Komisie v auguste 2006. Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) 1907/2006 (nariadenie REACH) sú súčasťou predkladaného návrhu.

3.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 3.1 | Návrh pozostáva z 3 zväzkov a 7 príloh. V anglickej jazykovej verzii je to spolu viac ako 2 100 strán. Aj keď sa hlavné prvky návrhu obmedzujú na pomerne krátky zväzok I (64 strán), nový materiál, alebo nové či revidované znenie starých materiálov je prítomné v celom dokumente. Návrh v jeho celosti preto treba považovať za základný dokument prvotnej legislatívy EÚ a členských štátov, ktorý ovplyvňuje regulačné orgány, výrobcov, dodávateľov, distribútorov, obchodníkov, pracovníkov a spotrebiteľov v EÚ aj mimo nej. |
| --- | --- |

3.1

Návrh pozostáva z 3 zväzkov a 7 príloh. V anglickej jazykovej verzii je to spolu viac ako 2 100 strán. Aj keď sa hlavné prvky návrhu obmedzujú na pomerne krátky zväzok I (64 strán), nový materiál, alebo nové či revidované znenie starých materiálov je prítomné v celom dokumente. Návrh v jeho celosti preto treba považovať za základný dokument prvotnej legislatívy EÚ a členských štátov, ktorý ovplyvňuje regulačné orgány, výrobcov, dodávateľov, distribútorov, obchodníkov, pracovníkov a spotrebiteľov v EÚ aj mimo nej.

| 3.2 | Zväzok II, ktorého súčasťou je príloha I, stanovuje podrobnú klasifikáciu a označovanie požiadaviek na nebezpečné látky a zmesi (154 strán). |
| --- | --- |

3.2

Zväzok II, ktorého súčasťou je príloha I, stanovuje podrobnú klasifikáciu a označovanie požiadaviek na nebezpečné látky a zmesi (154 strán).

| 3.3 | Zväzok III, ktorého súčasťou sú prílohy II až VII, obsahuje rad špeciálnych pravidiel pre určité látky a zmesi, zoznam nových upozornení na riziká a bezpečnostných upozornení, nové piktogramy nebezpečnosti, podrobnú harmonizovanú klasifikáciu a označovanie určitých nebezpečných látok a prekladovú tabuľku, ktorá má používateľom ilustrovať prechod z požiadaviek klasifikácie a označovania podľa smernice 67/548/EHS na nové požiadavky a upozornenia na nebezpečnosť podľa navrhovanej smernice (430 strán). Legislatívny finančný výkaz k návrhu ako celku, ktorý sa vyžaduje kvôli správnemu zhodnoteniu návrhu, ale má malú trvalú hodnotu resp. je málo zaujímavý ako prvotný právny predpis, je pripojený alebo skôr zastrčený na konci tohto zväzku. |
| --- | --- |

3.3

Zväzok III, ktorého súčasťou sú prílohy II až VII, obsahuje rad špeciálnych pravidiel pre určité látky a zmesi, zoznam nových upozornení na riziká a bezpečnostných upozornení, nové piktogramy nebezpečnosti, podrobnú harmonizovanú klasifikáciu a označovanie určitých nebezpečných látok a prekladovú tabuľku, ktorá má používateľom ilustrovať prechod z požiadaviek klasifikácie a označovania podľa smernice 67/548/EHS na nové požiadavky a upozornenia na nebezpečnosť podľa navrhovanej smernice (430 strán). Legislatívny finančný výkaz k návrhu ako celku, ktorý sa vyžaduje kvôli správnemu zhodnoteniu návrhu, ale má malú trvalú hodnotu resp. je málo zaujímavý ako prvotný právny predpis, je pripojený alebo skôr zastrčený na konci tohto zväzku.

| 3.4 | Zväzky IIIa a IIIb obsahujú tabuľky 3.1 a 3.2 ako prvky prílohy VI, ako je to vysvetlené pri zväzku III. Spolu predstavujú prenesenie prílohy 1 jestvujúcej smernice 67/548/EHS (takmer 1 500-stranový záznam rozhodnutí o klasifikácii a označovaní špecifických nebezpečných látok nazbieraný za 40 rokov posudzovania výrobkov v EÚ) do nového regulačného rámca. |
| --- | --- |

3.4

Zväzky IIIa a IIIb obsahujú tabuľky 3.1 a 3.2 ako prvky prílohy VI, ako je to vysvetlené pri zväzku III. Spolu predstavujú prenesenie prílohy 1 jestvujúcej smernice 67/548/EHS (takmer 1 500-stranový záznam rozhodnutí o klasifikácii a označovaní špecifických nebezpečných látok nazbieraný za 40 rokov posudzovania výrobkov v EÚ) do nového regulačného rámca.

| 3.5 | Hodnotenie vplyvu vypracované Komisiou, ktoré je potrebné čítať v spojení s vyššie uvedeným materiálom, vychádza zo správ pripravených konzultantmi RPA a London Economics a je pomerne krátke (34 strán). |
| --- | --- |

3.5

Hodnotenie vplyvu vypracované Komisiou, ktoré je potrebné čítať v spojení s vyššie uvedeným materiálom, vychádza zo správ pripravených konzultantmi RPA a London Economics a je pomerne krátke (34 strán).

| 3.6 | Návrh sa predkladá ako nariadenie podľa článku 95 Zmluvy o ES so zámerom „zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých dodávateľov látok a zmesí na vnútornom trhu, ako aj vysokú úroveň ochrany zdravia, bezpečnosti, životného prostredia a spotrebiteľov“. |
| --- | --- |

3.6

Návrh sa predkladá ako nariadenie podľa článku 95 Zmluvy o ES so zámerom „zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých dodávateľov látok a zmesí na vnútornom trhu, ako aj vysokú úroveň ochrany zdravia, bezpečnosti, životného prostredia a spotrebiteľov“.

| 3.7 | Návrh uznáva, že rozsah platnosti jestvujúcej legislatívy EÚ a rozsah platnosti návrhu OSN o GHS nie sú zhodné. Obidva rozsahy sa v detailoch odlišujú od predpisov o klasifikácii a označovaní v doprave, ktoré sú už do veľkej miery zharmonizované. V tomto návrhu boli podľa možnosti urobené čo najmenšie zmeny. V niektorých prípadoch by sa žiadali ďalšie návrhy, zvlášť počas implementačných fáz nariadenia REACH. |
| --- | --- |

3.7

Návrh uznáva, že rozsah platnosti jestvujúcej legislatívy EÚ a rozsah platnosti návrhu OSN o GHS nie sú zhodné. Obidva rozsahy sa v detailoch odlišujú od predpisov o klasifikácii a označovaní v doprave, ktoré sú už do veľkej miery zharmonizované. V tomto návrhu boli podľa možnosti urobené čo najmenšie zmeny. V niektorých prípadoch by sa žiadali ďalšie návrhy, zvlášť počas implementačných fáz nariadenia REACH.

| 3.8 | Návrh zavádza niektoré nové pojmy a definície z GHS OSN. Spomenúť treba najmä používanie pojmu „zmes“ namiesto pojmu „prípravok“. |
| --- | --- |

3.8

Návrh zavádza niektoré nové pojmy a definície z GHS OSN. Spomenúť treba najmä používanie pojmu „zmes“ namiesto pojmu „prípravok“.

| 3.9 | Návrh uznáva, že akákoľvek nová sústava klasifikácie by mohla viesť k rozsiahlemu používaniu laboratórnych zvierat. Pokiaľ je to možné, mali by sa používať alternatívne metódy. Zdá sa, že v návrhu Komisie sú pokusy na ľuďoch a iných primátoch na účely tejto klasifikácie výslovne zakázané (v závislosti na nevyriešenom právnom a jazykovom rozlišovaní spojení vyjadrujúcich, čo „by sa nemalo robiť“ a čo „sa nerobí“, v rozličných úradných jazykoch EÚ), aj keď takéto skúšanie je dovolené v modeli GHS OSN. |
| --- | --- |

3.9

Návrh uznáva, že akákoľvek nová sústava klasifikácie by mohla viesť k rozsiahlemu používaniu laboratórnych zvierat. Pokiaľ je to možné, mali by sa používať alternatívne metódy. Zdá sa, že v návrhu Komisie sú pokusy na ľuďoch a iných primátoch na účely tejto klasifikácie výslovne zakázané (v závislosti na nevyriešenom právnom a jazykovom rozlišovaní spojení vyjadrujúcich, čo „by sa nemalo robiť“ a čo „sa nerobí“, v rozličných úradných jazykoch EÚ), aj keď takéto skúšanie je dovolené v modeli GHS OSN.

| 3.10 | Uznávajú sa problémy spojené s klasifikovaním zmesí. Obsiahnuté sú „princípy extrapolácie“, ktorých cieľom je uľahčenie odvodzovania od výrobkov, ktoré majú podobné účinky. |
| --- | --- |

3.10

Uznávajú sa problémy spojené s klasifikovaním zmesí. Obsiahnuté sú „princípy extrapolácie“, ktorých cieľom je uľahčenie odvodzovania od výrobkov, ktoré majú podobné účinky.

| 3.11 | Návrh umožňuje používanie kratších názvov pri samotných látkach alebo látkach ako zložkách zmesí vtedy, keď názvy podľa názvoslovia Medzinárodnej únie pre čistú a aplikovanú chémiu (IUPAC) presiahnu dĺžku 100 znakov. Takisto sa zostáva pri používaní identifikátorov výrobku (čísla a názvy) podľa registra CAS (Chemical Abstracts Service) Americkej chemickej spoločnosti. Z jestvujúcej legislatívy je zachované kontrolované používanie druhových názvov, ktoré správne identifikujú pravdepodobné nebezpečenstvo, a to bez toho, aby sa ohrozovalo duševné vlastníctvo spojené s presným zložením zmesi. |
| --- | --- |

3.11

Návrh umožňuje používanie kratších názvov pri samotných látkach alebo látkach ako zložkách zmesí vtedy, keď názvy podľa názvoslovia Medzinárodnej únie pre čistú a aplikovanú chémiu (IUPAC) presiahnu dĺžku 100 znakov. Takisto sa zostáva pri používaní identifikátorov výrobku (čísla a názvy) podľa registra CAS (Chemical Abstracts Service) Americkej chemickej spoločnosti. Z jestvujúcej legislatívy je zachované kontrolované používanie druhových názvov, ktoré správne identifikujú pravdepodobné nebezpečenstvo, a to bez toho, aby sa ohrozovalo duševné vlastníctvo spojené s presným zložením zmesi.

| 3.12 | Podrobne sa hovorí o období potrebnom na prechod z jedného systému na druhý. Jednoznačne sa uznáva, že nové kritériá sa musia najprv uplatňovať pri „látkach“ a neskôr pri „zmesiach“. Aby sme sa vyhli zbytočnému zaťažovaniu podnikov, podniky nebudú povinné sťahovať alebo preznačovať výrobky (či už „látky“ alebo „zmesi“), ktoré sú už v dodávateľskej sieti v čase, kedy príslušná legislatíva nadobudne účinnosť. |
| --- | --- |

3.12

Podrobne sa hovorí o období potrebnom na prechod z jedného systému na druhý. Jednoznačne sa uznáva, že nové kritériá sa musia najprv uplatňovať pri „látkach“ a neskôr pri „zmesiach“. Aby sme sa vyhli zbytočnému zaťažovaniu podnikov, podniky nebudú povinné sťahovať alebo preznačovať výrobky (či už „látky“ alebo „zmesi“), ktoré sú už v dodávateľskej sieti v čase, kedy príslušná legislatíva nadobudne účinnosť.

| 3.13 | Od členských štátov sa bude žiadať, aby určili orgány zodpovedné za uplatňovanie a presadzovanie nariadenia a aby zaviedli vhodné sankcie za porušenie nariadenia. Pripomína sa, že je mimoriadne dôležitá dobrá spolupráca medzi všetkými príslušnými orgánmi. |
| --- | --- |

3.13

Od členských štátov sa bude žiadať, aby určili orgány zodpovedné za uplatňovanie a presadzovanie nariadenia a aby zaviedli vhodné sankcie za porušenie nariadenia. Pripomína sa, že je mimoriadne dôležitá dobrá spolupráca medzi všetkými príslušnými orgánmi.

| 3.14 | Nariadenie bude v zásade platiť pre všetky látky a zmesi, okrem tých, pri ktorých právne predpisy Spoločenstva stanovujú špecifickejšie pravidlá. Z pôsobnosti nariadenia sú vylúčené kozmetické prípravky, arómy, potravinárske prísady, krmivá a veterinárne výrobky, určité zdravotné pomôcky, výrobky upravované predpismi o civilnom letectve, cestnej alebo železničnej doprave a munícii (nie však výbušné výrobky predávané kvôli ich dekoratívnym účinkom, t. j. ohňostroje). |
| --- | --- |

3.14

Nariadenie bude v zásade platiť pre všetky látky a zmesi, okrem tých, pri ktorých právne predpisy Spoločenstva stanovujú špecifickejšie pravidlá. Z pôsobnosti nariadenia sú vylúčené kozmetické prípravky, arómy, potravinárske prísady, krmivá a veterinárne výrobky, určité zdravotné pomôcky, výrobky upravované predpismi o civilnom letectve, cestnej alebo železničnej doprave a munícii (nie však výbušné výrobky predávané kvôli ich dekoratívnym účinkom, t. j. ohňostroje).

| 3.15 | Odpad, ako ho definuje smernica 2006/12/ES sa podľa tohto návrhu nemôže klasifikovať ani ako„látka“, ani ako „zmes“ a ani ako „výrobok“ v zmysle definície v tomto nariadení, a preto je z jeho pôsobnosti vylúčený. |
| --- | --- |

3.15

Odpad, ako ho definuje smernica 2006/12/ES sa podľa tohto návrhu nemôže klasifikovať ani ako„látka“, ani ako „zmes“ a ani ako „výrobok“ v zmysle definície v tomto nariadení, a preto je z jeho pôsobnosti vylúčený.

| 3.16 | Zliatiny sa však definujú ako „zmesi“ v súlade s bodom 41 článku 3 nariadenia (ES) 1907/2006 (nariadenie REACH), a preto spadajú pod toto nariadenie, keďže sú povedzme skutočnými „zmesami“ prirodzene sa vyskytujúcich látok, akými sú kovové rudy, minerály a rastlinné výťažky (v žiadnom prípade však nemá zmysel nazývať ich „prípravkami“). |
| --- | --- |

3.16

Zliatiny sa však definujú ako „zmesi“ v súlade s bodom 41 článku 3 nariadenia (ES) 1907/2006 (nariadenie REACH), a preto spadajú pod toto nariadenie, keďže sú povedzme skutočnými „zmesami“ prirodzene sa vyskytujúcich látok, akými sú kovové rudy, minerály a rastlinné výťažky (v žiadnom prípade však nemá zmysel nazývať ich „prípravkami“).

| 3.17 | Požiadavky na označovanie sa oproti jestvujúcemu systému EÚ menia vzhľadovo aj obsahovo. Niektoré súčasné piktogramy sa nahrádzajú novými, iné boli pridané po prvýkrát. Jestvujúce normalizované R-vety a S-vety o rizikách a bezpečnom používaní sú nahradené novými „signálnymi slovami“, „upozorneniami na nebezpečnosť“ alebo „bezpečnostnými upozorneniami“. |
| --- | --- |

3.17

Požiadavky na označovanie sa oproti jestvujúcemu systému EÚ menia vzhľadovo aj obsahovo. Niektoré súčasné piktogramy sa nahrádzajú novými, iné boli pridané po prvýkrát. Jestvujúce normalizované R-vety a S-vety o rizikách a bezpečnom používaní sú nahradené novými „signálnymi slovami“, „upozorneniami na nebezpečnosť“ alebo „bezpečnostnými upozorneniami“.

| 3.18 | Všetky uvedené schválené slová a upozornenia sú definované vo všetkých úradných jazykoch EÚ a musia sa používať podľa potreby na každom označení v závislosti na tom, v ktorej krajine sa môže výrobok nakoniec predávať. Môže sa použiť viacej jazykov, aj keď disponibilný priestor je stále obmedzenejší. (V niektorých špeciálnych prípadoch sa môže vyžadovať preklad označení a podpornej dokumentácie do právne nevyhnutného, nie však úradného jazyka, akým je waleština, alebo do iných požadovaných jazykov, napríklad do ruštiny, turečtiny, arabčiny a hindčiny, aby sa vyhovelo potrebám špecifických skupín pôvodného obyvateľstva alebo prisťahovalcov). |
| --- | --- |

3.18

Všetky uvedené schválené slová a upozornenia sú definované vo všetkých úradných jazykoch EÚ a musia sa používať podľa potreby na každom označení v závislosti na tom, v ktorej krajine sa môže výrobok nakoniec predávať. Môže sa použiť viacej jazykov, aj keď disponibilný priestor je stále obmedzenejší. (V niektorých špeciálnych prípadoch sa môže vyžadovať preklad označení a podpornej dokumentácie do právne nevyhnutného, nie však úradného jazyka, akým je waleština, alebo do iných požadovaných jazykov, napríklad do ruštiny, turečtiny, arabčiny a hindčiny, aby sa vyhovelo potrebám špecifických skupín pôvodného obyvateľstva alebo prisťahovalcov).

| 3.19 | Návrh uznáva, že postup klasifikácie, a teda aj označovania a balenia, sa v EÚ neustále mení tak, ako prichádzajú nové informácie a poznatky, alebo ako sa menia skúšobné postupy či legislatívne požiadavky. V texte sú uvedené zmeny, ktoré si vyžadujú konkrétne kroky, a postupy, ktoré sa potom majú dodržiavať. |
| --- | --- |

3.19

Návrh uznáva, že postup klasifikácie, a teda aj označovania a balenia, sa v EÚ neustále mení tak, ako prichádzajú nové informácie a poznatky, alebo ako sa menia skúšobné postupy či legislatívne požiadavky. V texte sú uvedené zmeny, ktoré si vyžadujú konkrétne kroky, a postupy, ktoré sa potom majú dodržiavať.

| 3.20 | Predpokladá sa, že nariadenie nadobudne účinnosť 20 dní po jeho konečnom zverejnení v Úradnom vestníku EÚ. Látky by sa mali klasifikovať, označovať a baliť podľa jestvujúcich právnych predpisov nie dlhšie ako do 1. decembra 2010 (čo sa zhoduje s termínom registrácie podľa nariadenia REACH). Zmesi by sa mali klasifikovať, označovať a baliť podľa jestvujúcich právnych predpisov najdlhšie do 1. júna 2015. Po uvedených dátumoch bude platiť iba nová právna úprava. |
| --- | --- |

3.20

Predpokladá sa, že nariadenie nadobudne účinnosť 20 dní po jeho konečnom zverejnení v Úradnom vestníku EÚ. Látky by sa mali klasifikovať, označovať a baliť podľa jestvujúcich právnych predpisov nie dlhšie ako do 1. decembra 2010 (čo sa zhoduje s termínom registrácie podľa nariadenia REACH). Zmesi by sa mali klasifikovať, označovať a baliť podľa jestvujúcich právnych predpisov najdlhšie do 1. júna 2015. Po uvedených dátumoch bude platiť iba nová právna úprava.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Organizácia spojených národov konajúca v mene svojich členských krajín navrhla „Globálny harmonizovaný systém“ kritérií a postupov používaných pri „klasifikácii, balení a označovaní chemických látok“. Členské štáty EÚ sa dohodli, že model by sa mal implementovať, najlepšie do roku 2008. Komisia navrhla implementujúci právny predpis vo forme nariadenia, o ktorom sa teraz diskutuje. |
| --- | --- |

4.1

Organizácia spojených národov konajúca v mene svojich členských krajín navrhla „Globálny harmonizovaný systém“ kritérií a postupov používaných pri „klasifikácii, balení a označovaní chemických látok“. Členské štáty EÚ sa dohodli, že model by sa mal implementovať, najlepšie do roku 2008. Komisia navrhla implementujúci právny predpis vo forme nariadenia, o ktorom sa teraz diskutuje.

| 4.2 | EHSV dôrazne podporuje cieľ celosvetovej harmonizácie, formu a právny základ navrhovaného právneho predpisu, ako aj harmonogram na jeho uplatňovanie, ktorý by bol v súlade s prvým dôležitým termínom na registráciu látok podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 (nariadenie REACH). |
| --- | --- |

4.2

EHSV dôrazne podporuje cieľ celosvetovej harmonizácie, formu a právny základ navrhovaného právneho predpisu, ako aj harmonogram na jeho uplatňovanie, ktorý by bol v súlade s prvým dôležitým termínom na registráciu látok podľa nariadenia (ES) č. 1907/2006 (nariadenie REACH).

| 4.3 | EHSV upozorňuje aj na to, že musí jestvovať flexibilita, pokiaľ ide o súbežné uplatňovanie dvoch systémov, zvlášť pri „zmesiach“, ktoré sú v mnohých prípadoch „zmesami zmesí“, pričom jedny aj druhé majú vymedziteľnú, niekedy dlhú dobu skladovateľnosti, niekoľko mesiacov alebo dokonca rokov. Je nepravdepodobné, že prechod bude úplne v súlade s navrhovaným časovým rámcom, ale to našťastie neznamená, že proces bude neefektívny. Ak sa takáto flexibilita neumožní, stúpnu počiatočné náklady a predpokladané dlhodobé prínosy sa nemusia dostaviť. |
| --- | --- |

4.3

EHSV upozorňuje aj na to, že musí jestvovať flexibilita, pokiaľ ide o súbežné uplatňovanie dvoch systémov, zvlášť pri „zmesiach“, ktoré sú v mnohých prípadoch „zmesami zmesí“, pričom jedny aj druhé majú vymedziteľnú, niekedy dlhú dobu skladovateľnosti, niekoľko mesiacov alebo dokonca rokov. Je nepravdepodobné, že prechod bude úplne v súlade s navrhovaným časovým rámcom, ale to našťastie neznamená, že proces bude neefektívny. Ak sa takáto flexibilita neumožní, stúpnu počiatočné náklady a predpokladané dlhodobé prínosy sa nemusia dostaviť.

| 4.4 | EHSV takisto poznamenáva a súhlasí s úvodnými poznámkami z hodnotenia vplyvov predloženého Komisiou, že z dlhodobého hľadiska sa uplatňovanie GHS javí ako užitočné, keďže ušetrenie nákladov bude nakoniec vyššie ako jednorazové náklady vynaložené na implementáciu, aj keď implementačné náklady sa musia udržiavať pod kontrolou, aby sa k čistým výnosom dospelo v dohľadnom čase a aby malým a stredným podnikom nevznikali zbytočné náklady a administratívne prekážky. |
| --- | --- |

4.4

EHSV takisto poznamenáva a súhlasí s úvodnými poznámkami z hodnotenia vplyvov predloženého Komisiou, že z dlhodobého hľadiska sa uplatňovanie GHS javí ako užitočné, keďže ušetrenie nákladov bude nakoniec vyššie ako jednorazové náklady vynaložené na implementáciu, aj keď implementačné náklady sa musia udržiavať pod kontrolou, aby sa k čistým výnosom dospelo v dohľadnom čase a aby malým a stredným podnikom nevznikali zbytočné náklady a administratívne prekážky.

| 4.5 | EHSV takisto poukazuje na názor, ktorý Komisia vyjadrila vo svojom legislatívnom finančnom výkaze, že „legislatívny návrh súvisí s implementáciou medzinárodnej dohody“, že „dokonca ani záporné hodnotenie ex-ante by neviedlo k tomu, že Komisia by takýto legislatívny návrh nepredložila, keďže iné politické možnosti neexistujú“, a že „záporné hodnotenie ex-post by Komisiu neviedlo k tomu, aby odstúpila od svojho záväzku implementovať medzinárodne dohodnutý systém klasifikácie a označovania“. |
| --- | --- |

4.5

EHSV takisto poukazuje na názor, ktorý Komisia vyjadrila vo svojom legislatívnom finančnom výkaze, že „legislatívny návrh súvisí s implementáciou medzinárodnej dohody“, že „dokonca ani záporné hodnotenie ex-ante by neviedlo k tomu, že Komisia by takýto legislatívny návrh nepredložila, keďže iné politické možnosti neexistujú“, a že „záporné hodnotenie ex-post by Komisiu neviedlo k tomu, aby odstúpila od svojho záväzku implementovať medzinárodne dohodnutý systém klasifikácie a označovania“.

| 4.6 | Jednoducho povedané, Komisia je presvedčená, že nemala na výber a musela návrh predložiť bez ohľadu na kalkulovanú alebo skutočnú bilanciu nákladov a prípadných prínosov. EHSV súhlasí s tým, že za daných okolností je to realistické, ľutuje však, že hodnotenie vplyvu, aj keď nebolo kľúčové z hľadiska rozhodovania, hlbšie neskúma pravdepodobné náklady na implementáciu s cieľom zmierniť ich účinky počas navrhovania. Skutočnosť, že tí istí konzultanti (RPA) pripravili podrobnú (a protikladnú) analýzu jedného jediného dotknutého odvetvia (určité spotrebiteľské výrobky) naznačuje, že sa to mohlo urobiť širšie a určite efektívnejšie, ak by sa boli poskytli peniaze a čas, a keby bola vôľa. Tak ako pri všetkých procesoch harmonizácie, je až príliš zrejmé nebezpečenstvo eskalujúcich nákladov a mizivých prínosov. |
| --- | --- |

4.6

Jednoducho povedané, Komisia je presvedčená, že nemala na výber a musela návrh predložiť bez ohľadu na kalkulovanú alebo skutočnú bilanciu nákladov a prípadných prínosov. EHSV súhlasí s tým, že za daných okolností je to realistické, ľutuje však, že hodnotenie vplyvu, aj keď nebolo kľúčové z hľadiska rozhodovania, hlbšie neskúma pravdepodobné náklady na implementáciu s cieľom zmierniť ich účinky počas navrhovania. Skutočnosť, že tí istí konzultanti (RPA) pripravili podrobnú (a protikladnú) analýzu jedného jediného dotknutého odvetvia (určité spotrebiteľské výrobky) naznačuje, že sa to mohlo urobiť širšie a určite efektívnejšie, ak by sa boli poskytli peniaze a čas, a keby bola vôľa. Tak ako pri všetkých procesoch harmonizácie, je až príliš zrejmé nebezpečenstvo eskalujúcich nákladov a mizivých prínosov.

| 4.7 | Napríklad je ťažké rozpoznať, prečo by priamym dôsledkom tohto prechodu z dlhodobo jestvujúceho a plne fungujúceho systému na iný rovnocenný, ale neznámy systém mal byť nejaký prínos pre zdravie, bezpečnosť a životné prostredie v EÚ. Z krátkodobého hľadiska by ochrana spotrebiteľov mohla dokonca utrpieť, keďže spomenuté dva systémy s odlišnými slovami, upozorneniami a piktogramami budú v platnosti súbežne. K zníženiu tohto nebezpečenstva by mohol prispieť koordinovaný program vzdelávania a školení zameraný na maloobchod. |
| --- | --- |

4.7

Napríklad je ťažké rozpoznať, prečo by priamym dôsledkom tohto prechodu z dlhodobo jestvujúceho a plne fungujúceho systému na iný rovnocenný, ale neznámy systém mal byť nejaký prínos pre zdravie, bezpečnosť a životné prostredie v EÚ. Z krátkodobého hľadiska by ochrana spotrebiteľov mohla dokonca utrpieť, keďže spomenuté dva systémy s odlišnými slovami, upozorneniami a piktogramami budú v platnosti súbežne. K zníženiu tohto nebezpečenstva by mohol prispieť koordinovaný program vzdelávania a školení zameraný na maloobchod.

| 4.8 | Jestvujú aj koncepčné ťažkosti pri chápaní toho, ako sa plne prejavia prínosy pre svetový obchod, keď rôzne krajiny budú návrh OSN implementovať podľa rozdielnych harmonogramov s rozdielnymi interpretáciami základných požiadaviek. Skoré uplatňovanie v Japonsku a na Novom Zélande už vyvoláva obavy v Európe. V USA sa v súčasnosti súbežne uplatňujú 4 alebo 5 systémov a implementácia tam nebude tak skoro ukončená. Pri celosvetovo obchodovaných tovaroch sa pravdaže aj naďalej budú vyžadovať rôzne jazykové verzie, avšak požadované označenia a karty bezpečnostných údajov sú harmonizované. |
| --- | --- |

4.8

Jestvujú aj koncepčné ťažkosti pri chápaní toho, ako sa plne prejavia prínosy pre svetový obchod, keď rôzne krajiny budú návrh OSN implementovať podľa rozdielnych harmonogramov s rozdielnymi interpretáciami základných požiadaviek. Skoré uplatňovanie v Japonsku a na Novom Zélande už vyvoláva obavy v Európe. V USA sa v súčasnosti súbežne uplatňujú 4 alebo 5 systémov a implementácia tam nebude tak skoro ukončená. Pri celosvetovo obchodovaných tovaroch sa pravdaže aj naďalej budú vyžadovať rôzne jazykové verzie, avšak požadované označenia a karty bezpečnostných údajov sú harmonizované.

| 4.9 | Prinajlepšom je preto možné povedať, že ide o začiatok procesu celosvetovej harmonizácie, ktorý odráža, čo sa už v členských štátoch EÚ odohralo a čo teraz bude vyžadovať rovnakú úroveň zdrojov, podporných systémov a procesov na uskutočnenie na celosvetovej úrovni. Komisia bude v úlohe, v ktorej nie je príliš skúsená a bude dôležité, aby venovala dostatočné zdroje, ktoré umožnia nevyhnutné zmeny, aktualizácie a prispôsobenia technickému pokroku, aby sa súčasný návrh mohol včas a efektívne zrealizovať. Nie je jasné, či bude z tohto hľadiska vhodný finančný výkaz alebo komitologické návrhy s následnou parlamentnou kontrolou. |
| --- | --- |

4.9

Prinajlepšom je preto možné povedať, že ide o začiatok procesu celosvetovej harmonizácie, ktorý odráža, čo sa už v členských štátoch EÚ odohralo a čo teraz bude vyžadovať rovnakú úroveň zdrojov, podporných systémov a procesov na uskutočnenie na celosvetovej úrovni. Komisia bude v úlohe, v ktorej nie je príliš skúsená a bude dôležité, aby venovala dostatočné zdroje, ktoré umožnia nevyhnutné zmeny, aktualizácie a prispôsobenia technickému pokroku, aby sa súčasný návrh mohol včas a efektívne zrealizovať. Nie je jasné, či bude z tohto hľadiska vhodný finančný výkaz alebo komitologické návrhy s následnou parlamentnou kontrolou.

| 4.10 | Podobné komentáre by mali smerovať do OSN, aby sa zabezpečilo, že sa pokiaľ možno čo najrýchlejšie dosiahne úplná harmonizácia nielen klasifikačných kritérií, ale aj skutočných klasifikácií a ich používania ako základu následného označovania a balenia „základných chemických látok“, s ktorými sa obchoduje celosvetovo a vo veľkých objemoch (prípadne spotrebiteľských výrobkov, s ktorými sa obchoduje v rovnakom rozsahu). V obidvoch prípadoch bude najdôležitejšia úzka a neustála spolupráca medzi výrobcami a príslušnými regulačnými orgánmi. |
| --- | --- |

4.10

Podobné komentáre by mali smerovať do OSN, aby sa zabezpečilo, že sa pokiaľ možno čo najrýchlejšie dosiahne úplná harmonizácia nielen klasifikačných kritérií, ale aj skutočných klasifikácií a ich používania ako základu následného označovania a balenia „základných chemických látok“, s ktorými sa obchoduje celosvetovo a vo veľkých objemoch (prípadne spotrebiteľských výrobkov, s ktorými sa obchoduje v rovnakom rozsahu). V obidvoch prípadoch bude najdôležitejšia úzka a neustála spolupráca medzi výrobcami a príslušnými regulačnými orgánmi.

| 4.11 | V EÚ musí Komisia ešte stále vyriešiť jednak problém množstva iba čiastočne definovaných interakcií s vlastnou súvisiacou legislatívou a jednak uznania a obsiahnutia potrieb jednotlivých odvetví, zvlášť pri spotrebiteľských výrobkoch. Keďže sa očakáva, že obidva systémy budú rovnako účinné, mala by byť možnosť určitej flexibility, aby sa zabezpečilo, že na širokom rámci návrhu sa bude možné dohodnúť čo najskôr. |
| --- | --- |

4.11

V EÚ musí Komisia ešte stále vyriešiť jednak problém množstva iba čiastočne definovaných interakcií s vlastnou súvisiacou legislatívou a jednak uznania a obsiahnutia potrieb jednotlivých odvetví, zvlášť pri spotrebiteľských výrobkoch. Keďže sa očakáva, že obidva systémy budú rovnako účinné, mala by byť možnosť určitej flexibility, aby sa zabezpečilo, že na širokom rámci návrhu sa bude možné dohodnúť čo najskôr.

| 4.12 | Podobne by sa všetkým „pracovníkom“ (na pracovisku) a „spotrebiteľom“ (v maloobchode, pri nákupoch cez internet a následne doma) mala samozrejme naďalej poskytovať najvyššia možná ochrana, pokiaľ ide o ich zdravie a bezpečnosť. Tieto dve prostredia, potrebné informácie a dostupnosť podporných služieb pre ne sú však dosť rozdielne. V návrhu sa to zohľadňuje iba čiastočne. Nie je potrebný jediný prístup, ktorý by vyhovel všetkému. Mal by sa zohľadniť nedávny vývoj v správaní spotrebiteľov pri nakupovaní, predovšetkým prostredníctvom internetu. Takisto by sa s ohľadom na obsah označení a relevantnosti uvádzaných informácií mali zohľadniť profesionálne potreby záchranných služieb, služieb zdravotníckej prvej pomoci a toxikologických stredísk. |
| --- | --- |

4.12

Podobne by sa všetkým „pracovníkom“ (na pracovisku) a „spotrebiteľom“ (v maloobchode, pri nákupoch cez internet a následne doma) mala samozrejme naďalej poskytovať najvyššia možná ochrana, pokiaľ ide o ich zdravie a bezpečnosť. Tieto dve prostredia, potrebné informácie a dostupnosť podporných služieb pre ne sú však dosť rozdielne. V návrhu sa to zohľadňuje iba čiastočne. Nie je potrebný jediný prístup, ktorý by vyhovel všetkému. Mal by sa zohľadniť nedávny vývoj v správaní spotrebiteľov pri nakupovaní, predovšetkým prostredníctvom internetu. Takisto by sa s ohľadom na obsah označení a relevantnosti uvádzaných informácií mali zohľadniť profesionálne potreby záchranných služieb, služieb zdravotníckej prvej pomoci a toxikologických stredísk.

| 4.13 | Okrem informácií zo samotného označenia výrobku by sa malo myslieť aj na dostupnosť a hodnotu iných zdrojov informácií, osobitne pre spotrebiteľov, pričom informovaný výber sa môže uskutočniť využitím poradenstva spotrebiteľských organizácií alebo internetových informácií väčšiny výrobcov alebo dodávateľov. Strohý výrok Komisie, že „označenie je jediný nástroj komunikácie so spotrebiteľmi“ je preto príliš zjednodušený. Pre toho, kto sa spolieha iba na označenie, možno dlho po prvotnom nákupe, má prednosť potreba cielených, zrozumiteľných a relevantných informácií. Tí, ktorí sa chcú vecou zaoberať hlbšie, môžu doplňujúce informácie ľahko získať na základe jestvujúcich právnych predpisov EÚ alebo vďaka dobrým obchodným praktikám. Množstvo individuálnych výberov pri nákupe výlučne na základe vernosti k značke pracuje v oboch smeroch: výrobok sa môže považovať za bezpečný jednoducho preto, že ho vyrobila spoločnosť X a hodnota tejto vernosti zákazníkov voči spoločnosti X zabezpečuje, že jej výrobky sú skutočne bezpečné, nanovo vyvinuté, prerobené alebo stiahnuté, ak bezpečné nie sú. (Toto tvrdenie dosť jasne ilustrujú niektoré nedávne a určite nákladné prípady dobrovoľného celosvetového stiahnutia hračiek a iných spotrebiteľských tovarov z trhu kvôli pochybeniu internej kontroly kvality.) |
| --- | --- |

4.13

Okrem informácií zo samotného označenia výrobku by sa malo myslieť aj na dostupnosť a hodnotu iných zdrojov informácií, osobitne pre spotrebiteľov, pričom informovaný výber sa môže uskutočniť využitím poradenstva spotrebiteľských organizácií alebo internetových informácií väčšiny výrobcov alebo dodávateľov. Strohý výrok Komisie, že „označenie je jediný nástroj komunikácie so spotrebiteľmi“ je preto príliš zjednodušený. Pre toho, kto sa spolieha iba na označenie, možno dlho po prvotnom nákupe, má prednosť potreba cielených, zrozumiteľných a relevantných informácií. Tí, ktorí sa chcú vecou zaoberať hlbšie, môžu doplňujúce informácie ľahko získať na základe jestvujúcich právnych predpisov EÚ alebo vďaka dobrým obchodným praktikám. Množstvo individuálnych výberov pri nákupe výlučne na základe vernosti k značke pracuje v oboch smeroch: výrobok sa môže považovať za bezpečný jednoducho preto, že ho vyrobila spoločnosť X a hodnota tejto vernosti zákazníkov voči spoločnosti X zabezpečuje, že jej výrobky sú skutočne bezpečné, nanovo vyvinuté, prerobené alebo stiahnuté, ak bezpečné nie sú. (Toto tvrdenie dosť jasne ilustrujú niektoré nedávne a určite nákladné prípady dobrovoľného celosvetového stiahnutia hračiek a iných spotrebiteľských tovarov z trhu kvôli pochybeniu internej kontroly kvality.)

| 4.14 | V prípade pracovníkov a ostatných osôb vstupujúcich na pracoviská, kde sú vo všeobecnosti viacej a/alebo dlhšie vystavení pôsobeniu chemických látok a kde je pre všetkých zainteresovaných každodennou prioritou dodržiavať najprísnejšie normy bezpečnosti a ochrany zdravia, sú balenia a množstvá v týchto baleniach vo všeobecnosti väčšie a označenia môžu byť podrobnejšie. Opäť môžeme povedať, že nie je nedostatok doplnkových informácií a väčšina z nich sa musí dať k dispozícii podľa právnych predpisov EÚ alebo iných právnych predpisov pri dodávke alebo pred dodávkou surovín alebo polotovarov určených na ďalšie spracovanie. Internetová stránka z USA, o ktorej sa v skoršej informačnej správe EHSV k nariadeniu REACH (február 2005) hovorilo, že obsahuje 1,4 milióna kariet bezpečnostných údajov k rôznym materiálom, ich má dnes už 3,5 milióna a tvrdí, že pridáva okolo 10 000 denne. Karty bezpečnostných údajov štruktúrované pre EÚ a vyhotovené v národných jazykoch pre látky aj prípravky možno získať od väčšiny výrobcov a dodávateľov a z niektorých centralizovaných zdrojov a samozrejme sa zákazníkom v Európe musia poskytnúť pred dodávkou akéhokoľvek výrobku. Keďže sa musia poskytovať vo všetkých relevantných jazykoch a všetci výrobcovia a dodávatelia ich musia poskytovať ku všetkým svojim výrobkom, je potrebný veľký počet jednotlivých kariet, ktoré sa musia pravidelne aktualizovať, alebo keď si to vyžaduje nový právny predpis, ako je tento. |
| --- | --- |

4.14

V prípade pracovníkov a ostatných osôb vstupujúcich na pracoviská, kde sú vo všeobecnosti viacej a/alebo dlhšie vystavení pôsobeniu chemických látok a kde je pre všetkých zainteresovaných každodennou prioritou dodržiavať najprísnejšie normy bezpečnosti a ochrany zdravia, sú balenia a množstvá v týchto baleniach vo všeobecnosti väčšie a označenia môžu byť podrobnejšie. Opäť môžeme povedať, že nie je nedostatok doplnkových informácií a väčšina z nich sa musí dať k dispozícii podľa právnych predpisov EÚ alebo iných právnych predpisov pri dodávke alebo pred dodávkou surovín alebo polotovarov určených na ďalšie spracovanie. Internetová stránka z USA, o ktorej sa v skoršej informačnej správe EHSV k nariadeniu REACH (február 2005) hovorilo, že obsahuje 1,4 milióna kariet bezpečnostných údajov k rôznym materiálom, ich má dnes už 3,5 milióna a tvrdí, že pridáva okolo 10 000 denne. Karty bezpečnostných údajov štruktúrované pre EÚ a vyhotovené v národných jazykoch pre látky aj prípravky možno získať od väčšiny výrobcov a dodávateľov a z niektorých centralizovaných zdrojov a samozrejme sa zákazníkom v Európe musia poskytnúť pred dodávkou akéhokoľvek výrobku. Keďže sa musia poskytovať vo všetkých relevantných jazykoch a všetci výrobcovia a dodávatelia ich musia poskytovať ku všetkým svojim výrobkom, je potrebný veľký počet jednotlivých kariet, ktoré sa musia pravidelne aktualizovať, alebo keď si to vyžaduje nový právny predpis, ako je tento.

| 4.15 | Dopĺňajúc uvedené zdroje je na novom portáli OECD eChemPortal (spustenom v júni 2007) dostupný rad databáz, ktoré udržiavajú členské vlády a agentúry, vrátane Európskeho chemického úradu (ECB) za EÚ. Tieto databázy poskytujú údaje o desiatkach tisícov látok vyrábaných a predávaných v EÚ a potešia množstvom skratiek vrátane ESIS (EÚ), CHRIP (Japonsko), OECD HPV (OECD), SIDS HVPC (UNEP), HPVIS (US EPA), INCHEM (IPCS), ako aj známejších a pravidelne používaných zdrojov EÚ, napríklad IUCLID, ORATS, HPVCS, LPVCS, ELINCS a EINECS, spolu s odvetvovo špecifickými stránkami ako SEED, EUROPHYT, PHYSAN a CAT. Globálne koordinované podporné programy, napríklad pharmacovigilence a cosmetovigilance zabezpečujú, že akékoľvek nepriaznivé účinky určitých výrobkov sa centrálne a rýchlo zaznamenávajú. Malo by sa podporiť rozšírenie týchto spoločných programov priemyslu a regulačných orgánov určených na včasné upozorňovanie aj na iné, široko spotrebiteľsky využívané výrobky. |
| --- | --- |

4.15

Dopĺňajúc uvedené zdroje je na novom portáli OECD eChemPortal (spustenom v júni 2007) dostupný rad databáz, ktoré udržiavajú členské vlády a agentúry, vrátane Európskeho chemického úradu (ECB) za EÚ. Tieto databázy poskytujú údaje o desiatkach tisícov látok vyrábaných a predávaných v EÚ a potešia množstvom skratiek vrátane ESIS (EÚ), CHRIP (Japonsko), OECD HPV (OECD), SIDS HVPC (UNEP), HPVIS (US EPA), INCHEM (IPCS), ako aj známejších a pravidelne používaných zdrojov EÚ, napríklad IUCLID, ORATS, HPVCS, LPVCS, ELINCS a EINECS, spolu s odvetvovo špecifickými stránkami ako SEED, EUROPHYT, PHYSAN a CAT. Globálne koordinované podporné programy, napríklad pharmacovigilence a cosmetovigilance zabezpečujú, že akékoľvek nepriaznivé účinky určitých výrobkov sa centrálne a rýchlo zaznamenávajú. Malo by sa podporiť rozšírenie týchto spoločných programov priemyslu a regulačných orgánov určených na včasné upozorňovanie aj na iné, široko spotrebiteľsky využívané výrobky.

| 4.16 | Je určite dobrou správou, že tieto zdroje údajov jestvujú a sú ľahko dostupné a ešte lepšie by bolo, keby sa všetky uvedené údaje mohli skutočne zaktualizovať, jedna karta za druhou, každý záznam o výrobku, aby odrážali podrobné zmeny požadované podľa rozličných národných a regionálnych implementácií GHS bez toho, aby spôsobili neprijateľné náklady všetkým zúčastneným, aj keď je opäť nejasné, či sa to dostatočne zohľadnilo v hodnotení vplyvov. |
| --- | --- |

4.16

Je určite dobrou správou, že tieto zdroje údajov jestvujú a sú ľahko dostupné a ešte lepšie by bolo, keby sa všetky uvedené údaje mohli skutočne zaktualizovať, jedna karta za druhou, každý záznam o výrobku, aby odrážali podrobné zmeny požadované podľa rozličných národných a regionálnych implementácií GHS bez toho, aby spôsobili neprijateľné náklady všetkým zúčastneným, aj keď je opäť nejasné, či sa to dostatočne zohľadnilo v hodnotení vplyvov.

| 4.17 | Tieto bohaté online informácie v spojení s dĺžkou implementačných právnych predpisov však začínajú byť ťaživé, ako aj právne a intelektuálne náročné rovnako pre regulačné orgány i pre používateľov. V angličtine malo nariadenie (ES) č. 1907/2006 (REACH) pri svojom konečnom zverejnení 850 strán. Implementačné projekty k nariadeniu REACH (RIP) a usmerňujúce poznámky, ktoré ešte nie sú dokončené, vraj presahujú 10 000 strán. Ich konečná podoba a prípadné právne postavenie sú zatiaľ neznáme. Návrh GHS, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje presahuje 2 000 strán. K tomuto nariadeniu a na pomoc pri implementácii do približne 20 hlavných následných právnych predpisov vrátane smernice 1996/82/ES (Seveso II), ktorých sa dotkne, budú opäť potrebné usmerňujúce poznámky. Takže zodpovedné inštitúcie a orgány EÚ onedlho vyprodukujú alebo zrevidujú takmer 20 000 strán právnych predpisov alebo podporných dokumentov iba v tejto jednej oblasti. Ťažko to pokladať za model lepšej regulácie alebo za ideálny spôsob, ako podporiť lisabonské ciele, alebo ako občanov Európy získať pre myšlienku načúvajúcej a podporujúcej centrálne spravovanej EÚ. |
| --- | --- |

4.17

Tieto bohaté online informácie v spojení s dĺžkou implementačných právnych predpisov však začínajú byť ťaživé, ako aj právne a intelektuálne náročné rovnako pre regulačné orgány i pre používateľov. V angličtine malo nariadenie (ES) č. 1907/2006 (REACH) pri svojom konečnom zverejnení 850 strán. Implementačné projekty k nariadeniu REACH (RIP) a usmerňujúce poznámky, ktoré ešte nie sú dokončené, vraj presahujú 10 000 strán. Ich konečná podoba a prípadné právne postavenie sú zatiaľ neznáme. Návrh GHS, o ktorom sa v súčasnosti diskutuje presahuje 2 000 strán. K tomuto nariadeniu a na pomoc pri implementácii do približne 20 hlavných následných právnych predpisov vrátane smernice 1996/82/ES (Seveso II), ktorých sa dotkne, budú opäť potrebné usmerňujúce poznámky. Takže zodpovedné inštitúcie a orgány EÚ onedlho vyprodukujú alebo zrevidujú takmer 20 000 strán právnych predpisov alebo podporných dokumentov iba v tejto jednej oblasti. Ťažko to pokladať za model lepšej regulácie alebo za ideálny spôsob, ako podporiť lisabonské ciele, alebo ako občanov Európy získať pre myšlienku načúvajúcej a podporujúcej centrálne spravovanej EÚ.

| 4.18 | Ak sa však tieto základné komunikačné problémy podarí včas vyriešiť (možno rozdelením následných právnych predpisov na základné zložky: jasne stanovené a dohodnuté definície, skúšobné metódy, medze, výsledky, vyžadované procesy a postupy atď., všetky samostatne zverejnené a aktualizované vo vhodnom, ale rozličnom čase a tak, aby si nie všetky vyžadovali súčasné zverejnenie ako primárne právne predpisy), potom sa skutočne dosiahnu väčšie prínosy. Všeobecne uplatniteľný GHS založený na údajoch by mal nakoniec ovplyvňovať a usmerňovať všetkých, ktorí sa vyjadrujú k najlepším spôsobom, ako zaručiť bezpečnosť, chrániť ľudské zdravie a životné prostredie, a prínosy môžu byť oveľa väčšie ako pomerne malé súvisiace zvýšenie svetového obchodu alebo miestnej zamestnanosti, čo sa v súčasnosti využíva ako ekonomické zdôvodnenie návrhu. |
| --- | --- |

4.18

Ak sa však tieto základné komunikačné problémy podarí včas vyriešiť (možno rozdelením následných právnych predpisov na základné zložky: jasne stanovené a dohodnuté definície, skúšobné metódy, medze, výsledky, vyžadované procesy a postupy atď., všetky samostatne zverejnené a aktualizované vo vhodnom, ale rozličnom čase a tak, aby si nie všetky vyžadovali súčasné zverejnenie ako primárne právne predpisy), potom sa skutočne dosiahnu väčšie prínosy. Všeobecne uplatniteľný GHS založený na údajoch by mal nakoniec ovplyvňovať a usmerňovať všetkých, ktorí sa vyjadrujú k najlepším spôsobom, ako zaručiť bezpečnosť, chrániť ľudské zdravie a životné prostredie, a prínosy môžu byť oveľa väčšie ako pomerne malé súvisiace zvýšenie svetového obchodu alebo miestnej zamestnanosti, čo sa v súčasnosti využíva ako ekonomické zdôvodnenie návrhu.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | EHSV poukazuje na prísny harmonogram schvaľovania tohto navrhovaného nariadenia, aby implementácia mohla prebiehať podľa rovnakých termínov, ako ich stanovuje nariadenie REACH, aby sa zostalo pri jednorazových počiatočných nákladoch. EHSV takisto poznamenáva, že ide iba o začiatok celosvetového procesu, ktorý si bude vyžadovať neustále zmeny zo strany všetkých zúčastnených regulačných orgánov, podnikateľov a ostatných priamo zainteresovaných subjektov. Preto je očividne potrebné pochopiť a vyriešiť čo najviac zistených problémov a jadro návrhu uplatniť čo najflexibilnejšie. Vzhľadom na to, že sa dobrý a overený systém nahrádza iným, dúfajme, že rovnako dobrým systémom, sú riziká spojené s určitými odchýlkami poskytujúcimi čas na riešenie problémov nepatrné. |
| --- | --- |

5.1

EHSV poukazuje na prísny harmonogram schvaľovania tohto navrhovaného nariadenia, aby implementácia mohla prebiehať podľa rovnakých termínov, ako ich stanovuje nariadenie REACH, aby sa zostalo pri jednorazových počiatočných nákladoch. EHSV takisto poznamenáva, že ide iba o začiatok celosvetového procesu, ktorý si bude vyžadovať neustále zmeny zo strany všetkých zúčastnených regulačných orgánov, podnikateľov a ostatných priamo zainteresovaných subjektov. Preto je očividne potrebné pochopiť a vyriešiť čo najviac zistených problémov a jadro návrhu uplatniť čo najflexibilnejšie. Vzhľadom na to, že sa dobrý a overený systém nahrádza iným, dúfajme, že rovnako dobrým systémom, sú riziká spojené s určitými odchýlkami poskytujúcimi čas na riešenie problémov nepatrné.

| 5.2 | Príkladom môže byť, že príprava a zaradenie „prekladovej tabuľky“ pracovníkmi Komisie a národnými znalcami z prílohy 1 jestvujúcej smernice do prílohy VI nového nariadenia, ktorá je užitočným usmernením k transpozícii zo starých požiadaviek na nové, prešla celým náležitým revíznym procesom a zodpovedá tomu, na čom bolo pôvodne založených viac ako 1 000 strán rozhodnutí. Ak sa má stať právnym predpisom s bezprostredným účinkom, musia sa venovať zdroje na detailné preskúmanie v čase, kedy je väčšina podnikov plne zamestnávaná registračnými požiadavkami nariadenia REACH. Keďže sa právne predpisy EÚ často schvaľujú tak, že niektoré alebo všetky prílohy sú ešte prázdne, mohlo by sa aj tu postupovať rovnako, takže by sa celkový harmonogram dodržal. Odstráni to aj problémy zodpovednosti za nesprávny „preklad“ alebo nesprávnu „transpozíciu“ požiadaviek, ktorá by v súčasnosti ležala na pleciach zodpovedných oddelení Komisie, čo je neuspokojivé. Skutočnosť, že sa hovorí o tom, že tento proces vyzdvihuje množstvo chýb v súčasných právnych predpisoch, osobitne v súvislosti s množstvom nových jazykov, kedy je „preklad“ v jeho normálnom lingvistickom význame mimoriadne dôležitý, nie je veľmi uspokojivá. Vzhľadom na objem údajov treba predpokladať, že sa zároveň vlúdia nové chyby, na ktoré po určitom čase príde iba výrobca alebo dodávateľ príslušného výrobku. |
| --- | --- |

5.2

Príkladom môže byť, že príprava a zaradenie „prekladovej tabuľky“ pracovníkmi Komisie a národnými znalcami z prílohy 1 jestvujúcej smernice do prílohy VI nového nariadenia, ktorá je užitočným usmernením k transpozícii zo starých požiadaviek na nové, prešla celým náležitým revíznym procesom a zodpovedá tomu, na čom bolo pôvodne založených viac ako 1 000 strán rozhodnutí. Ak sa má stať právnym predpisom s bezprostredným účinkom, musia sa venovať zdroje na detailné preskúmanie v čase, kedy je väčšina podnikov plne zamestnávaná registračnými požiadavkami nariadenia REACH. Keďže sa právne predpisy EÚ často schvaľujú tak, že niektoré alebo všetky prílohy sú ešte prázdne, mohlo by sa aj tu postupovať rovnako, takže by sa celkový harmonogram dodržal. Odstráni to aj problémy zodpovednosti za nesprávny „preklad“ alebo nesprávnu „transpozíciu“ požiadaviek, ktorá by v súčasnosti ležala na pleciach zodpovedných oddelení Komisie, čo je neuspokojivé. Skutočnosť, že sa hovorí o tom, že tento proces vyzdvihuje množstvo chýb v súčasných právnych predpisoch, osobitne v súvislosti s množstvom nových jazykov, kedy je „preklad“ v jeho normálnom lingvistickom význame mimoriadne dôležitý, nie je veľmi uspokojivá. Vzhľadom na objem údajov treba predpokladať, že sa zároveň vlúdia nové chyby, na ktoré po určitom čase príde iba výrobca alebo dodávateľ príslušného výrobku.

| 5.3 | Podobné možno tvrdiť o všetkých oblastiach, v ktorých nový GHS bez príslušného zohľadnenia zvýši prísnosť súčasnej klasifikácie, a tak ovplyvní označovanie a balenie, a možno bude mať aj iné vplyvy podľa súvisiacich dopravných a iných následných právnych predpisov. Tento prípad by mohol nastať napríklad pri niektorých bežne používaných spotrebiteľských výrobkoch, ako sú čistiace a pracie prostriedky pre domácnosť, pri ktorých sa zdá, že nový GHS vyžaduje dosť nezmyselné prehnané označovanie. Často spomínaný príklad uvádza, že „po rozliatí bežne používaného čistiaceho alebo pracieho prostriedku by si mal používateľ vyzliecť všetky šaty a vyprať ich v tom istom prostriedku“, čo by jednoducho znevažovalo celý systém a tých, ktorí ho uplatňujú. Určite by to neviedlo k najprísnejším normám bezpečnosti, ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. Ako nevyhnutné sa javí starostlivé využívanie odchýlky podľa článku 30 ods. 1, podľa ktorého sa nadbytočné upozornenia v označení neuvádzajú. |
| --- | --- |

5.3

Podobné možno tvrdiť o všetkých oblastiach, v ktorých nový GHS bez príslušného zohľadnenia zvýši prísnosť súčasnej klasifikácie, a tak ovplyvní označovanie a balenie, a možno bude mať aj iné vplyvy podľa súvisiacich dopravných a iných následných právnych predpisov. Tento prípad by mohol nastať napríklad pri niektorých bežne používaných spotrebiteľských výrobkoch, ako sú čistiace a pracie prostriedky pre domácnosť, pri ktorých sa zdá, že nový GHS vyžaduje dosť nezmyselné prehnané označovanie. Často spomínaný príklad uvádza, že „po rozliatí bežne používaného čistiaceho alebo pracieho prostriedku by si mal používateľ vyzliecť všetky šaty a vyprať ich v tom istom prostriedku“, čo by jednoducho znevažovalo celý systém a tých, ktorí ho uplatňujú. Určite by to neviedlo k najprísnejším normám bezpečnosti, ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. Ako nevyhnutné sa javí starostlivé využívanie odchýlky podľa článku 30 ods. 1, podľa ktorého sa nadbytočné upozornenia v označení neuvádzajú.

| 5.4 | Obavy vyvolávajú aj požiadavky príliš prísnej klasifikácie, čo je prax v niektorých právnych poriadkoch, ktorou sa má obmedziť zodpovednosť výrobcov, ale opäť skutočne neprispieva k riadnej ochrane pracovníkov a spotrebiteľov. Konkrétne predkladaný návrh zodpovedajúco nerozlišuje medzi výrobkami, ktoré sú potenciálne „dráždivými látkami“ (t. j. ktoré môžu v určitých prípadoch spôsobiť dočasné a potom miznúce očervenanie alebo opuchnutie pokožky) a „žieravinami“ (t. j. látkami, ktoré pravdepodobne spôsobia trvalé a možno nezvratné poleptanie pokožky, napríklad silnými kyselinami alebo lúhmi alebo pôsobením kyslíka). Potenciálne „poškodenie zraku“ je samozrejme častejšie a v niektorých prípadoch je potenciálne závažnejšie s rizikom oslepnutia a malo by sa uvádzať vždy prostredníctvom vhodného a ľahko rozpoznateľného symbolu. To všetko je sťažené prikázanými alebo dobrovoľnými obmedzeniami využívania zvierat na testovanie výrobkov, pri ktorých sa v súčasnosti blížime k revidovanej výslednej podobe, pričom od schválenej klasifikácie závisí označovanie a balenie pri spotrebiteľskom predaji. Keďže takto ovplyvnené výrobky sú skôr výnimkou ako pravidlom, krátkodobé výnimky by umožnili, aby sa návrh ako celok zaviedol bez omeškania. |
| --- | --- |

5.4

Obavy vyvolávajú aj požiadavky príliš prísnej klasifikácie, čo je prax v niektorých právnych poriadkoch, ktorou sa má obmedziť zodpovednosť výrobcov, ale opäť skutočne neprispieva k riadnej ochrane pracovníkov a spotrebiteľov. Konkrétne predkladaný návrh zodpovedajúco nerozlišuje medzi výrobkami, ktoré sú potenciálne „dráždivými látkami“ (t. j. ktoré môžu v určitých prípadoch spôsobiť dočasné a potom miznúce očervenanie alebo opuchnutie pokožky) a „žieravinami“ (t. j. látkami, ktoré pravdepodobne spôsobia trvalé a možno nezvratné poleptanie pokožky, napríklad silnými kyselinami alebo lúhmi alebo pôsobením kyslíka). Potenciálne „poškodenie zraku“ je samozrejme častejšie a v niektorých prípadoch je potenciálne závažnejšie s rizikom oslepnutia a malo by sa uvádzať vždy prostredníctvom vhodného a ľahko rozpoznateľného symbolu. To všetko je sťažené prikázanými alebo dobrovoľnými obmedzeniami využívania zvierat na testovanie výrobkov, pri ktorých sa v súčasnosti blížime k revidovanej výslednej podobe, pričom od schválenej klasifikácie závisí označovanie a balenie pri spotrebiteľskom predaji. Keďže takto ovplyvnené výrobky sú skôr výnimkou ako pravidlom, krátkodobé výnimky by umožnili, aby sa návrh ako celok zaviedol bez omeškania.

| 5.5 | Prehnané označovanie má takisto neželaný reťazový účinok, pokiaľ ide o balenie, s uzávermi ťažko otvoriteľnými pre deti, ale rovnako ťažko otvoriteľnými aj pre starších alebo oslabených používateľov. V každodennom živote sú všeobecne cennejšie pokyny o opatrnom zaobchádzaní a skladovaní výrobkov, než prostriedky, ktoré výrobky zneprístupnia užívateľom alebo spôsobia, že nádoby budú nechávať otvorené, alebo výrobky premiestnia do menej bezpečných alternatívnych nádob. Vďaka vhodnému označeniu, triezvemu uvažovaniu a každodennému pozorovaniu spotrebitelia chápu, že s výrobkami, ako sú čistiace prostriedky na sporáky a odtoky, sa musí zaobchádzať s veľkou obozretnosťou a vo väčšine prípadov sú celkom dobre schopní zaobchádzať s pracím práškom alebo pevnými tabletami do umývačky bez zranení. Označiť ich všetky nápisom „žieravina“ a kľúčovým slovom „NEBEZPEČENSTVO“ neplní svoj účel a je rizikom pre celý proces. |
| --- | --- |

5.5

Prehnané označovanie má takisto neželaný reťazový účinok, pokiaľ ide o balenie, s uzávermi ťažko otvoriteľnými pre deti, ale rovnako ťažko otvoriteľnými aj pre starších alebo oslabených používateľov. V každodennom živote sú všeobecne cennejšie pokyny o opatrnom zaobchádzaní a skladovaní výrobkov, než prostriedky, ktoré výrobky zneprístupnia užívateľom alebo spôsobia, že nádoby budú nechávať otvorené, alebo výrobky premiestnia do menej bezpečných alternatívnych nádob. Vďaka vhodnému označeniu, triezvemu uvažovaniu a každodennému pozorovaniu spotrebitelia chápu, že s výrobkami, ako sú čistiace prostriedky na sporáky a odtoky, sa musí zaobchádzať s veľkou obozretnosťou a vo väčšine prípadov sú celkom dobre schopní zaobchádzať s pracím práškom alebo pevnými tabletami do umývačky bez zranení. Označiť ich všetky nápisom „žieravina“ a kľúčovým slovom „NEBEZPEČENSTVO“ neplní svoj účel a je rizikom pre celý proces.

| 5.6 | Uvedené príklady takisto spochybňujú, do akej miery sa skúmalo, ako rozličné nové (a staré) piktogramy, kľúčové slová a upozornenia vnímajú rôzne cieľové skupiny osôb po celom svete. Aj keď je príliš neskoro meniť návrhy OSN o GHS, niektoré doplňujúce pojmy alebo navrhnuté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy by mohli pomôcť zlepšiť jednoznačnosť. Osobitne ľutujeme, že sa odstránil široko uznávaný symbol čierneho kríža v tvare X na oranžovom podklade. Bude značne dlho trvať, kým budú nahrádzajúce značky riadne rozpoznávané a kým sa nové symboly plne zavedú, bude vznikať väčšie riziko pre spotrebiteľov. Čo najskôr by sa preto mali zaviesť (a ústredne financovať) obchodné komunikačné programy na pomoc všetkým, ktorí robia obvyklé maloobchodné nákupy. Ďalšie preskúmanie si vyžadujú potreby tých, ktorí nakupujú výrobky cez internet, kde označenie nebýva viditeľné v čase nákupu. |
| --- | --- |

5.6

Uvedené príklady takisto spochybňujú, do akej miery sa skúmalo, ako rozličné nové (a staré) piktogramy, kľúčové slová a upozornenia vnímajú rôzne cieľové skupiny osôb po celom svete. Aj keď je príliš neskoro meniť návrhy OSN o GHS, niektoré doplňujúce pojmy alebo navrhnuté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy by mohli pomôcť zlepšiť jednoznačnosť. Osobitne ľutujeme, že sa odstránil široko uznávaný symbol čierneho kríža v tvare X na oranžovom podklade. Bude značne dlho trvať, kým budú nahrádzajúce značky riadne rozpoznávané a kým sa nové symboly plne zavedú, bude vznikať väčšie riziko pre spotrebiteľov. Čo najskôr by sa preto mali zaviesť (a ústredne financovať) obchodné komunikačné programy na pomoc všetkým, ktorí robia obvyklé maloobchodné nákupy. Ďalšie preskúmanie si vyžadujú potreby tých, ktorí nakupujú výrobky cez internet, kde označenie nebýva viditeľné v čase nákupu.

| 5.7 | Pokiaľ ide o určenie zložiek prípravku alebo zmesi, návrh rozumne požaduje používanie čísiel CAS (ktoré v súčasnosti zahŕňajú viac ako 32 miliónov organických a anorganických látok s čiastočne alebo úplne určenými štruktúrami, z ktorých približne 13 miliónov je klasifikovaných ako komerčne dostupných, často vo veľmi malých množstvách) a používanie názvov podľa nomenklatúry IUPAC, CAS alebo iných názvov na doplnenie identifikácie. Je však správne poznamenať, že tieto názvy slúžia na definovanie štruktúr a nie na určenie nebezpečenstiev alebo rizík. Málokedy poslúžia záchranným službám alebo toxikologickým strediskám, ktoré všeobecne nemajú k dispozícii špecifické protilátky. Pri poskytnutí prvej pomoci postihnutému však môže byť kritické rozhodnutie, či vyvolať zvracanie alebo uskutočniť neutralizáciu v žalúdku. Následne možno za rovnako rozhodujúci považovať kontakt s výrobcom na získanie špecifickejšieho odporúčania, a to v ktorúkoľvek dennú či nočnú hodinu a sedem dní v týždni. Skôr než formálny chemický názov a molekulárna štruktúra jednej alebo viacerých zložiek komplexnej zmesi, by v rámci označenia pre používateľa mala byť pre prípad núdze uvedená práve táto informácia. |
| --- | --- |

5.7

Pokiaľ ide o určenie zložiek prípravku alebo zmesi, návrh rozumne požaduje používanie čísiel CAS (ktoré v súčasnosti zahŕňajú viac ako 32 miliónov organických a anorganických látok s čiastočne alebo úplne určenými štruktúrami, z ktorých približne 13 miliónov je klasifikovaných ako komerčne dostupných, často vo veľmi malých množstvách) a používanie názvov podľa nomenklatúry IUPAC, CAS alebo iných názvov na doplnenie identifikácie. Je však správne poznamenať, že tieto názvy slúžia na definovanie štruktúr a nie na určenie nebezpečenstiev alebo rizík. Málokedy poslúžia záchranným službám alebo toxikologickým strediskám, ktoré všeobecne nemajú k dispozícii špecifické protilátky. Pri poskytnutí prvej pomoci postihnutému však môže byť kritické rozhodnutie, či vyvolať zvracanie alebo uskutočniť neutralizáciu v žalúdku. Následne možno za rovnako rozhodujúci považovať kontakt s výrobcom na získanie špecifickejšieho odporúčania, a to v ktorúkoľvek dennú či nočnú hodinu a sedem dní v týždni. Skôr než formálny chemický názov a molekulárna štruktúra jednej alebo viacerých zložiek komplexnej zmesi, by v rámci označenia pre používateľa mala byť pre prípad núdze uvedená práve táto informácia.

| 5.8 | Vyplýva z toho, že tam, kde pomenovanie špecifickej zložky do takého rozsahu, že definuje celú jej chemickú štruktúru má hodnotu iba pre konkurenta s následnou stratou práv duševného vlastníctva pôvodného výrobcu, by sa mali zachovať ochranné prvky obsiahnuté v jestvujúcej všeobecnej smernici o látkach. Vo všeobecnosti je to problémom iba pri „výkonných tekutinách“, napríklad mastiacich olejoch a iných technologicky špičkových prípravkoch, ktorým je spotrebiteľ vo všeobecnosti vystavený v obmedzenom rozsahu a všeobecné riziká sú jednoznačné bez ohľadu na prítomnosť špecifických zložiek. |
| --- | --- |

5.8

Vyplýva z toho, že tam, kde pomenovanie špecifickej zložky do takého rozsahu, že definuje celú jej chemickú štruktúru má hodnotu iba pre konkurenta s následnou stratou práv duševného vlastníctva pôvodného výrobcu, by sa mali zachovať ochranné prvky obsiahnuté v jestvujúcej všeobecnej smernici o látkach. Vo všeobecnosti je to problémom iba pri „výkonných tekutinách“, napríklad mastiacich olejoch a iných technologicky špičkových prípravkoch, ktorým je spotrebiteľ vo všeobecnosti vystavený v obmedzenom rozsahu a všeobecné riziká sú jednoznačné bez ohľadu na prítomnosť špecifických zložiek.

| 5.9 | Uvedené spôsobuje aj problém navrhovaného používania pojmu „zmes“, ktorý by sa mal vzťahovať iba na sústavu látok, ktoré je možné oddeliť fyzikálnym spôsobom, a odlišovať sa od pojmu „zlúčenina“ alebo „látka“ (ktoré oddeliť nemožno). Zdá sa, že definícia tu mieša rad dosť rozdielnych materiálových sústav (prírodné rudy, minerály, koncentráty a rastlinné výťažky) s pojmom „prípravky“, ktorého základným významom je úmyselne vytvorená zmes známych zložiek, podľa ktorých je možné dosť dobre určiť nebezpečnosť výsledného produktu. Zliatiny (a sklá) samozrejme nimi nie sú a mali sa regulovať samostatne a vhodnejšie, aj tu aj v nariadení REACH. Rovnako nejasné je, prečo sú odpady ako kategória vylúčené bez ohľadu na to, že v niektorých prípadoch sú zahrnuté do zoznamu EINECS ako „látky“ pod „kalmi“ a „usadeninami“. Uvedené by naznačovalo, že zmiešaná ruda vo svojom prírodnom stave sa musí klasifikovať (bez zrejmého účelu, keďže nie je pravdepodobný kontakt so spotrebiteľmi a nie je možné nájsť nijakú náhradu), kým železný šrot alebo netriedený papierový odpad, ktorý sa tak ako je neustále spracúva a recykluje, je z klasifikácie vylúčený. S uvedenými materiálmi sa musí na pracoviskách zaobchádzať bezpečne, ale to nie je hlavnou úlohou klasifikácie a naozaj sa tieto produkty zriedkavo označujú alebo balia. Lepšiu ochranu normálne zaručujú právne predpisy špecifické pre určité odvetvie alebo pracovisko. |
| --- | --- |

5.9

Uvedené spôsobuje aj problém navrhovaného používania pojmu „zmes“, ktorý by sa mal vzťahovať iba na sústavu látok, ktoré je možné oddeliť fyzikálnym spôsobom, a odlišovať sa od pojmu „zlúčenina“ alebo „látka“ (ktoré oddeliť nemožno). Zdá sa, že definícia tu mieša rad dosť rozdielnych materiálových sústav (prírodné rudy, minerály, koncentráty a rastlinné výťažky) s pojmom „prípravky“, ktorého základným významom je úmyselne vytvorená zmes známych zložiek, podľa ktorých je možné dosť dobre určiť nebezpečnosť výsledného produktu. Zliatiny (a sklá) samozrejme nimi nie sú a mali sa regulovať samostatne a vhodnejšie, aj tu aj v nariadení REACH. Rovnako nejasné je, prečo sú odpady ako kategória vylúčené bez ohľadu na to, že v niektorých prípadoch sú zahrnuté do zoznamu EINECS ako „látky“ pod „kalmi“ a „usadeninami“. Uvedené by naznačovalo, že zmiešaná ruda vo svojom prírodnom stave sa musí klasifikovať (bez zrejmého účelu, keďže nie je pravdepodobný kontakt so spotrebiteľmi a nie je možné nájsť nijakú náhradu), kým železný šrot alebo netriedený papierový odpad, ktorý sa tak ako je neustále spracúva a recykluje, je z klasifikácie vylúčený. S uvedenými materiálmi sa musí na pracoviskách zaobchádzať bezpečne, ale to nie je hlavnou úlohou klasifikácie a naozaj sa tieto produkty zriedkavo označujú alebo balia. Lepšiu ochranu normálne zaručujú právne predpisy špecifické pre určité odvetvie alebo pracovisko.

| 5.10 | Nech už sú definície akékoľvek, mali by byť plne súčasťou tohto návrhu a nebyť jednoducho prebrané z GHS, ani by si nemali vyžadovať nahliadnutie do iných dokumentov. Po prvýkrát by to bolo príležitosťou na definovanie pojmov „chemická látka“ a „chemický“. Ak ide o ekvivalent pojmu „látka“, čo možno predpokladať, že je, malo by sa to objasniť. Viac by sa tým objasnil aj rozsah pôsobnosti tejto a iných smerníc a nariadení, ktoré platia oveľa rozsiahlejšie na výrobky presnejšie definovaného „chemického“ priemyslu. Taktiež by to objasnilo, že preklad podstatného mena „chemical“ pojmom „chemická látka“ do jazykov, v ktorých chýba jednoslovný ekvivalent neznamená, že jestvujú alternatívne (a povedzme netoxické?) „nechemické látky“. Vďaka tomu by sa snáď mohli menej používať aj dobre mienené, ale nezmyselné vyjadrenia, ako „väčšina výrobkov obsahuje chemické látky“ (1) (Čo obsahujú ostatné výrobky?) alebo „chemické látky sa používajú takmer na každom pracovisku“ (2) (A čo používajú na ostatných pracoviskách?). EHSV samozrejme chápe, že každá použitá definícia sa musí dôsledne používať vo všetkých právnych predpisoch. EHSV však nesúhlasí s tým, že nejaký právny predpis je „základnejší“ než iný (a ak je, tak tento návrh takýmto predpisom určite je), a určite nesúhlasí s tým, že by všetci zainteresovaní mali čítať všetky súvisiace predpisy ako celok, len aby zistili, čo ktoré slovo znamená alebo neznamená. Dôležitým sa to stáva aj preto, lebo preklady do rôznych jazykov vytvárajú rozdiely, ktoré nejestvovali v origináli, alebo zahládzajú odlišnosti, ktoré boli veľmi dôležité. Napríklad slovo „product“[v slovenskom znení „výrobok“ – pozn. prekl.] sa tu používa v neutrálnom zmysle pre akýkoľvek tovar vhodný na nákup alebo používanie na pracovisku alebo spotrebiteľom. Vôbec nemá byť synonymom slova „article“[v slovenskom znení rovnako „výrobok“ – pozn. prekl.], ktoré má v právnych predpisoch EÚ a iných právnych predpisoch osobitný význam. V angličtine je to dostatočne jasné, ale môže to byť menej jasné v iných jazykoch. Nech je situácia akákoľvek, toto rozlišovanie sa musí zachovať. Takisto by sa mali zistiť a odstrániť iné jazykové a kultúrne nedorozumenia. Napríklad pojem „substance-free environment“ (bezlátkové prostredie) by sa v Európe možno použil v súvislosti s vesmírom. V Spojených štátoch to znamená školu, v ktorej nie je dovolené piť a fajčiť. V bulvárnej tlači sa v mnohých kultúrach niekto, koho pristihnú so stopami „chemikálií“ na rukách alebo šatstve považuje za teroristu. |
| --- | --- |

5.10

Nech už sú definície akékoľvek, mali by byť plne súčasťou tohto návrhu a nebyť jednoducho prebrané z GHS, ani by si nemali vyžadovať nahliadnutie do iných dokumentov. Po prvýkrát by to bolo príležitosťou na definovanie pojmov „chemická látka“ a „chemický“. Ak ide o ekvivalent pojmu „látka“, čo možno predpokladať, že je, malo by sa to objasniť. Viac by sa tým objasnil aj rozsah pôsobnosti tejto a iných smerníc a nariadení, ktoré platia oveľa rozsiahlejšie na výrobky presnejšie definovaného „chemického“ priemyslu. Taktiež by to objasnilo, že preklad podstatného mena „chemical“ pojmom „chemická látka“ do jazykov, v ktorých chýba jednoslovný ekvivalent neznamená, že jestvujú alternatívne (a povedzme netoxické?) „nechemické látky“. Vďaka tomu by sa snáď mohli menej používať aj dobre mienené, ale nezmyselné vyjadrenia, ako „väčšina výrobkov obsahuje chemické látky“ (1) (Čo obsahujú ostatné výrobky?) alebo „chemické látky sa používajú takmer na každom pracovisku“ (2) (A čo používajú na ostatných pracoviskách?). EHSV samozrejme chápe, že každá použitá definícia sa musí dôsledne používať vo všetkých právnych predpisoch. EHSV však nesúhlasí s tým, že nejaký právny predpis je „základnejší“ než iný (a ak je, tak tento návrh takýmto predpisom určite je), a určite nesúhlasí s tým, že by všetci zainteresovaní mali čítať všetky súvisiace predpisy ako celok, len aby zistili, čo ktoré slovo znamená alebo neznamená. Dôležitým sa to stáva aj preto, lebo preklady do rôznych jazykov vytvárajú rozdiely, ktoré nejestvovali v origináli, alebo zahládzajú odlišnosti, ktoré boli veľmi dôležité. Napríklad slovo „product“[v slovenskom znení „výrobok“ – pozn. prekl.] sa tu používa v neutrálnom zmysle pre akýkoľvek tovar vhodný na nákup alebo používanie na pracovisku alebo spotrebiteľom. Vôbec nemá byť synonymom slova „article“[v slovenskom znení rovnako „výrobok“ – pozn. prekl.], ktoré má v právnych predpisoch EÚ a iných právnych predpisoch osobitný význam. V angličtine je to dostatočne jasné, ale môže to byť menej jasné v iných jazykoch. Nech je situácia akákoľvek, toto rozlišovanie sa musí zachovať. Takisto by sa mali zistiť a odstrániť iné jazykové a kultúrne nedorozumenia. Napríklad pojem „substance-free environment“ (bezlátkové prostredie) by sa v Európe možno použil v súvislosti s vesmírom. V Spojených štátoch to znamená školu, v ktorej nie je dovolené piť a fajčiť. V bulvárnej tlači sa v mnohých kultúrach niekto, koho pristihnú so stopami „chemikálií“ na rukách alebo šatstve považuje za teroristu.

| 5.11 | V každom prípade sa musí každému, vrátane laickej verejnosti objasniť, aký konkrétny význam majú rozličné používané slová sprostredkovať. Zákaz používania slova „nebezpečenstvo“ v súvislosti so slovom „upozornenie“ môže byť zaujímavé pre odborníkov na označovanie, aj keď tieto dve slová sa často používajú v iných posolstvách zameraných na zníženie rizika. Ak slovo „dangerous“[v slovenskom znení „nebezpečný“ – pozn. prekl.] znamená niečo iné ako slovo „hazardous“[v slovenskom znení takisto „nebezpečný“ – pozn. prekl.], malo by sa to objasniť. Určite je ťažké rozlišovať medzi nimi v angličtine. Treba sa vyhnúť používaniu skratiek ako „m-faktor“, ktorá má zmysel iba tam, kde preklad slova „multiplying“ (znásobujúci, multiplikačný) naozaj začína písmenom „m“. [Skutočnosť, že jestvujúci právny predpis neustále hovorí o R-vetách a S-vetách, pričom „R“ znamená „risk“ (riziko, nebezpečenstvo) a „S“ znamená „safety“ (bezpečnosť), iba ukazuje, že právny predpis bol vypracovaný v angličtine s veľmi malým zohľadňovaním potrieb používateľov iných jazykov.] |
| --- | --- |

5.11

V každom prípade sa musí každému, vrátane laickej verejnosti objasniť, aký konkrétny význam majú rozličné používané slová sprostredkovať. Zákaz používania slova „nebezpečenstvo“ v súvislosti so slovom „upozornenie“ môže byť zaujímavé pre odborníkov na označovanie, aj keď tieto dve slová sa často používajú v iných posolstvách zameraných na zníženie rizika. Ak slovo „dangerous“[v slovenskom znení „nebezpečný“ – pozn. prekl.] znamená niečo iné ako slovo „hazardous“[v slovenskom znení takisto „nebezpečný“ – pozn. prekl.], malo by sa to objasniť. Určite je ťažké rozlišovať medzi nimi v angličtine. Treba sa vyhnúť používaniu skratiek ako „m-faktor“, ktorá má zmysel iba tam, kde preklad slova „multiplying“ (znásobujúci, multiplikačný) naozaj začína písmenom „m“. [Skutočnosť, že jestvujúci právny predpis neustále hovorí o R-vetách a S-vetách, pričom „R“ znamená „risk“ (riziko, nebezpečenstvo) a „S“ znamená „safety“ (bezpečnosť), iba ukazuje, že právny predpis bol vypracovaný v angličtine s veľmi malým zohľadňovaním potrieb používateľov iných jazykov.]

| 5.12 | Vzhľadom na celkový rozsah pôsobnosti tohto návrhu a aby sa proces neutopil v údajoch o miliónoch látok prenášaných v malých alebo dokonca nepatrných množstvách, pomohli by medze vychádzajúce z ročného predaja, veľkosti alebo hmotnosti balenia alebo známej toxicity. K celému radu označení, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, by takisto bolo užitočným doplnkom ďalšie vhodné označenie, používané pri prevoze, zvyčajne medzi laboratóriami, veľmi malých množstiev ako vzoriek na výskum a vývoj, ktoré by hovorilo, že „výrobok nebol odskúšaný ani klasifikovaný“ a že „je určený iba na odborné účely“. (Alternatívny nový návrh vylúčiť „látky a zmesi na vedecký výskum a vývoj“, ale iba keď sa používajú za podmienok, ktoré predpokladajú, že sú „karcinogénne, s mutagénnym účinkom na zárodočné bunky alebo toxické pre reprodukciu“, je nevhodný a mal by sa vymazať. Nič nepreukazuje potrebu navrhnúť, že laboratórne nebezpečenstvá si vyžadujú prednostné zaobchádzanie, alebo v rozpore s normálnymi očakávaniami, že niekto, kto pracuje v laboratóriu je ohrozený kvôli nedostatku vedomostí. Ak by sa však preukázalo, že tomu tak je, lepším spôsobom by bola zmena a doplnenie právnych predpisov EÚ o správnych laboratórnych postupoch.) |
| --- | --- |

5.12

Vzhľadom na celkový rozsah pôsobnosti tohto návrhu a aby sa proces neutopil v údajoch o miliónoch látok prenášaných v malých alebo dokonca nepatrných množstvách, pomohli by medze vychádzajúce z ročného predaja, veľkosti alebo hmotnosti balenia alebo známej toxicity. K celému radu označení, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, by takisto bolo užitočným doplnkom ďalšie vhodné označenie, používané pri prevoze, zvyčajne medzi laboratóriami, veľmi malých množstiev ako vzoriek na výskum a vývoj, ktoré by hovorilo, že „výrobok nebol odskúšaný ani klasifikovaný“ a že „je určený iba na odborné účely“. (Alternatívny nový návrh vylúčiť „látky a zmesi na vedecký výskum a vývoj“, ale iba keď sa používajú za podmienok, ktoré predpokladajú, že sú „karcinogénne, s mutagénnym účinkom na zárodočné bunky alebo toxické pre reprodukciu“, je nevhodný a mal by sa vymazať. Nič nepreukazuje potrebu navrhnúť, že laboratórne nebezpečenstvá si vyžadujú prednostné zaobchádzanie, alebo v rozpore s normálnymi očakávaniami, že niekto, kto pracuje v laboratóriu je ohrozený kvôli nedostatku vedomostí. Ak by sa však preukázalo, že tomu tak je, lepším spôsobom by bola zmena a doplnenie právnych predpisov EÚ o správnych laboratórnych postupoch.)

| 5.13 | Rovnako sa treba postarať o to, aby sa zabezpečilo, že navrhnutý proces klasifikácie a označovania bude tak ako teraz plne odrážať základné nebezpečné vlastnosti jednotlivých látok a prípravkov alebo zmesí tak, ako sa umiestňujú na trhu. Akékoľvek rozšírenie o neformálne alebo neregulované hodnotenie minimálnych rizík výrobcami alebo dodávateľmi, ktorým sa pokrýva možné alebo očakávané budúce používanie by sa malo zrušiť z dôvodu nezlučiteľnosti s jestvujúcimi právnymi predpismi EÚ, aj s návrhom GHS OSN. |
| --- | --- |

5.13

Rovnako sa treba postarať o to, aby sa zabezpečilo, že navrhnutý proces klasifikácie a označovania bude tak ako teraz plne odrážať základné nebezpečné vlastnosti jednotlivých látok a prípravkov alebo zmesí tak, ako sa umiestňujú na trhu. Akékoľvek rozšírenie o neformálne alebo neregulované hodnotenie minimálnych rizík výrobcami alebo dodávateľmi, ktorým sa pokrýva možné alebo očakávané budúce používanie by sa malo zrušiť z dôvodu nezlučiteľnosti s jestvujúcimi právnymi predpismi EÚ, aj s návrhom GHS OSN.

| 5.14 | Pokiaľ ide o presadzovanie, vykazovanie a pokuty za porušovanie, návrh celkom rozumne prenáša zodpovednosť na členské štáty s požiadavkou, aby príslušné pravidlá boli „účinné, primerané a odrádzajúce“ a aby boli Komisii oznámené do 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia. EHSV však poznamenáva, že účelom tohto návrhu je tak ako v jestvujúcej legislatíve harmonizovať kritériá a postupy používané pri klasifikácii, a nie harmonizovať výsledky tejto klasifikácie. Takže pokuty sú pravdepodobne malé čo do výšky, účinnosti a vymáhateľnosti v porovnaní so želaním výrobcov úplne a riadne chrániť pracovníkov a spotrebiteľov, od ktorých závisí ich podnikateľská činnosť. Vzhľadom na to zostáva kritická vykonateľnosť celého návrhu v spojení s inými právnymi predpismi, napríklad nariadením REACH. |
| --- | --- |

5.14

Pokiaľ ide o presadzovanie, vykazovanie a pokuty za porušovanie, návrh celkom rozumne prenáša zodpovednosť na členské štáty s požiadavkou, aby príslušné pravidlá boli „účinné, primerané a odrádzajúce“ a aby boli Komisii oznámené do 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia. EHSV však poznamenáva, že účelom tohto návrhu je tak ako v jestvujúcej legislatíve harmonizovať kritériá a postupy používané pri klasifikácii, a nie harmonizovať výsledky tejto klasifikácie. Takže pokuty sú pravdepodobne malé čo do výšky, účinnosti a vymáhateľnosti v porovnaní so želaním výrobcov úplne a riadne chrániť pracovníkov a spotrebiteľov, od ktorých závisí ich podnikateľská činnosť. Vzhľadom na to zostáva kritická vykonateľnosť celého návrhu v spojení s inými právnymi predpismi, napríklad nariadením REACH.

| 5.15 | Nakoniec bude potrebné vyhodnotiť kvalitu údajov získavaných podľa rozličných právnych poriadkov, aby sa zabezpečilo, že budú porovnateľné a že budú vhodné na určenie skutočnej nebezpečnosti neobvyklých a komplexných látok vrátane látok s neznámym alebo premenlivým zložením. Jestvujú systémy na takéto hodnotenie, napríklad od Society of Chemical Hazard Communications. Starostlivo overované údaje sú takisto k dispozícii v Registri toxických účinkov chemických látok. Zdá sa, že správny postup vyhodnocovania, povedzme na úrovni OSN, nie je úplne definovaný, ani nie sú pridelené zdroje a rozpočty. |
| --- | --- |

5.15

Nakoniec bude potrebné vyhodnotiť kvalitu údajov získavaných podľa rozličných právnych poriadkov, aby sa zabezpečilo, že budú porovnateľné a že budú vhodné na určenie skutočnej nebezpečnosti neobvyklých a komplexných látok vrátane látok s neznámym alebo premenlivým zložením. Jestvujú systémy na takéto hodnotenie, napríklad od Society of Chemical Hazard Communications. Starostlivo overované údaje sú takisto k dispozícii v Registri toxických účinkov chemických látok. Zdá sa, že správny postup vyhodnocovania, povedzme na úrovni OSN, nie je úplne definovaný, ani nie sú pridelené zdroje a rozpočty.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komisia: „časté otázky“ k nariadeniu REACH.

1

(2)  Ministerstvo životného prostredia, potravinárstva a vidieckych záležitostí Spojeného kráľovstva: usmerňujúce poznámky pre členov Európskeho parlamentu k tomuto návrhu.

2

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/57

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zemepisné označenia a označenia pôvodu“

(2008/C 204/14)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému

„Zemepisné označenia a označenia pôvodu“).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. februára 2008. Spravodajcom bol pán CAMPLI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí prijal 12. marca 2008 124 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV považuje za strategicky vhodné znovu oživiť a prehĺbiť diskusiu o celkovej politike kvality EÚ. Pritom by bolo potrebné nájsť harmonickú rovnováhu medzi legislatívnymi požiadavkami v oblasti bezpečnosti potravín, životného prostredia a sociálnych vecí (aj vzhľadom na možné označenie kvality EÚ) a ustanoveniami zameranými na vyzdvihnutie osobitých vlastností produktov a potravín z rôznych oblastí EÚ, založených na vyšších normách. |
| --- | --- |

1.1

EHSV považuje za strategicky vhodné znovu oživiť a prehĺbiť diskusiu o celkovej politike kvality EÚ. Pritom by bolo potrebné nájsť harmonickú rovnováhu medzi legislatívnymi požiadavkami v oblasti bezpečnosti potravín, životného prostredia a sociálnych vecí (aj vzhľadom na možné označenie kvality EÚ) a ustanoveniami zameranými na vyzdvihnutie osobitých vlastností produktov a potravín z rôznych oblastí EÚ, založených na vyšších normách.

| 1.1.1 | Pokiaľ ide o efektívnosť systému zemepisného označenia a označenia pôvodu, výbor sa domnieva, že je potrebné zohľadniť tieto body:






  — | väčšia jasnosť a zjednodušenie postupu podávania žiadostí, |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Pokiaľ ide o efektívnosť systému zemepisného označenia a označenia pôvodu, výbor sa domnieva, že je potrebné zohľadniť tieto body:

—

väčšia jasnosť a zjednodušenie postupu podávania žiadostí,

| — | hodnotenie by mali vykonávať verejné a/alebo súkromné miesta, a to len v prípade, že sú nezávislé a akreditované (v súlade s normami ISO/EN (1), ktoré sa týkajú akreditácie certifikačných orgánov), |
| --- | --- |

—

hodnotenie by mali vykonávať verejné a/alebo súkromné miesta, a to len v prípade, že sú nezávislé a akreditované (v súlade s normami ISO/EN (1), ktoré sa týkajú akreditácie certifikačných orgánov),

| — | ďalšie zlepšenie právneho rámca vzhľadom na spory, predchádzanie konfliktom a/alebo ich riešenie a možnosti vyhnúť sa dlhým a únavným súdnym sporom. V tejto oblasti by tiež bolo potrebné stanoviť, že členský štát musí reagovať na každé porušenie pravidiel Spoločenstva (2), že musia byť vytvorené mimosúdne zmierovacie orgány a podobne. |
| --- | --- |

—

ďalšie zlepšenie právneho rámca vzhľadom na spory, predchádzanie konfliktom a/alebo ich riešenie a možnosti vyhnúť sa dlhým a únavným súdnym sporom. V tejto oblasti by tiež bolo potrebné stanoviť, že členský štát musí reagovať na každé porušenie pravidiel Spoločenstva (2), že musia byť vytvorené mimosúdne zmierovacie orgány a podobne.

EHSV sa domnieva, že tieto kritické body boli pri prepracúvaní nariadenia (ES) č. 510/2006 zohľadnené len sčasti a je potrebné ich opraviť, keďže pri rozšírení systému otretie krajiny bude potrebné počítať s ešte väčšími problémami.

| 1.1.2 | Pokiaľ ide o efektívnosť, EHSV navrhuje vypracovať opatrenia na zaručenie patričného renomé výrobkov na trhu, a to prostredníctvom posilnenia organizácií poverených správou zemepisných označení, ako aj prostredníctvom zavedenia jasnej definície a hodnovernej špecifikácie, ktoré budú založené na skutočne nezávislých efektívnych a účinných hodnoteniach. |
| --- | --- |

1.1.2

Pokiaľ ide o efektívnosť, EHSV navrhuje vypracovať opatrenia na zaručenie patričného renomé výrobkov na trhu, a to prostredníctvom posilnenia organizácií poverených správou zemepisných označení, ako aj prostredníctvom zavedenia jasnej definície a hodnovernej špecifikácie, ktoré budú založené na skutočne nezávislých efektívnych a účinných hodnoteniach.

| 1.1.3 | EHSV preto odporúča, aby potrebné jednotné používanie špecifikačných obsahov v orgánoch zodpovedných za spracovanie žiadostí o registráciu bolo zaručené prostredníctvom pevne stanovených kritérií zabezpečujúcich reprezentatívnosť organizácie podávajúcej žiadosť, aby tak bolo možné zaistiť, že aj komplexné a kontroverzné aspekty budú primerane zohľadnené. |
| --- | --- |

1.1.3

EHSV preto odporúča, aby potrebné jednotné používanie špecifikačných obsahov v orgánoch zodpovedných za spracovanie žiadostí o registráciu bolo zaručené prostredníctvom pevne stanovených kritérií zabezpečujúcich reprezentatívnosť organizácie podávajúcej žiadosť, aby tak bolo možné zaistiť, že aj komplexné a kontroverzné aspekty budú primerane zohľadnené.

| 1.1.4 | Pokiaľ ide o efektívnosť, EHSV ďalej zdôrazňuje, že zemepisné označenia musia byť v čoraz väčšej miere začleňované medzi dôležité nástroje vidieckeho rozvoja v členských štátoch. Je potrebné podniknúť všemožné úsilie na to, aby boli zemepisné označenie a opatrenia naplánované v rámci druhého piliera vzájomne prepojené, pričom je potrebné zohľadniť najmä nové členské štáty a znevýhodnené regióny všeobecne. |
| --- | --- |

1.1.4

Pokiaľ ide o efektívnosť, EHSV ďalej zdôrazňuje, že zemepisné označenia musia byť v čoraz väčšej miere začleňované medzi dôležité nástroje vidieckeho rozvoja v členských štátoch. Je potrebné podniknúť všemožné úsilie na to, aby boli zemepisné označenie a opatrenia naplánované v rámci druhého piliera vzájomne prepojené, pričom je potrebné zohľadniť najmä nové členské štáty a znevýhodnené regióny všeobecne.

| 1.1.5 | Na záver sa EHSV domnieva, že systém zemepisných označení, ktorý sa chápe ako príležitosť pre rozvoj vidieka, musí byť prispôsobený zvyšujúcim sa (aj etickým, sociálnym a ekologickým) očakávaniam spotrebiteľov. Pokiaľ sa tento prístup bude uplatňovať v stratégiách partnerstva s inými regiónmi sveta (aj v rámci dobre upraveného a kontrolovaného otvorenia trhu dovozu výrobkov so zemepisným označením z rozvojových krajín), mohlo by to viesť k širšiemu konsenzu v oblasti označenia pôvodu a pozitívne ovplyvniť viacstranné rokovania. |
| --- | --- |

1.1.5

Na záver sa EHSV domnieva, že systém zemepisných označení, ktorý sa chápe ako príležitosť pre rozvoj vidieka, musí byť prispôsobený zvyšujúcim sa (aj etickým, sociálnym a ekologickým) očakávaniam spotrebiteľov. Pokiaľ sa tento prístup bude uplatňovať v stratégiách partnerstva s inými regiónmi sveta (aj v rámci dobre upraveného a kontrolovaného otvorenia trhu dovozu výrobkov so zemepisným označením z rozvojových krajín), mohlo by to viesť k širšiemu konsenzu v oblasti označenia pôvodu a pozitívne ovplyvniť viacstranné rokovania.

| 1.1.6 | Pokiaľ ide o zvýšenie hodnoty výrobkov so zemepisným označením, EHSV sa domnieva, že je potrebné viac sa zasadzovať za opatrenia na propagáciu označení Spoločenstva. Tieto opatrenia by mali byť zamerané na lepšiu informovanosť výrobcov a lepšiu komunikáciu so spotrebiteľmi (najmä v krajinách, v ktorých sú tieto aspekty slabo rozvinuté). Cieľom je dosiahnuť nárast počtu výrobkov so zemepisným označením, rovnomernejšie rozšírenie týchto produktov v celej EÚ a zvýšenie dopytu na trhu. |
| --- | --- |

1.1.6

Pokiaľ ide o zvýšenie hodnoty výrobkov so zemepisným označením, EHSV sa domnieva, že je potrebné viac sa zasadzovať za opatrenia na propagáciu označení Spoločenstva. Tieto opatrenia by mali byť zamerané na lepšiu informovanosť výrobcov a lepšiu komunikáciu so spotrebiteľmi (najmä v krajinách, v ktorých sú tieto aspekty slabo rozvinuté). Cieľom je dosiahnuť nárast počtu výrobkov so zemepisným označením, rovnomernejšie rozšírenie týchto produktov v celej EÚ a zvýšenie dopytu na trhu.

| 1.1.7 | V oblasti výskumu a šírenia poznatkov o vplyve systému v EÚ a na trh odporúča EHSV vhodné a jednotné rozšírenie výsledkov úspešných skúmaní, ktoré vykonávajú rôzne útvary Komisie, a to vo všetkých členských štátoch a medzi všetkými zainteresovanými aktérmi. |
| --- | --- |

1.1.7

V oblasti výskumu a šírenia poznatkov o vplyve systému v EÚ a na trh odporúča EHSV vhodné a jednotné rozšírenie výsledkov úspešných skúmaní, ktoré vykonávajú rôzne útvary Komisie, a to vo všetkých členských štátoch a medzi všetkými zainteresovanými aktérmi.

| 1.1.8 | EHSV odporúča začleniť rokovania v oblasti svetového obchodu o zemepisných označeniach a označeniach pôvodu do rámca širšej politiky medzinárodnej spolupráce. V tejto súvislosti považuje výbor za potrebné znovu začať dôrazne a s väčším presvedčením rokovať o tomto balíku (rozšírenie článku 23 dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva – TRIPS – na všetky výrobky so zemepisným označením; medzinárodný register; technická podpora pre rozvojové krajiny) a súčasne pokračovať rovnako účinne aj v dodatočných dvojstranných rokovaniach. |
| --- | --- |

1.1.8

EHSV odporúča začleniť rokovania v oblasti svetového obchodu o zemepisných označeniach a označeniach pôvodu do rámca širšej politiky medzinárodnej spolupráce. V tejto súvislosti považuje výbor za potrebné znovu začať dôrazne a s väčším presvedčením rokovať o tomto balíku (rozšírenie článku 23 dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva – TRIPS – na všetky výrobky so zemepisným označením; medzinárodný register; technická podpora pre rozvojové krajiny) a súčasne pokračovať rovnako účinne aj v dodatočných dvojstranných rokovaniach.

| 1.2 | EHSV by rád venoval pozornosť najmä nasledujúcim šiestim aspektom, na ktoré poukázala Komisia (pozri 2720. zasadnutie Rady Európskej únie, 20. marca 2006): |
| --- | --- |

1.2

EHSV by rád venoval pozornosť najmä nasledujúcim šiestim aspektom, na ktoré poukázala Komisia (pozri 2720. zasadnutie Rady Európskej únie, 20. marca 2006):

| 1.2.1 | Prvý aspekt: stanovenie chránených zemepisných označení a označení pôvodu pri prísadách. Podľa názoru EHSV musia byť po dohode so všetkými zainteresovanými stranami, ktoré majú podiel na organizácii, ktorá podáva žiadosť (napr. konzorciá na ochranu a pod.), vypracované kritériá a parametre týkajúce sa obsiahnutých prísad so zemepisným označením, ktoré musia byť splnené pre to, aby sa mohlo pre konečný výrobok používať zemepisné označenia alebo označenie pôvodu. |
| --- | --- |

1.2.1

Prvý aspekt: stanovenie chránených zemepisných označení a označení pôvodu pri prísadách. Podľa názoru EHSV musia byť po dohode so všetkými zainteresovanými stranami, ktoré majú podiel na organizácii, ktorá podáva žiadosť (napr. konzorciá na ochranu a pod.), vypracované kritériá a parametre týkajúce sa obsiahnutých prísad so zemepisným označením, ktoré musia byť splnené pre to, aby sa mohlo pre konečný výrobok používať zemepisné označenia alebo označenie pôvodu.

| 1.2.2 | Druhý aspekt: používanie alternatívnych nástrojov ako napríklad známok na ochranu zemepisných označení a označení pôvodu. EHSV sa domnieva, že používanie registrovaných ochranných známok na ochranu zemepisných označení je v oblastiach mimo EÚ určite schodnou cestou. Nemôže však byť riešením problému medzinárodnej ochrany označení, keďže je (vzhľadom na možný počet krajín) komplexnou a nákladnou záležitosťou (to znamená, že je realizovateľné len pre obchodné organizácie, ktoré majú k dispozícii primerané finančné prostriedky) a neposkytuje úplnú ochranu. |
| --- | --- |

1.2.2

Druhý aspekt: používanie alternatívnych nástrojov ako napríklad známok na ochranu zemepisných označení a označení pôvodu. EHSV sa domnieva, že používanie registrovaných ochranných známok na ochranu zemepisných označení je v oblastiach mimo EÚ určite schodnou cestou. Nemôže však byť riešením problému medzinárodnej ochrany označení, keďže je (vzhľadom na možný počet krajín) komplexnou a nákladnou záležitosťou (to znamená, že je realizovateľné len pre obchodné organizácie, ktoré majú k dispozícii primerané finančné prostriedky) a neposkytuje úplnú ochranu.

| 1.2.3 | Tretí aspekt: výrobky, ktoré spadajú do pôsobnosti nariadenia, zvlášť soľ, bylinné zmesi, výrobky z prútia a korenie. EHSV víta skutočnosť, že v rámci právnych predpisov Spoločenstva je už možné požiadať o zaregistrovanie produktov, ktoré nie sú len čisto poľnohospodárskej povahy (napríklad soľ, bylinné zmesi, výrobky z prútia, korenie a pod.), a to s ohľadom na zvýšenie hodnoty vidieckej kultúry danej oblasti. Súčasne odporúča, aby bola táto možnosť rozšírená na všetky poľnohospodárske výrobky, ktoré neboli dosiaľ zohľadnené. |
| --- | --- |

1.2.3

Tretí aspekt: výrobky, ktoré spadajú do pôsobnosti nariadenia, zvlášť soľ, bylinné zmesi, výrobky z prútia a korenie. EHSV víta skutočnosť, že v rámci právnych predpisov Spoločenstva je už možné požiadať o zaregistrovanie produktov, ktoré nie sú len čisto poľnohospodárskej povahy (napríklad soľ, bylinné zmesi, výrobky z prútia, korenie a pod.), a to s ohľadom na zvýšenie hodnoty vidieckej kultúry danej oblasti. Súčasne odporúča, aby bola táto možnosť rozšírená na všetky poľnohospodárske výrobky, ktoré neboli dosiaľ zohľadnené.

| 1.2.4 | Štvrtý aspekt: registrácia pôvodu surovín. V rámci všeobecných dobrovoľných sektorových dohovorov, do ktorých sa zapojili všetky zainteresované strany tak, ako je to stanovené v súčasnom postupe na podanie žiadosti, odporúča EHSV v prípade zemepisného označenia pôvodu podrobnejšie preskúmať aspekty súvisiace s používaním surovín a povinnou podmienkou, že všetky tieto suroviny musia pochádzať z príslušnej zemepisnej oblasti. |
| --- | --- |

1.2.4

Štvrtý aspekt: registrácia pôvodu surovín. V rámci všeobecných dobrovoľných sektorových dohovorov, do ktorých sa zapojili všetky zainteresované strany tak, ako je to stanovené v súčasnom postupe na podanie žiadosti, odporúča EHSV v prípade zemepisného označenia pôvodu podrobnejšie preskúmať aspekty súvisiace s používaním surovín a povinnou podmienkou, že všetky tieto suroviny musia pochádzať z príslušnej zemepisnej oblasti.

| 1.2.5 | Piaty aspekt: kritériá na posúdenie toho, či sa názov stal druhovým označením. EHSV odporúča, nielen vzhľadom na doterajšie spory, vytvoriť presnejšie nástroje, ktoré by umožnili jednoduchšie overiť dlhoročnú existenciu a/alebo renomé nejakého označenia, napríklad prostredníctvom vytvorenia úradu (hodnotiaceho grémia), ktoré by filtrovalo a/alebo kontrolovalo prípadné označenia, ktoré už existujú v jednotlivých členských štátoch alebo prostredníctvom iného mimosúdneho zmierovacieho orgánu. |
| --- | --- |

1.2.5

Piaty aspekt: kritériá na posúdenie toho, či sa názov stal druhovým označením. EHSV odporúča, nielen vzhľadom na doterajšie spory, vytvoriť presnejšie nástroje, ktoré by umožnili jednoduchšie overiť dlhoročnú existenciu a/alebo renomé nejakého označenia, napríklad prostredníctvom vytvorenia úradu (hodnotiaceho grémia), ktoré by filtrovalo a/alebo kontrolovalo prípadné označenia, ktoré už existujú v jednotlivých členských štátoch alebo prostredníctvom iného mimosúdneho zmierovacieho orgánu.

| 1.2.6 | Šiesty aspekt: vytvorenie označenia Spoločenstva na zvýraznenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu. EHSV sa domnieva, že zjednotenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu do jedného označenia by so sebou mohlo priniesť nebezpečenstvo, že nebude možné vyvážene zohľadniť dve rovnocenné, skutočne existujúce a v rôznych regiónoch zakorenené danosti. Keďže je však potrebná efektívna komunikácia so spotrebiteľmi, malo by sa vyvíjať úsilie o zreteľnejšie grafické odlíšenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu (napríklad označovanie rôznymi farbami), a ešte viac by sa mali líšiť iné európske označenia (ZTŠ – zaručená tradičná špecialita, ekologická výroba), a to napríklad aj používaním iných symbolov. |
| --- | --- |

1.2.6

Šiesty aspekt: vytvorenie označenia Spoločenstva na zvýraznenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu. EHSV sa domnieva, že zjednotenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu do jedného označenia by so sebou mohlo priniesť nebezpečenstvo, že nebude možné vyvážene zohľadniť dve rovnocenné, skutočne existujúce a v rôznych regiónoch zakorenené danosti. Keďže je však potrebná efektívna komunikácia so spotrebiteľmi, malo by sa vyvíjať úsilie o zreteľnejšie grafické odlíšenie zemepisných označení a chránených označení pôvodu (napríklad označovanie rôznymi farbami), a ešte viac by sa mali líšiť iné európske označenia (ZTŠ – zaručená tradičná špecialita, ekologická výroba), a to napríklad aj používaním iných symbolov.

| 1.3 | Preto sa EHSV vyjadruje za to, aby sa pri opätovnom otvorení diskusie o spoločnej poľnohospodárskej politike (pravdepodobne v roku 2013) venovala v rámci komplexnejšej stratégie EÚ systematická a rozsiahla pozornosť všetkým výzvam, ktorým čelí európsky poľnohospodársky a potravinársky sektor. Medzi ne patrí aj spoločná trhová politika, ktorá musí byť zameraná na zmiernenie rizík v oblasti príjmov, ktoré vyplývajú z nestálosti stále otvorenejších a globalizovanejších poľnohospodárskych trhov. Rovnako sem možno zaradiť aj silnejšiu a účinnejšiu politiku vidieckeho rozvoja, ako aj politiku kvality, ktorá je považovaná za základný pilier budúcnosti celej európskej poľnohospodárskej politiky. V konečnom dôsledku sa sem radí aj vyvážená a sústavná politika využívania prírodných a energetických zdrojov. |
| --- | --- |

1.3

Preto sa EHSV vyjadruje za to, aby sa pri opätovnom otvorení diskusie o spoločnej poľnohospodárskej politike (pravdepodobne v roku 2013) venovala v rámci komplexnejšej stratégie EÚ systematická a rozsiahla pozornosť všetkým výzvam, ktorým čelí európsky poľnohospodársky a potravinársky sektor. Medzi ne patrí aj spoločná trhová politika, ktorá musí byť zameraná na zmiernenie rizík v oblasti príjmov, ktoré vyplývajú z nestálosti stále otvorenejších a globalizovanejších poľnohospodárskych trhov. Rovnako sem možno zaradiť aj silnejšiu a účinnejšiu politiku vidieckeho rozvoja, ako aj politiku kvality, ktorá je považovaná za základný pilier budúcnosti celej európskej poľnohospodárskej politiky. V konečnom dôsledku sa sem radí aj vyvážená a sústavná politika využívania prírodných a energetických zdrojov.

| 1.4 | EHSV napokon vyzýva členské štáty, aby vyvíjali úsilie zamerané na čo najefektívnejšie využitie európskeho systému CHZO a CHOP s cieľom lepšie propagovať poľnohospodárske výrobky pochádzajúce z ich územia, ako aj európsky poľnohospodársky model. |
| --- | --- |

1.4

EHSV napokon vyzýva členské štáty, aby vyvíjali úsilie zamerané na čo najefektívnejšie využitie európskeho systému CHZO a CHOP s cieľom lepšie propagovať poľnohospodárske výrobky pochádzajúce z ich územia, ako aj európsky poľnohospodársky model.

2.   Úvod: Európsky systém zemepisných označení a označení pôvodu – vznik a vývoj

| 2.1 | V európskej spoločnosti sa dá u spotrebiteľov už dlhú dobu pozorovať narastajúci trend sledovania vlastností potravinových a poľnohospodárskych produktov. Z tohto dôvodu narastá dopyt po kvalitných výrobkoch. Reakciou EÚ na tento dopyt sú niektoré právne predpisy na zvýšenie hodnoty poľnohospodárskych akostných výrobkov, ktoré vyhovujú požiadavkám v oblasti bezpečnosti potravín (balík predpisov v oblasti hygieny, vysledovateľnosť a pod.), ako aj požiadavkám týkajúcim sa rozlišovania určitých druhov výroby (značka kvality: ekologické poľnohospodárstvo, zemepisné označenie). Pod pojmom „kvalita“ sa v tomto stanovisku rozumie práve toto. |
| --- | --- |

2.1

V európskej spoločnosti sa dá u spotrebiteľov už dlhú dobu pozorovať narastajúci trend sledovania vlastností potravinových a poľnohospodárskych produktov. Z tohto dôvodu narastá dopyt po kvalitných výrobkoch. Reakciou EÚ na tento dopyt sú niektoré právne predpisy na zvýšenie hodnoty poľnohospodárskych akostných výrobkov, ktoré vyhovujú požiadavkám v oblasti bezpečnosti potravín (balík predpisov v oblasti hygieny, vysledovateľnosť a pod.), ako aj požiadavkám týkajúcim sa rozlišovania určitých druhov výroby (značka kvality: ekologické poľnohospodárstvo, zemepisné označenie). Pod pojmom „kvalita“ sa v tomto stanovisku rozumie práve toto.

| 2.2 | V tejto súvislosti boli v rámci európskej politiky vydané osobitné predpisy týkajúce sa označovania miestnych špecialít pochádzajúcich z konkrétneho miesta, napríklad miestne výrobky, ktorých kvalita alebo vzhľad sú založené na ich pôvode z určitej zemepisnej výrobnej oblasti alebo na surovinách resp. výrobnej metóde, ktorá je typická pre obmedzené zemepisné oblasti. |
| --- | --- |

2.2

V tejto súvislosti boli v rámci európskej politiky vydané osobitné predpisy týkajúce sa označovania miestnych špecialít pochádzajúcich z konkrétneho miesta, napríklad miestne výrobky, ktorých kvalita alebo vzhľad sú založené na ich pôvode z určitej zemepisnej výrobnej oblasti alebo na surovinách resp. výrobnej metóde, ktorá je typická pre obmedzené zemepisné oblasti.

| 2.3 | V krajinách okolo Stredozemného mora siaha prax ochrany označení súvisiacich s miestom pôvodu na označovanie výrobkov do začiatku dvadsiateho storočia. Najskôr bola zavedená vo vinárskom sektore a neskôr rozšírená na ostatné potraviny. |
| --- | --- |

2.3

V krajinách okolo Stredozemného mora siaha prax ochrany označení súvisiacich s miestom pôvodu na označovanie výrobkov do začiatku dvadsiateho storočia. Najskôr bola zavedená vo vinárskom sektore a neskôr rozšírená na ostatné potraviny.

| 2.4 | V roku 1992 vydala Komisia prvýkrát spoločný právny rámec na označovanie poľnohospodárskych výrobkov a potravín, platný vo všetkých členských štátoch. Do týchto nových predpisov boli zahrnuté aj definície, požiadavky a postupy, ktoré stanovovali už existujúce právne predpisy jednotlivých členských krajín, čo sa prejavuje v úzkej zhode medzi európskou značkou chránené označenie pôvodu, francúzskym označením appellation d'origine controlée, španielskym denominacion de origen, resp. talianskym denominazione di origine controllata. |
| --- | --- |

2.4

V roku 1992 vydala Komisia prvýkrát spoločný právny rámec na označovanie poľnohospodárskych výrobkov a potravín, platný vo všetkých členských štátoch. Do týchto nových predpisov boli zahrnuté aj definície, požiadavky a postupy, ktoré stanovovali už existujúce právne predpisy jednotlivých členských krajín, čo sa prejavuje v úzkej zhode medzi európskou značkou chránené označenie pôvodu, francúzskym označením appellation d'origine controlée, španielskym denominacion de origen, resp. talianskym denominazione di origine controllata.

| 2.5 | Spoločným rámcom sa pritom myslí nariadenie (EHS) č. 2081/92 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín, ako aj nariadenie (EHS) č. 2082/92 o osvedčeniach špecifických znakov poľnohospodárskych výrobkov a potravín. Obe nariadenia boli nedávno zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 510/2006 a (ES) č. 509/2006 z marca 2006. |
| --- | --- |

2.5

Spoločným rámcom sa pritom myslí nariadenie (EHS) č. 2081/92 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín, ako aj nariadenie (EHS) č. 2082/92 o osvedčeniach špecifických znakov poľnohospodárskych výrobkov a potravín. Obe nariadenia boli nedávno zmenené a doplnené nariadeniami (ES) č. 510/2006 a (ES) č. 509/2006 z marca 2006.

| 2.6 | Nariadenie (ES) č. 510/2006 sa týka ochrany označení výrobkov, ktorých osobitý charakter je daný ich zemepisným pôvodom, inými slovami chránených označení pôvodu (CHOP) a chránených zemepisných označení (CHZO). |
| --- | --- |

2.6

Nariadenie (ES) č. 510/2006 sa týka ochrany označení výrobkov, ktorých osobitý charakter je daný ich zemepisným pôvodom, inými slovami chránených označení pôvodu (CHOP) a chránených zemepisných označení (CHZO).

| 2.6.1 | Výrobky s označením CHOP majú znaky, ktoré sú dané výlučne prírodným prostredím a schopnosťami výrobcov v oblasti, z ktorej pochádzajú. V prípade označenia CHOP je preto potrebné, aby všetky fázy výrobného procesu (získavanie surovín, spracovanie, príprava) prebiehali v uvedenej oblasti a aby existovala úzka súvislosť medzi vlastnosťami výrobku a zemepisným pôvodom. Príkladom výrobkov s CHOP sú napríklad huile d'olive de Nyons, Parmigiano reggiano alebo Shetland lamb. |
| --- | --- |

2.6.1

Výrobky s označením CHOP majú znaky, ktoré sú dané výlučne prírodným prostredím a schopnosťami výrobcov v oblasti, z ktorej pochádzajú. V prípade označenia CHOP je preto potrebné, aby všetky fázy výrobného procesu (získavanie surovín, spracovanie, príprava) prebiehali v uvedenej oblasti a aby existovala úzka súvislosť medzi vlastnosťami výrobku a zemepisným pôvodom. Príkladom výrobkov s CHOP sú napríklad huile d'olive de Nyons, Parmigiano reggiano alebo Shetland lamb.

| 2.6.2 | Aj výrobky s označením CHZO majú osobité vlastnosti, ktoré súvisia s určitou konkrétnou oblasťou. V tomto prípade však stačí, ak v danej oblasti prebieha jedna fáza výrobného procesu, zatiaľ čo napríklad suroviny môžu pochádzať aj z inej oblasti. Príkladmi takýchto výrobkov sú Clare Island salmon, arancia rossa di Sicilia alebo Dortmunder Bier. |
| --- | --- |

2.6.2

Aj výrobky s označením CHZO majú osobité vlastnosti, ktoré súvisia s určitou konkrétnou oblasťou. V tomto prípade však stačí, ak v danej oblasti prebieha jedna fáza výrobného procesu, zatiaľ čo napríklad suroviny môžu pochádzať aj z inej oblasti. Príkladmi takýchto výrobkov sú Clare Island salmon, arancia rossa di Sicilia alebo Dortmunder Bier.

| 2.7 | Predmetom nariadenia (ES) č. 509/2006 sú zaručené tradičné špeciality, ktorých logo označuje výrobky s osobitými vlastnosťami, ktoré vyplývajú z použitých surovín alebo tradičných metód prípravy a nesúvisia so zemepisnou oblasťou pôvodu. Príkladmi zaručených tradičných špecialít sú šunka Serrano, pivo Kriek alebo chlieb Kalakukko. |
| --- | --- |

2.7

Predmetom nariadenia (ES) č. 509/2006 sú zaručené tradičné špeciality, ktorých logo označuje výrobky s osobitými vlastnosťami, ktoré vyplývajú z použitých surovín alebo tradičných metód prípravy a nesúvisia so zemepisnou oblasťou pôvodu. Príkladmi zaručených tradičných špecialít sú šunka Serrano, pivo Kriek alebo chlieb Kalakukko.

| 2.8 | Nariadenia (ES) č. 509/2006 a (ES) č. 51/2006 prijala Rada Európskej únie 20. marca 2006. Na tom istom zasadnutí Rady vyhlásila Komisia, že podrobne preskúma uplatňovanie nariadenia (ES) č. 510/2006 a jeho ďalšie úpravy (3). |
| --- | --- |

2.8

Nariadenia (ES) č. 509/2006 a (ES) č. 51/2006 prijala Rada Európskej únie 20. marca 2006. Na tom istom zasadnutí Rady vyhlásila Komisia, že podrobne preskúma uplatňovanie nariadenia (ES) č. 510/2006 a jeho ďalšie úpravy (3).

| 2.9 | Tieto nové predpisy o označovaní kvality značne zjednodušili celý systém. Predtým museli napríklad žiadatelia podať žiadosť o zápis do registra na príslušnom vnútroštátnom úrade, ktorý po dôkladnom preskúmaní poslal kompletné podklady Európskej komisii. Tá po doručení podklady opätovne kompletne preskúmala. Teraz je v kompetencii členských štátov rozhodovať v súlade s nariadeniami a usmerneniami Spoločenstva o týchto žiadostiach. Úloha Komisie sa obmedzuje na preskúmanie hlavných údajov, ktoré sú obsiahnuté v jednom jedinom dokumente. Tento dokument je potom uverejnený v úradnom vestníku. Ďalšou novinkou je to, že výrobcovia z tretích krajín môžu svoje žiadosti predložiť priamo Komisii. Predtým museli byť žiadosti predkladané najskôr vnútroštátnym orgánom, ktoré neboli vždy ochotné resp. pripravené ich preskúmať. |
| --- | --- |

2.9

Tieto nové predpisy o označovaní kvality značne zjednodušili celý systém. Predtým museli napríklad žiadatelia podať žiadosť o zápis do registra na príslušnom vnútroštátnom úrade, ktorý po dôkladnom preskúmaní poslal kompletné podklady Európskej komisii. Tá po doručení podklady opätovne kompletne preskúmala. Teraz je v kompetencii členských štátov rozhodovať v súlade s nariadeniami a usmerneniami Spoločenstva o týchto žiadostiach. Úloha Komisie sa obmedzuje na preskúmanie hlavných údajov, ktoré sú obsiahnuté v jednom jedinom dokumente. Tento dokument je potom uverejnený v úradnom vestníku. Ďalšou novinkou je to, že výrobcovia z tretích krajín môžu svoje žiadosti predložiť priamo Komisii. Predtým museli byť žiadosti predkladané najskôr vnútroštátnym orgánom, ktoré neboli vždy ochotné resp. pripravené ich preskúmať.

| 2.10 | Komisia usporiadala 5. februára 2007 konferenciu na tému „Udeľovanie certifikátov akosti potravín“, pričom značne rozšírila spektrum tém, ktorými sa zaoberala (systémy udeľovania certifikátov, značky) a do programu zaradila aj otázku požívateľnosti potravín, t. j. kvality ako systému bezpečnosti potravín Európskej únie. Nie náhodou preto prvý záver konferencie znel, že „všetky (európske) potraviny, bez ohľadu na to, či boli vyrobené v EÚ alebo dovezené, musia spĺňať prísne predpisy v oblasti bezpečnosti a hygieny“ (4). |
| --- | --- |

2.10

Komisia usporiadala 5. februára 2007 konferenciu na tému „Udeľovanie certifikátov akosti potravín“, pričom značne rozšírila spektrum tém, ktorými sa zaoberala (systémy udeľovania certifikátov, značky) a do programu zaradila aj otázku požívateľnosti potravín, t. j. kvality ako systému bezpečnosti potravín Európskej únie. Nie náhodou preto prvý záver konferencie znel, že „všetky (európske) potraviny, bez ohľadu na to, či boli vyrobené v EÚ alebo dovezené, musia spĺňať prísne predpisy v oblasti bezpečnosti a hygieny“ (4).

| 2.10.1 | Napriek tomu je potrebné zdôrazniť skutočnosť, že Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravotný stav zvierat, zložený zo zástupcov členských štátov a Komisie, dospel 20. decembra 2004 k záveru, že ustanovenia o vysledovateľnosti neplatia pre dovezené výrobky. EHSV s týmto názorom nesúhlasí. |
| --- | --- |

2.10.1

Napriek tomu je potrebné zdôrazniť skutočnosť, že Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravotný stav zvierat, zložený zo zástupcov členských štátov a Komisie, dospel 20. decembra 2004 k záveru, že ustanovenia o vysledovateľnosti neplatia pre dovezené výrobky. EHSV s týmto názorom nesúhlasí.

| 2.11 | Vzhľadom na výsledky a závery konferencie vo februári 2007 sa Komisia rozhodla vypracovať zelenú knihu o kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov, ktorá by mala byť uverejnená v októbri 2008. Zemepisné označenia v nej budú pravdepodobne zohrávať významnú úlohu. Na základe tejto zelenej knihy by potom mohli byť vypracované aj legislatívne návrhy. |
| --- | --- |

2.11

Vzhľadom na výsledky a závery konferencie vo februári 2007 sa Komisia rozhodla vypracovať zelenú knihu o kvalite európskych poľnohospodárskych výrobkov, ktorá by mala byť uverejnená v októbri 2008. Zemepisné označenia v nej budú pravdepodobne zohrávať významnú úlohu. Na základe tejto zelenej knihy by potom mohli byť vypracované aj legislatívne návrhy.

| 2.12 | Súčasne v Komisii (presnejšie na GR pre poľnohospodárstvo a vidiecky rozvoj) prebieha aj interné hodnotenie súčasného systému na ochranu zemepisných označení. Výsledky sa očakávajú v júli 2008. |
| --- | --- |

2.12

Súčasne v Komisii (presnejšie na GR pre poľnohospodárstvo a vidiecky rozvoj) prebieha aj interné hodnotenie súčasného systému na ochranu zemepisných označení. Výsledky sa očakávajú v júli 2008.

| 2.13 | V týchto všeobecných súvislostiach vypracoval EHSV toto stanovisko z vlastnej iniciatívy. V ňom však nemajú byť analyzované nespočetné aspekty a problémy politiky kvality načrtnuté v predchádzajúcich bodoch. Stanovisko sa zameriava na aspekty efektívnosti a účinnosti európskeho systému zemepisných označení a označení pôvodu, ako aj na otázku viacstranných a dvojstranných obchodných rokovaní. |
| --- | --- |

2.13

V týchto všeobecných súvislostiach vypracoval EHSV toto stanovisko z vlastnej iniciatívy. V ňom však nemajú byť analyzované nespočetné aspekty a problémy politiky kvality načrtnuté v predchádzajúcich bodoch. Stanovisko sa zameriava na aspekty efektívnosti a účinnosti európskeho systému zemepisných označení a označení pôvodu, ako aj na otázku viacstranných a dvojstranných obchodných rokovaní.

| 2.14 | Doterajšie práce a postoj EHSV k tejto tematike sú obsiahnuté v stanovisku z vlastnej iniciatívy s názvom „Využitie typických poľnohospodárskych akostných výrobkov ako nástrojov rozvoja v rámci novej SPP“ (spravodajkyňa: pani Santiago) (5). Okrem toho poukazuje EHSV vo svojom stanovisku na tému „Budúcnosť SPP“ (spravodajca: pán Ribbe) (6) na skutočnosť, že európske poľnohospodárstvo sa musí zamerať na taký spôsob výroby, ktorý bude zaručovať bezpečnosť a vysokú kvalitu. |
| --- | --- |

2.14

Doterajšie práce a postoj EHSV k tejto tematike sú obsiahnuté v stanovisku z vlastnej iniciatívy s názvom „Využitie typických poľnohospodárskych akostných výrobkov ako nástrojov rozvoja v rámci novej SPP“ (spravodajkyňa: pani Santiago) (5). Okrem toho poukazuje EHSV vo svojom stanovisku na tému „Budúcnosť SPP“ (spravodajca: pán Ribbe) (6) na skutočnosť, že európske poľnohospodárstvo sa musí zamerať na taký spôsob výroby, ktorý bude zaručovať bezpečnosť a vysokú kvalitu.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Používanie a výsledky systému: efektivity a účinnosť

| 3.1.1 | Systém zavedený nariadením (EHS) č. 2081/92 sa celkovo ukázal byť pomerne efektívnym. Z funkčného hľadiska by však chcel výbor upozorniť Komisiu na niektoré kritické body, ktoré sa časom prejavili. Týkajú sa najmä týchto troch oblastí:






  — | Postupu schvaľovania špecifikácií, ktorý prebieha často nadmieru pomaly a je nezlučiteľný s potrebami predkladateľov žiadostí (keďže sťažuje plánovanie predaja, komunikačnú stratégiu a pod.). To je nevýhodou najmä v prípade tých označení pôvodu, ktoré by potenciálne viedli k väčšiemu preniknutiu na trh a zviditeľneniu. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Systém zavedený nariadením (EHS) č. 2081/92 sa celkovo ukázal byť pomerne efektívnym. Z funkčného hľadiska by však chcel výbor upozorniť Komisiu na niektoré kritické body, ktoré sa časom prejavili. Týkajú sa najmä týchto troch oblastí:

—

Postupu schvaľovania špecifikácií, ktorý prebieha často nadmieru pomaly a je nezlučiteľný s potrebami predkladateľov žiadostí (keďže sťažuje plánovanie predaja, komunikačnú stratégiu a pod.). To je nevýhodou najmä v prípade tých označení pôvodu, ktoré by potenciálne viedli k väčšiemu preniknutiu na trh a zviditeľneniu.

| — | Preskúmania, ktoré často vykonávajú orgány, u ktorých existuje niekedy potenciálny konflikt záujmov alebo ktoré nie sú vždy také nestranné, ako by si to vyžadoval výkon funkcie nezávislého hodnotiteľa. |
| --- | --- |

—

Preskúmania, ktoré často vykonávajú orgány, u ktorých existuje niekedy potenciálny konflikt záujmov alebo ktoré nie sú vždy také nestranné, ako by si to vyžadoval výkon funkcie nezávislého hodnotiteľa.

| — | Kritérií hodnotenia označení, založených na dlhoročnej existencii, povesti a rozšírení, ako aj otázky, či ide o označenie druhu, ktoré často vedú k sťažnostiam a právnym sporom, a to tak v EÚ ako aj za jej hranicami. |
| --- | --- |

—

Kritérií hodnotenia označení, založených na dlhoročnej existencii, povesti a rozšírení, ako aj otázky, či ide o označenie druhu, ktoré často vedú k sťažnostiam a právnym sporom, a to tak v EÚ ako aj za jej hranicami.

| 3.1.2 | Celkovo sa systém ukazuje byť efektívnym. Príslušné výrobky patria prakticky do všetkých možných skupín výrobkov (rastlinné a živočíšne výrobky, čerstvé a spracované výrobky, nápoje, produkty rybolovu, koreniny a pod.; pozri nasledujúcu tabuľku, ktorá obsahuje aktuálne údaje z decembra 2007). Z nej vyplýva, že existuje 772 výrobkov so zemepisným označením alebo označením pôvodu. V období rokov 2000 – 2006 vzrástol napríklad počet zaregistrovaných výrobkov s CHOP o 22 % a počet zaregistrovaných výrobkov s CHZO o 40 %, čo zodpovedá priemernému nárastu o celkovo 29 % len v priebehu piatich rokov.
  TABUĽKA I: Údaje a označenia pôvodu, ktoré zaregistrovalo GR AGRI do 15. 12. 2007 (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/de/1bbaa_de.htm) | DE | AT | BE | CY | DK | ES | FI | FR | EL | HU | IE | IT | LU | NL | PL | PT | CZ | UK | SK | SI | SE | CO | Tot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ovocie, zelenina a obilniny | 3 | 3 | 0 | 0 | 1 | 34 | 1 | 27 | 32 | 0 | 0 | 53 | 0 | 2 | 0 | 22 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 179 |
| Syry | 4 | 6 | 1 | 0 | 2 | 19 | 0 | 45 | 20 | 0 | 1 | 33 | 0 | 4 | 1 | 12 | 0 | 12 | 0 | 0 | 1 | 0 | 161 |
| Čerstvé mäso (a droby) | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 | 0 | 50 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 27 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 104 |
| Oleje a tuky | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 20 | 0 | 9 | 26 | 0 | 0 | 38 | 1 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 104 |
| Mäsové výrobky | 8 | 2 | 2 | 0 | 0 | 10 | 0 | 4 | 0 | 1 | 1 | 29 | 1 | 0 | 0 | 28 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 86 |
| Minerálne vody | 31 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 31 |
| Chlieb, zákusky, koláče, cukrárske výrobky, sušienky a ostatné pekárske výrobky | 4 | 0 | 1 | 1 | 0 | 7 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 26 |
| Ďalšie výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, mliečne výrobky okrem masla, atď.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 6 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 10 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 24 |
| Ostatné výrobky z prílohy I (koreniny atď.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 7 | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 0 | 1 (7) | 21 |
| Pivo | 12 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 17 |
| Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a produkty z nich | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 13 |
| Esenciálne/éterické oleje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Prírodné gumy a živice | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Seno | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| SPOLU | 69 | 12 | 5 | 1 | 3 | 111 | 1 | 155 | 85 | 1 | 4 | 165 | 4 | 6 | 1 | 105 | 10 | 29 | 1 | 1 | 2 | 1 | 772 |

3.1.2

Celkovo sa systém ukazuje byť efektívnym. Príslušné výrobky patria prakticky do všetkých možných skupín výrobkov (rastlinné a živočíšne výrobky, čerstvé a spracované výrobky, nápoje, produkty rybolovu, koreniny a pod.; pozri nasledujúcu tabuľku, ktorá obsahuje aktuálne údaje z decembra 2007). Z nej vyplýva, že existuje 772 výrobkov so zemepisným označením alebo označením pôvodu. V období rokov 2000 – 2006 vzrástol napríklad počet zaregistrovaných výrobkov s CHOP o 22 % a počet zaregistrovaných výrobkov s CHZO o 40 %, čo zodpovedá priemernému nárastu o celkovo 29 % len v priebehu piatich rokov.

TABUĽKA I: Údaje a označenia pôvodu, ktoré zaregistrovalo GR AGRI do 15. 12. 2007 (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/de/1bbaa_de.htm)

DE

AT

BE

CY

DK

ES

FI

FR

EL

HU

IE

IT

LU

NL

PL

PT

CZ

UK

SK

SI

SE

CO

Tot

Ovocie, zelenina a obilniny

3

3

0

0

1

34

1

27

32

0

0

53

0

2

0

22

0

1

0

0

0

0

179

Syry

4

6

1

0

2

19

0

45

20

0

1

33

0

4

1

12

0

12

0

0

1

0

161

Čerstvé mäso (a droby)

3

0

0

0

0

13

0

50

0

0

1

2

1

0

0

27

0

7

0

0

0

0

104

Oleje a tuky

1

1

1

0

0

20

0

9

26

0

0

38

1

0

0

6

0

0

0

1

0

0

104

Mäsové výrobky

8

2

2

0

0

10

0

4

0

1

1

29

1

0

0

28

0

0

0

0

0

0

86

Minerálne vody

31

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

31

Chlieb, zákusky, koláče, cukrárske výrobky, sušienky a ostatné pekárske výrobky

4

0

1

1

0

7

0

3

1

0

0

3

0

0

0

0

4

0

1

0

1

0

26

Ďalšie výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, mliečne výrobky okrem masla, atď.)

0

0

0

0

0

3

0

6

1

0

0

2

1

0

0

10

0

1

0

0

0

0

24

Ostatné výrobky z prílohy I (koreniny atď.)

0

0

0

0

0

4

0

7

1

0

0

4

0

0

0

0

1

3

0

0

0

1 (7)

21

Pivo

12

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3

2

0

0

0

0

17

Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a produkty z nich

3

0

0

0

0

1

0

2

1

0

1

0

0

0

0

0

2

3

0

0

0

0

13

Esenciálne/éterické oleje

0

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3

Prírodné gumy a živice

0

0

0

0

0

0

0

0

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

2

Seno

0

0

0

0

0

0

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1

SPOLU

69

12

5

1

3

111

1

155

85

1

4

165

4

6

1

105

10

29

1

1

2

1

772

| 3.1.3 | Systém zemepisných označení bol z rôznych hľadísk preskúmaný v osobitných štúdiách a výskumných projektoch (pozri projekty DOLPHINS 1999 – 2003 a SINER-GI 2004 – 2008, financované GR pre výskum) (8). V týchto po sebe nasledujúcich projektoch sa prejavili dôležité aspekty týkajúce sa efektivity zemepisného označovania v Spoločenstve. |
| --- | --- |

3.1.3

Systém zemepisných označení bol z rôznych hľadísk preskúmaný v osobitných štúdiách a výskumných projektoch (pozri projekty DOLPHINS 1999 – 2003 a SINER-GI 2004 – 2008, financované GR pre výskum) (8). V týchto po sebe nasledujúcich projektoch sa prejavili dôležité aspekty týkajúce sa efektivity zemepisného označovania v Spoločenstve.

| 3.1.3.1 | V tejto súvislosti poukazuje EHSV najmä na problematiku v oblasti organizácie a spravovania zemepisných označení (príslušný výskum a osobitné štúdie v tejto oblasti koordinovali prof. Bertil Sylvander z parížskeho INRA a prof. Filippo Arfini z univerzity v Parme v spolupráci s Európskou komisiou), kde v popredí stoja tri spôsoby spravovania:






  — | „územný“ prístup, ktorý zapája všetkých aktérov (inštitúcie, podniky, zväzy a pod.) príslušného regiónu, |
| --- | --- | --- |

3.1.3.1

V tejto súvislosti poukazuje EHSV najmä na problematiku v oblasti organizácie a spravovania zemepisných označení (príslušný výskum a osobitné štúdie v tejto oblasti koordinovali prof. Bertil Sylvander z parížskeho INRA a prof. Filippo Arfini z univerzity v Parme v spolupráci s Európskou komisiou), kde v popredí stoja tri spôsoby spravovania:

—

„územný“ prístup, ktorý zapája všetkých aktérov (inštitúcie, podniky, zväzy a pod.) príslušného regiónu,

| — | „sektorový“ prístup, ktorý zapája len aktérov príslušného sektora (a región je len spojivom medzi nimi), |
| --- | --- |

—

„sektorový“ prístup, ktorý zapája len aktérov príslušného sektora (a región je len spojivom medzi nimi),

| — | „korporačný“ prístup, ktorý zapája len niektorých aktérov sektora (ktorí sa môžu zapojiť možno aj z čisto oportunistických dôvodov). |
| --- | --- |

—

„korporačný“ prístup, ktorý zapája len niektorých aktérov sektora (ktorí sa môžu zapojiť možno aj z čisto oportunistických dôvodov).

Z hľadiska efektivity je potrebné rozlišovať „silný“ a „slabý“ prístup. Pod pojmom „silný“ prístup sa pritom rozumie prístup, ktorý dokáže zaručiť, že sa výrobok u rôznych užívateľov a najmä u spotrebiteľov bude tešiť patričnej povesti.

| 3.1.3.2 | EHSV okrem toho upozorňuje na skutočnosť, že komerčný úspech zemepisných označení je ešte málo významný a pozorovať sa dá len tam, kde je jeho základom dobrá štruktúra poskytujúca obsahovo bohaté výrobky riadená organizáciami, ktoré sú schopné vytvoriť siete podnikov a zrealizovať efektívne komerčné stratégie. Pre úspech označenia pôvodu je rozhodujúcim faktorom sprostredkovanie obsahu a kvalitatívnych (a prípadne aj územných) hodnôt výrobku so zemepisným označením. Prínosom je samozrejme prípadná dlhoročná existencia zemepisného označenia, ani ona však nenahrádza nutnosť účinných opatrení na podporu organizácií ako aj účinných komunikačných opatrení. |
| --- | --- |

3.1.3.2

EHSV okrem toho upozorňuje na skutočnosť, že komerčný úspech zemepisných označení je ešte málo významný a pozorovať sa dá len tam, kde je jeho základom dobrá štruktúra poskytujúca obsahovo bohaté výrobky riadená organizáciami, ktoré sú schopné vytvoriť siete podnikov a zrealizovať efektívne komerčné stratégie. Pre úspech označenia pôvodu je rozhodujúcim faktorom sprostredkovanie obsahu a kvalitatívnych (a prípadne aj územných) hodnôt výrobku so zemepisným označením. Prínosom je samozrejme prípadná dlhoročná existencia zemepisného označenia, ani ona však nenahrádza nutnosť účinných opatrení na podporu organizácií ako aj účinných komunikačných opatrení.

| 3.1.3.3 | EHSV jednako vyzdvihuje skutočnosť, že účinok a hospodársky a sociálny význam systému zemepisných označení sa nedá merať len podľa čísel a štatistík podielu na predajnej hrubej výrobe, keďže dôsledky a vplyv v regióne a aj vplyv na obchodnú bilanciu krajiny a EÚ sa týkajú širokého spektra sociálno-ekonomických daností a ďaleko presahujú samotnú oblasť poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.1.3.3

EHSV jednako vyzdvihuje skutočnosť, že účinok a hospodársky a sociálny význam systému zemepisných označení sa nedá merať len podľa čísel a štatistík podielu na predajnej hrubej výrobe, keďže dôsledky a vplyv v regióne a aj vplyv na obchodnú bilanciu krajiny a EÚ sa týkajú širokého spektra sociálno-ekonomických daností a ďaleko presahujú samotnú oblasť poľnohospodárstva.

| 3.1.4 | Jedným z najdôležitejších aspektov zemepisných označení je podľa názoru EHSV súvislosť medzi týmito označeniami a vidieckym rozvojom. Označenie pôvodu, ktoré bolo pôvodne nástrojom na ochranu výrobku, teraz často slúži ako skutočná možnosť na zvýšenie hodnoty kultúrnej jedinečnosti celého regiónu. To naznačuje, aké možnosti by mohli vyplynúť z rozšírenia zemepisných označení aj na nepoľnohospodárske produkty a do akej miery to zodpovedá aj usmerneniam Spoločenstva, ktoré už dlhú dobu existujú v oblasti rozvoja vidieka (zelená kniha z roku 1985, oznámenie o budúcnosti vidieckych oblastí z roku 1988, vyhlásenie z Corku z roku 1995). |
| --- | --- |

3.1.4

Jedným z najdôležitejších aspektov zemepisných označení je podľa názoru EHSV súvislosť medzi týmito označeniami a vidieckym rozvojom. Označenie pôvodu, ktoré bolo pôvodne nástrojom na ochranu výrobku, teraz často slúži ako skutočná možnosť na zvýšenie hodnoty kultúrnej jedinečnosti celého regiónu. To naznačuje, aké možnosti by mohli vyplynúť z rozšírenia zemepisných označení aj na nepoľnohospodárske produkty a do akej miery to zodpovedá aj usmerneniam Spoločenstva, ktoré už dlhú dobu existujú v oblasti rozvoja vidieka (zelená kniha z roku 1985, oznámenie o budúcnosti vidieckych oblastí z roku 1988, vyhlásenie z Corku z roku 1995).

| 3.1.4.1 | Typický výrobok môže a musí ako kultúrna vizitka prispievať k hospodárskemu rozvoju vidieckych oblastí, najmä najviac znevýhodnených oblastí. Tento aspekt by však nemal byť skúmaný len z perspektívy Spoločenstva. EHSV zdôrazňuje, že vzhľadom na súčasný európsky systém a možné využívanie európskeho trhu tretími krajinami sa koncepčné prepojenie medzi zemepisným označením a vidieckym rozvojom, ako aj jeho následné využitie zdá byť atraktívne najmä pre rozvojové krajiny. Skutočne sa vo významných a dôležitých medzinárodných stanoviskách (FAO, Svetová banka) uvádzajú logické paralely medzi koncepciou zemepisného označenia a tým, čo sa v rozvojových krajinách označuje ako „miestne vedomosti“ alebo jednoducho tradícia. Týmto smerom sa uberajú aj „Usmernenia pre používanie zemepisných označení“ (podľa postupov a pravidiel EÚ), ktoré v súčasnosti vypracúvajú a šíria FAO a Svetová banka v rozvojových krajinách. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Typický výrobok môže a musí ako kultúrna vizitka prispievať k hospodárskemu rozvoju vidieckych oblastí, najmä najviac znevýhodnených oblastí. Tento aspekt by však nemal byť skúmaný len z perspektívy Spoločenstva. EHSV zdôrazňuje, že vzhľadom na súčasný európsky systém a možné využívanie európskeho trhu tretími krajinami sa koncepčné prepojenie medzi zemepisným označením a vidieckym rozvojom, ako aj jeho následné využitie zdá byť atraktívne najmä pre rozvojové krajiny. Skutočne sa vo významných a dôležitých medzinárodných stanoviskách (FAO, Svetová banka) uvádzajú logické paralely medzi koncepciou zemepisného označenia a tým, čo sa v rozvojových krajinách označuje ako „miestne vedomosti“ alebo jednoducho tradícia. Týmto smerom sa uberajú aj „Usmernenia pre používanie zemepisných označení“ (podľa postupov a pravidiel EÚ), ktoré v súčasnosti vypracúvajú a šíria FAO a Svetová banka v rozvojových krajinách.

| 3.1.5 | Ďalším nezanedbateľným aspektom sú podľa názoru výboru pozitívne vplyvy systému zemepisných onačení na otázky životného prostredia v regiónoch, z ktorých pochádzajú produkty so zemepisným označením. Pri typických výrobných metódach sú používané výrobné a/alebo spracovateľské postupy, ktoré sú z veľkej časti založené na tradícii. Používa sa len veľmi málo alebo vôbec žiadne technické prostriedky, ktoré by mohli byť škodlivé pre životné prostredie a/alebo extenzívne metódy poľnohospodárskej výroby, ktoré sú výhodné z hľadiska biodiverzity a ochrany krajiny a životného prostredia. |
| --- | --- |

3.1.5

Ďalším nezanedbateľným aspektom sú podľa názoru výboru pozitívne vplyvy systému zemepisných onačení na otázky životného prostredia v regiónoch, z ktorých pochádzajú produkty so zemepisným označením. Pri typických výrobných metódach sú používané výrobné a/alebo spracovateľské postupy, ktoré sú z veľkej časti založené na tradícii. Používa sa len veľmi málo alebo vôbec žiadne technické prostriedky, ktoré by mohli byť škodlivé pre životné prostredie a/alebo extenzívne metódy poľnohospodárskej výroby, ktoré sú výhodné z hľadiska biodiverzity a ochrany krajiny a životného prostredia.

| 3.1.6 | Pokiaľ ide o účinnosť, je dôležité mať na pamäti možné budúce zmeny podmienok. Podľa názoru EHSV existujú náznaky, že sa situácie, ktoré boli doteraz považované za nemenné, môžu predsa len zmeniť. Početné nadnárodné potravinárske koncerny a distribučné reťazce napríklad začínajú vyvíjať iniciatívy na začlenenie produktov so zemepisným označením do produktovej palety, čím sčasti prekonávajú medzinárodnú politiku značiek a svetových trhov, pri ktorej bola doteraz (okrem legitimity) spochybňovaná potreba označovania pôvodu. To je zaujímavý precedens, ktorého ďalší priebeh by mohol mať veľmi veľký význam pre ďalší rozvoj zemepisných označení. |
| --- | --- |

3.1.6

Pokiaľ ide o účinnosť, je dôležité mať na pamäti možné budúce zmeny podmienok. Podľa názoru EHSV existujú náznaky, že sa situácie, ktoré boli doteraz považované za nemenné, môžu predsa len zmeniť. Početné nadnárodné potravinárske koncerny a distribučné reťazce napríklad začínajú vyvíjať iniciatívy na začlenenie produktov so zemepisným označením do produktovej palety, čím sčasti prekonávajú medzinárodnú politiku značiek a svetových trhov, pri ktorej bola doteraz (okrem legitimity) spochybňovaná potreba označovania pôvodu. To je zaujímavý precedens, ktorého ďalší priebeh by mohol mať veľmi veľký význam pre ďalší rozvoj zemepisných označení.

| 3.1.7 | Z niektorých štúdií okrem toho v tejto súvislosti vyplýva, že Spojené štáty pomaly upúšťajú od svojho negatívneho postoja (spôsobeného úplne inými podmienkami pokiaľ ide o poľnohospodárske produkty a potraviny, ako aj často krát protichodnou obchodnou stratégiou) voči európskemu modelu zemepisných označení, a to kvôli meniacim sa výrobným podmienkam v krajine. To znamená, že aj v USA sa už objavujú prvé prípady výrobných podnikov, ktoré spájajú úspech svojich výrobkov so zemepisným pôvodom a sťažujú sa na chýbajúce pravidlá primeranej ochrany. Známym príkladom sú vína z kalifornskej oblasti Napa Valley. Okrem toho boli nedávno zverejnené aj ďalšie prípady výrobkov z rôznych štátov USA a z Kanady (Florida Orange, Bleuet du Lac Saint-Jean), ktoré sa potýkajú s praktikami plagiátorstva označenia pôvodu, ktoré spôsobujú narušenie hospodárskej súťaže v krajine resp. so susednými krajinami. |
| --- | --- |

3.1.7

Z niektorých štúdií okrem toho v tejto súvislosti vyplýva, že Spojené štáty pomaly upúšťajú od svojho negatívneho postoja (spôsobeného úplne inými podmienkami pokiaľ ide o poľnohospodárske produkty a potraviny, ako aj často krát protichodnou obchodnou stratégiou) voči európskemu modelu zemepisných označení, a to kvôli meniacim sa výrobným podmienkam v krajine. To znamená, že aj v USA sa už objavujú prvé prípady výrobných podnikov, ktoré spájajú úspech svojich výrobkov so zemepisným pôvodom a sťažujú sa na chýbajúce pravidlá primeranej ochrany. Známym príkladom sú vína z kalifornskej oblasti Napa Valley. Okrem toho boli nedávno zverejnené aj ďalšie prípady výrobkov z rôznych štátov USA a z Kanady (Florida Orange, Bleuet du Lac Saint-Jean), ktoré sa potýkajú s praktikami plagiátorstva označenia pôvodu, ktoré spôsobujú narušenie hospodárskej súťaže v krajine resp. so susednými krajinami.

| 3.1.8 | Na záver EHSV poukazuje na všeobecnú tendenciu, že spotrebitelia viac dávajú pozor na pôvod výrobku. Je to jeden z faktorov, ktoré ovplyvňujú výber produktov (pozri napríklad výsledky európskeho projektu TYPIC-2005 a DOLPHINS-2002). Súčasne sa zdá, že spotrebitelia sú ochotní zaplatiť za výrobky s certifikátom pôvodu vyššiu sumu, keďže takéto výrobky sú všeobecne považovanejšie za kvalitnejšie a bezpečnejšie. V tejto súvislosti je potrebné vnímať aj novo nastolené témy chránených označení pôvodu pri surovinách a používanie výrobkov so zemepisným označením ako prísad pri príprave potravín. |
| --- | --- |

3.1.8

Na záver EHSV poukazuje na všeobecnú tendenciu, že spotrebitelia viac dávajú pozor na pôvod výrobku. Je to jeden z faktorov, ktoré ovplyvňujú výber produktov (pozri napríklad výsledky európskeho projektu TYPIC-2005 a DOLPHINS-2002). Súčasne sa zdá, že spotrebitelia sú ochotní zaplatiť za výrobky s certifikátom pôvodu vyššiu sumu, keďže takéto výrobky sú všeobecne považovanejšie za kvalitnejšie a bezpečnejšie. V tejto súvislosti je potrebné vnímať aj novo nastolené témy chránených označení pôvodu pri surovinách a používanie výrobkov so zemepisným označením ako prísad pri príprave potravín.

| 3.1.8.1 | EHSV však konštatuje, že vnímanie európskeho systému certifikátov a označovania je ešte málo vyvinuté a je veľmi rozdielne. Zo štúdie medzinárodného centra pre vedecké poľnohospodárske štúdie v oblasti Stredomoria (CIHEAM) o vlastnostiach a kvalite potravín pochádzajúcich z oblasti Stredozemného mora (Paríž, 2007) vyplýva, že 80 % občanov ešte nikdy nepočulo o chránenom označení pôvodu a 86 % o zemepisnom označení. Pokiaľ sa však v zadaní otázky uvádzajú národné označenia (napríklad „denominaciòn de origen“ v Španielsku či „appellation d'origine controllée“ vo Francúzsku), rastie stupeň známosti. To je zjavne problém komunikácie so spotrebiteľmi a propagácie na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.1.8.1

EHSV však konštatuje, že vnímanie európskeho systému certifikátov a označovania je ešte málo vyvinuté a je veľmi rozdielne. Zo štúdie medzinárodného centra pre vedecké poľnohospodárske štúdie v oblasti Stredomoria (CIHEAM) o vlastnostiach a kvalite potravín pochádzajúcich z oblasti Stredozemného mora (Paríž, 2007) vyplýva, že 80 % občanov ešte nikdy nepočulo o chránenom označení pôvodu a 86 % o zemepisnom označení. Pokiaľ sa však v zadaní otázky uvádzajú národné označenia (napríklad „denominaciòn de origen“ v Španielsku či „appellation d'origine controllée“ vo Francúzsku), rastie stupeň známosti. To je zjavne problém komunikácie so spotrebiteľmi a propagácie na úrovni Spoločenstva.

3.2   Európsky systém a dvojstranné a viacstranné obchodné rokovania

3.2.1   Strategický záujem

| 3.2.1.1 | Priebeh a negatívny výsledok ministerskej konferencie v meste Cancùn v septembri 2003 ukázali, že v rámci obchodných rokovaní už nejde len o rokovania o cenách a clách, o vzájomný prístup na jednotlivé trhy, ale že na seba súčasne narážajú rôzne výrobné modely (t. j. dejiny, tradícia a typológia výroby a výživy). Poznanie a vzájomné uznanie príslušných výrobných a výživových tradícií sú preto nevyhnutnou podmienkou pre úspech obchodných rokovaní. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Priebeh a negatívny výsledok ministerskej konferencie v meste Cancùn v septembri 2003 ukázali, že v rámci obchodných rokovaní už nejde len o rokovania o cenách a clách, o vzájomný prístup na jednotlivé trhy, ale že na seba súčasne narážajú rôzne výrobné modely (t. j. dejiny, tradícia a typológia výroby a výživy). Poznanie a vzájomné uznanie príslušných výrobných a výživových tradícií sú preto nevyhnutnou podmienkou pre úspech obchodných rokovaní.

| 3.2.1.2 | To znamená, že keď rokuje Európske spoločenstvo, stojí jeho špecifický sociálny a hospodársky model proti iným legitímnym modelom. Preto EHSV zastáva názor, že iniciatívy Európskeho spoločenstva v oblasti rokovaní môžu byť len vtedy efektívne a dosiahnuť konsenzus, ak budú pevnou súčasťou vonkajšej politiky, ktorá zahŕňa aj rokovania o ochrane duševného vlastníctva a obchode. Politika kvality, začlenená do tohto kontextu, môže slúžiť nanajvýš ako regulačný systém, ktorý je možné zosúladiť s ďalekosiahlejším a všeobecnejším politickým prístupom v oblasti medzinárodnej spolupráce, ktorá má čoraz väčší význam pre stabilitu na celom svete. |
| --- | --- |

3.2.1.2

To znamená, že keď rokuje Európske spoločenstvo, stojí jeho špecifický sociálny a hospodársky model proti iným legitímnym modelom. Preto EHSV zastáva názor, že iniciatívy Európskeho spoločenstva v oblasti rokovaní môžu byť len vtedy efektívne a dosiahnuť konsenzus, ak budú pevnou súčasťou vonkajšej politiky, ktorá zahŕňa aj rokovania o ochrane duševného vlastníctva a obchode. Politika kvality, začlenená do tohto kontextu, môže slúžiť nanajvýš ako regulačný systém, ktorý je možné zosúladiť s ďalekosiahlejším a všeobecnejším politickým prístupom v oblasti medzinárodnej spolupráce, ktorá má čoraz väčší význam pre stabilitu na celom svete.

3.2.2   Proces tvorby právnych predpisov

| 3.2.2.1 | Jednou zo zásad právnych predpisov Spoločenstva je voľný pohyb tovaru na európskou vnútornom trhu (článok 23 Zmluvy o ES). Túto zásadu sa kvôli veľmi rôznym právnym predpisom jednotlivých štátov darilo spočiatku len veľmi ťažko realizovať. Z historického hľadiska tieto rozdiely vyplývajú z komplexného, protichodného a neharmonizovaného rámca medzinárodných dohôd a predpisov, ktorý vzhľadom na globalizáciu vzbudzuje ešte väčšie obavy. Čoraz väčší strategický význam preto zohráva zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi aktérmi na stále otvorenejšom trhu. Prínosom v tejto oblasti môžu byť aj zosúladené predpisy v oblasti zemepisných označení. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Jednou zo zásad právnych predpisov Spoločenstva je voľný pohyb tovaru na európskou vnútornom trhu (článok 23 Zmluvy o ES). Túto zásadu sa kvôli veľmi rôznym právnym predpisom jednotlivých štátov darilo spočiatku len veľmi ťažko realizovať. Z historického hľadiska tieto rozdiely vyplývajú z komplexného, protichodného a neharmonizovaného rámca medzinárodných dohôd a predpisov, ktorý vzhľadom na globalizáciu vzbudzuje ešte väčšie obavy. Čoraz väčší strategický význam preto zohráva zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže medzi hospodárskymi aktérmi na stále otvorenejšom trhu. Prínosom v tejto oblasti môžu byť aj zosúladené predpisy v oblasti zemepisných označení.

| 3.2.2.2 | Na európskej úrovni boli súdnou cestou (rozsudkami Európskeho súdneho dvora, ktoré boli pôvodne zamerané na zásadu „vzájomného uznania“) dosiahnuté čoraz väčšie pokroky na ceste k harmonizácii. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Na európskej úrovni boli súdnou cestou (rozsudkami Európskeho súdneho dvora, ktoré boli pôvodne zamerané na zásadu „vzájomného uznania“) dosiahnuté čoraz väčšie pokroky na ceste k harmonizácii.

| 3.2.2.3 | Na medzinárodnej úrovni prebieha proces budovania spoločného prístupu v oblasti zemepisných označení prostredníctvom rokovaní a dohovorov o ochrane priemyselného a následne aj duševného vlastníctva. Od čias Parížskeho dohovoru (1883, 169 krajín), cez Madridskú dohodu (1891, 34 štátov) až po Lisabonskú dohodu (1958, 23 krajín) sa uznával princíp prepojenia medzi výrobkom a územím, z ktorého pochádza. Pokiaľ ide o právnu istotu, kontrolu a možnosti podvodu a plagiátorstva, sú tieto predpisy však aj naďalej vo veľkej miere neuspokojivé. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Na medzinárodnej úrovni prebieha proces budovania spoločného prístupu v oblasti zemepisných označení prostredníctvom rokovaní a dohovorov o ochrane priemyselného a následne aj duševného vlastníctva. Od čias Parížskeho dohovoru (1883, 169 krajín), cez Madridskú dohodu (1891, 34 štátov) až po Lisabonskú dohodu (1958, 23 krajín) sa uznával princíp prepojenia medzi výrobkom a územím, z ktorého pochádza. Pokiaľ ide o právnu istotu, kontrolu a možnosti podvodu a plagiátorstva, sú tieto predpisy však aj naďalej vo veľkej miere neuspokojivé.

3.2.3   TRIPS: Konečná a mŕtvy bod tohto procesu

| 3.2.3.1 | Dohoda TRIPS, podpísaná v roku 1994, obsahuje osobitnú kapitolu o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva, ktorá je venovaná zemepisným označeniam:






  a) | definícia zemepisného označenia (článok 22); |
| --- | --- | --- |

3.2.3.1

Dohoda TRIPS, podpísaná v roku 1994, obsahuje osobitnú kapitolu o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva, ktorá je venovaná zemepisným označeniam:

a)

definícia zemepisného označenia (článok 22);

| b) | normy všeobecnej ochrany zemepisných označení všetkých výrobkov (článok 22 ods. 2 až 4); |
| --- | --- |

b)

normy všeobecnej ochrany zemepisných označení všetkých výrobkov (článok 22 ods. 2 až 4);

| c) | dodatočná ochrana zemepisných označení vína a alkoholu (článok 23); |
| --- | --- |

c)

dodatočná ochrana zemepisných označení vína a alkoholu (článok 23);

| d) | budúce rokovania a výnimky (článok 24). |
| --- | --- |

d)

budúce rokovania a výnimky (článok 24).

| 3.2.3.2 | Terminológia používaná v medzinárodných dohodách na označenie prepojenia medzi „miestom“ a „výrobkom“ bola odstupňovaná podľa „stupňa záväznosti“: uvedenie miesta, odkiaľ výrobok pochádza (Madrid 1891), zemepisné označenie (TRIPS 1994) a označenie pôvodu (Lisabon 1958). Súhrnne by sa dalo povedať, že všetky označenia pôvodu sú zemepisnými označeniami. Nie všetky zemepisné označenia sú však označeniami pôvodu. Systematizáciu rozdielnych kategórií výrobkov (podľa medzinárodných dohôd) spätých s určitým regiónom zrekonštruovala vo svojej dizertačnej práci Analisi della Politica di riconoscimento internazionale delle indicazioni geografiche (Analýza politiky medzinárodného uznávania zemepisných označení) Sabrina Cernicchiaro, univerzita v Parme. |
| --- | --- |

3.2.3.2

Terminológia používaná v medzinárodných dohodách na označenie prepojenia medzi „miestom“ a „výrobkom“ bola odstupňovaná podľa „stupňa záväznosti“: uvedenie miesta, odkiaľ výrobok pochádza (Madrid 1891), zemepisné označenie (TRIPS 1994) a označenie pôvodu (Lisabon 1958). Súhrnne by sa dalo povedať, že všetky označenia pôvodu sú zemepisnými označeniami. Nie všetky zemepisné označenia sú však označeniami pôvodu. Systematizáciu rozdielnych kategórií výrobkov (podľa medzinárodných dohôd) spätých s určitým regiónom zrekonštruovala vo svojej dizertačnej práci Analisi della Politica di riconoscimento internazionale delle indicazioni geografiche (Analýza politiky medzinárodného uznávania zemepisných označení) Sabrina Cernicchiaro, univerzita v Parme.

| 3.2.3.3 | Dohoda TRIPS bola významným krokom v dejinách dohôd o ochrane duševného vlastníctva výrobkov v medzinárodnom obchode, mnohé rozhodujúce aspekty však v nej zostali nevyriešené. Touto dohodou bola zavedená spoločná definícia zemepisného označenia, ktorá v súčasnosti platí pre 151 krajín, a jednotný systém predchádzania sporom a ich urovnania. Súčasne je potrebné poukázať na aspoň tri závažné nedostatky:






  a) | zavedenie zásady negatívnej ochrany (štáty majú možnosti zabrániť nekalému používaniu zemepisných označení); |
| --- | --- | --- |

3.2.3.3

Dohoda TRIPS bola významným krokom v dejinách dohôd o ochrane duševného vlastníctva výrobkov v medzinárodnom obchode, mnohé rozhodujúce aspekty však v nej zostali nevyriešené. Touto dohodou bola zavedená spoločná definícia zemepisného označenia, ktorá v súčasnosti platí pre 151 krajín, a jednotný systém predchádzania sporom a ich urovnania. Súčasne je potrebné poukázať na aspoň tri závažné nedostatky:

a)

zavedenie zásady negatívnej ochrany (štáty majú možnosti zabrániť nekalému používaniu zemepisných označení);

| b) | málo vyvinuté a bližšie nešpecifikované vytvorenie „viacstranného systému oznamovania a registrácie“ (dodnes existujú dva rôzne a protichodné spôsoby výkladu týchto predpisov: podľa jedného sú povinné a záväzné, podľa iného úplne dobrovoľné); |
| --- | --- |

b)

málo vyvinuté a bližšie nešpecifikované vytvorenie „viacstranného systému oznamovania a registrácie“ (dodnes existujú dva rôzne a protichodné spôsoby výkladu týchto predpisov: podľa jedného sú povinné a záväzné, podľa iného úplne dobrovoľné);

| c) | vytvorenie diskriminačného prístupu (v jednom a tom istom právnom zdroji!) v praxi medzi všeobecnou ochranou poľnohospodárskych výrobkov a dodatočnou ochranou. |
| --- | --- |

c)

vytvorenie diskriminačného prístupu (v jednom a tom istom právnom zdroji!) v praxi medzi všeobecnou ochranou poľnohospodárskych výrobkov a dodatočnou ochranou.

| 3.2.3.4 | Okrem toho existujú aj regionálne dohody, ktorých predmetom je ochrana zemepisných označení, napríklad dohoda Africkej organizácie pre duševné vlastníctvo (OAPI) z marca 1977 alebo Banjulský protokol o ochranných známkach Africkej regionálnej organizácie pre duševné vlastníctvo (ARIPO) z marca 1997. |
| --- | --- |

3.2.3.4

Okrem toho existujú aj regionálne dohody, ktorých predmetom je ochrana zemepisných označení, napríklad dohoda Africkej organizácie pre duševné vlastníctvo (OAPI) z marca 1977 alebo Banjulský protokol o ochranných známkach Africkej regionálnej organizácie pre duševné vlastníctvo (ARIPO) z marca 1997.

3.2.4   Problémy európskych výrobcov a uzly správnej medzinárodnej hospodárskej súťaže

| 3.2.4.1 | EHSV zdôrazňuje, že neprimeranosť predpisov na medzinárodnej úrovni spôsobuje európskym producentom výrobkov so zemepisným označením vážne problémy. Nárast nekalého používania zemepisného označenia a veľké rozdiely medzi jednotlivými krajinami pokiaľ ide o právny rámec na ochranu zemepisných označení vedú k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže a obchodu medzi krajinami, ktoré sú členmi Svetovej obchodnej organizácie (WTO). |
| --- | --- |

3.2.4.1

EHSV zdôrazňuje, že neprimeranosť predpisov na medzinárodnej úrovni spôsobuje európskym producentom výrobkov so zemepisným označením vážne problémy. Nárast nekalého používania zemepisného označenia a veľké rozdiely medzi jednotlivými krajinami pokiaľ ide o právny rámec na ochranu zemepisných označení vedú k vážnemu narušeniu hospodárskej súťaže a obchodu medzi krajinami, ktoré sú členmi Svetovej obchodnej organizácie (WTO).

| 3.2.4.2 | Prvou ťažkosťou je mnohokrát správna interpretácia vnútorných ustanovení príslušného trhu. Niektorým európskym producentom výrobkov so zemepisným označením sa podarilo ochrániť vlastné označenia aj mimo EÚ, ale aj v týchto prípadoch boli zaznamenané prípady ich zneužívania a falšovania, ako aj rozsiahle byrokratické prekážky pri obchodovaní. Zneužívanie je pritom priamo úmerné stupňu známosti výrobku so zemepisným označením. Negatívny hospodársky vplyv je veľký, a žiadna marketingová stratégia zo strany európskych podnikov nedokáže spotrebiteľov viazať na produkt. Vo všeobecnosti to predstavuje podvod vzhľadom na spotrebiteľov z tretích krajín, a poškodzuje dobré meno európskeho poľnohospodárskeho a potravinárskeho modelu. |
| --- | --- |

3.2.4.2

Prvou ťažkosťou je mnohokrát správna interpretácia vnútorných ustanovení príslušného trhu. Niektorým európskym producentom výrobkov so zemepisným označením sa podarilo ochrániť vlastné označenia aj mimo EÚ, ale aj v týchto prípadoch boli zaznamenané prípady ich zneužívania a falšovania, ako aj rozsiahle byrokratické prekážky pri obchodovaní. Zneužívanie je pritom priamo úmerné stupňu známosti výrobku so zemepisným označením. Negatívny hospodársky vplyv je veľký, a žiadna marketingová stratégia zo strany európskych podnikov nedokáže spotrebiteľov viazať na produkt. Vo všeobecnosti to predstavuje podvod vzhľadom na spotrebiteľov z tretích krajín, a poškodzuje dobré meno európskeho poľnohospodárskeho a potravinárskeho modelu.

| 3.2.4.3 | V krajinách, ktoré majú vlastný systém registrácie zemepisných označení sa európski producenti stretávajú s podstatne menšími problémami. V oblasti ochrany zloženého označenia (napríklad označení, ktoré majú v názve „spôsob“, „vzor“ a pod.), aj naďalej existujú veľké problémy. Spravidla musia európski výrobcovia znášať neúmerne vysoké náklady a bojovať so závažnými právnymi problémami pri dokazovaní, že vlastné zemepisné označenie nie je druhovým označením. |
| --- | --- |

3.2.4.3

V krajinách, ktoré majú vlastný systém registrácie zemepisných označení sa európski producenti stretávajú s podstatne menšími problémami. V oblasti ochrany zloženého označenia (napríklad označení, ktoré majú v názve „spôsob“, „vzor“ a pod.), aj naďalej existujú veľké problémy. Spravidla musia európski výrobcovia znášať neúmerne vysoké náklady a bojovať so závažnými právnymi problémami pri dokazovaní, že vlastné zemepisné označenie nie je druhovým označením.

| 3.2.4.4 | V dôsledku absencie presného a uznávaného medzinárodného právneho rámca využívajú európski výrobcovia prístup na trh prostredníctvom ochrannej známky (súkromné podnikové značky, kolektívne známky a certifikačné známky). Ale aj táto stratégia sa stretáva s ťažkosťami. Na medzinárodných trhoch sú mnohokrát obchodované produkty, ktoré už vo svojom názve obsahujú zemepisné označenie, ktoré si chce nechať zaregistrovať európsky výrobca (v takomto prípade je vhodné podniknúť proti používaniu tejto značky právne kroky). Okrem toho môže stratiť už zaregistrovaná známka svoju platnosť, pokiaľ jej bude odmietnutý prístup na príslušný trh z dôvodov ochrany verejného zdravia a známka nemôže byť sústavne používaná. |
| --- | --- |

3.2.4.4

V dôsledku absencie presného a uznávaného medzinárodného právneho rámca využívajú európski výrobcovia prístup na trh prostredníctvom ochrannej známky (súkromné podnikové značky, kolektívne známky a certifikačné známky). Ale aj táto stratégia sa stretáva s ťažkosťami. Na medzinárodných trhoch sú mnohokrát obchodované produkty, ktoré už vo svojom názve obsahujú zemepisné označenie, ktoré si chce nechať zaregistrovať európsky výrobca (v takomto prípade je vhodné podniknúť proti používaniu tejto značky právne kroky). Okrem toho môže stratiť už zaregistrovaná známka svoju platnosť, pokiaľ jej bude odmietnutý prístup na príslušný trh z dôvodov ochrany verejného zdravia a známka nemôže byť sústavne používaná.

3.2.5   Dvojstranné rokovania a dohody

| 3.2.5.1 | Keďže sa viacstranný prístup dostal do krízy alebo uviazol v slepej uličke (čo je stav, ktorý je nevyhnutne potrebné zmeniť), pri medzinárodných rokovaniach čoraz väčší význam nadobúdajú dvojstranné dohody. Na celom svete existuje v súčasnosti okolo 300 dvojstranných dohôd. Do roku 2010 sa ich počet pravdepodobne zvýši na 400. Tento trend vyvoláva určité obavy, keďže dvojstranné zmluvy majú len dopĺňať viacstranný prístup, o ktorý sa WTO usiluje, a to v súlade s touto strategickou deľbou úloh: viacstranné zmluvy majú riešiť veľmi komplikované otázky ako subvencie, antidumpingové opatrenia a pravidlá týkajúce sa ochrany duševného vlastníctva, zatiaľ čo úlohou bilaterálnej úrovne je nájsť riešenie jednoduchších otázok a dohovory prednostných kritérií v obchode medzi dvoma krajinami. |
| --- | --- |

3.2.5.1

Keďže sa viacstranný prístup dostal do krízy alebo uviazol v slepej uličke (čo je stav, ktorý je nevyhnutne potrebné zmeniť), pri medzinárodných rokovaniach čoraz väčší význam nadobúdajú dvojstranné dohody. Na celom svete existuje v súčasnosti okolo 300 dvojstranných dohôd. Do roku 2010 sa ich počet pravdepodobne zvýši na 400. Tento trend vyvoláva určité obavy, keďže dvojstranné zmluvy majú len dopĺňať viacstranný prístup, o ktorý sa WTO usiluje, a to v súlade s touto strategickou deľbou úloh: viacstranné zmluvy majú riešiť veľmi komplikované otázky ako subvencie, antidumpingové opatrenia a pravidlá týkajúce sa ochrany duševného vlastníctva, zatiaľ čo úlohou bilaterálnej úrovne je nájsť riešenie jednoduchších otázok a dohovory prednostných kritérií v obchode medzi dvoma krajinami.

| 3.2.5.2 | EHSV sa však domnieva, že EÚ by sa nemala len pasívne prizerať tomu, ako dôležití celosvetoví aktéri rokujú na bilaterálnej úrovni, stanovujú dôležité pravidlá a definujú vzájomné hospodárske vzťahy. Najmä v oblasti poľnohospodárskych výrobkov a potravín sa dá vo všeobecnosti konštatovať, že pružnosť dvojstranných vzťahov je solídnym východiskom pre začatie rokovaní a hľadanie prijateľných a overiteľných riešení. Skúsenosti okrem toho ukázali, že takéto výsledky je možné dosahovať aj preto, že dvojstranné dohody poskytujú signatárskym krajinám, ktorých systém verejnej správy ešte nie je dostatočne vyvinutý, v rámci tejto dohody technickú pomoc potrebnú na vypracovanie príslušných právnych predpisov. Tento nárok je mimochodom daný aj pri viacstranných rokovaniach. |
| --- | --- |

3.2.5.2

EHSV sa však domnieva, že EÚ by sa nemala len pasívne prizerať tomu, ako dôležití celosvetoví aktéri rokujú na bilaterálnej úrovni, stanovujú dôležité pravidlá a definujú vzájomné hospodárske vzťahy. Najmä v oblasti poľnohospodárskych výrobkov a potravín sa dá vo všeobecnosti konštatovať, že pružnosť dvojstranných vzťahov je solídnym východiskom pre začatie rokovaní a hľadanie prijateľných a overiteľných riešení. Skúsenosti okrem toho ukázali, že takéto výsledky je možné dosahovať aj preto, že dvojstranné dohody poskytujú signatárskym krajinám, ktorých systém verejnej správy ešte nie je dostatočne vyvinutý, v rámci tejto dohody technickú pomoc potrebnú na vypracovanie príslušných právnych predpisov. Tento nárok je mimochodom daný aj pri viacstranných rokovaniach.

| 3.2.5.3 | EÚ už dávno začala rokovať a uzatvárať dvojstranné dohody o poľnohospodárskych výrobkoch so zemepisným označením, ktoré v súčasnosti už existujú prakticky so všetkými obchodnými partnermi z krajín mimo EÚ a vzťahujú sa na všetky kategórie potravín, pričom otázka ochrany zemepisných označení je do nich systematicky začleňovaná. |
| --- | --- |

3.2.5.3

EÚ už dávno začala rokovať a uzatvárať dvojstranné dohody o poľnohospodárskych výrobkoch so zemepisným označením, ktoré v súčasnosti už existujú prakticky so všetkými obchodnými partnermi z krajín mimo EÚ a vzťahujú sa na všetky kategórie potravín, pričom otázka ochrany zemepisných označení je do nich systematicky začleňovaná.

3.2.6   Zemepisné označenia v rámci kola rokovaní z Dauhá: primeraná ochrana prospeje všetkým

| 3.2.6.1 | V bode 18 vyhlásenia z Dauhá (november 2001) sa uvádza dvojitá a diverzifikovaná stratégia rokovaní:






  a) | výslovne je stanovené, že sa začne rokovať o viacstrannom systéme oznamovania a registrácie zemepisných označení vín a alkoholických nápojov v rámci dohody TRIPS („dospeli sme k dohode, že budeme rokovať [...] až do piatej ministerskej konferencie“); |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1

V bode 18 vyhlásenia z Dauhá (november 2001) sa uvádza dvojitá a diverzifikovaná stratégia rokovaní:

a)

výslovne je stanovené, že sa začne rokovať o viacstrannom systéme oznamovania a registrácie zemepisných označení vín a alkoholických nápojov v rámci dohody TRIPS („dospeli sme k dohode, že budeme rokovať [...] až do piatej ministerskej konferencie“);

| b) | pokiaľ ide o rozšírenie ochrany zemepisných označení na iné výrobky ako víno, vo vyhlásení sa len stanovuje, že tejto téme sa bude venovať rada TRIPS („otázky súvisiace s rozšírením [...] prerokuje rada TRIPS“). |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o rozšírenie ochrany zemepisných označení na iné výrobky ako víno, vo vyhlásení sa len stanovuje, že tejto téme sa bude venovať rada TRIPS („otázky súvisiace s rozšírením [...] prerokuje rada TRIPS“).

| 3.2.6.2 | Pokiaľ ide o písmeno a), napriek snahám Európskej komisie nepriniesli rokovania na základe vyhlásenia z Dauhá žiadne výsledky. Aj naďalej existujú dva protichodné názory, pokiaľ ide o vyhlásenie. EÚ, Švajčiarsko, India, Turecko a ďalšie krajiny zastávajú názor, že je potrebné povinne zaviesť register vo všetkých krajinách združených vo WTO, zatiaľ čo USA, Austrália, Nový Zéland a iní sa pri rokovaniach a dohodách obmedzujú na dobrovoľné zavedenie tohto nástroja a chcú ho zaviesť len v tých krajinách, ktoré majú právny systém na ochranu označení pôvodu (určitý druh databázy). |
| --- | --- |

3.2.6.2

Pokiaľ ide o písmeno a), napriek snahám Európskej komisie nepriniesli rokovania na základe vyhlásenia z Dauhá žiadne výsledky. Aj naďalej existujú dva protichodné názory, pokiaľ ide o vyhlásenie. EÚ, Švajčiarsko, India, Turecko a ďalšie krajiny zastávajú názor, že je potrebné povinne zaviesť register vo všetkých krajinách združených vo WTO, zatiaľ čo USA, Austrália, Nový Zéland a iní sa pri rokovaniach a dohodách obmedzujú na dobrovoľné zavedenie tohto nástroja a chcú ho zaviesť len v tých krajinách, ktoré majú právny systém na ochranu označení pôvodu (určitý druh databázy).

| 3.2.6.3 | Pokiaľ ide o písmeno b) (rozšírenie ochrany na výrobky iné ako víno), doteraz ešte neprebehli žiadne skutočné rokovania o tejto otázke. |
| --- | --- |

3.2.6.3

Pokiaľ ide o písmeno b) (rozšírenie ochrany na výrobky iné ako víno), doteraz ešte neprebehli žiadne skutočné rokovania o tejto otázke.

| 3.2.6.4 | Kvôli absencii skutočnej perspektívy ďalšieho pokračovania rokovaní v rámci dohody TRIPS sa Európska únia márne snažila tesne pred konferenciou ministrov v meste Cancùn v roku 2003 presadiť, aby sa na program rokovaní v oblasti poľnohospodárstva dostala aj viacstranná ochrana 41 označení pôvodu. Cieľom bolo dosiahnuť opätovné povolenie na prístup na trh pre tie výrobky, ktorých označenie sa na medzinárodnej úrovni veľmi často zneužíva. Kvôli neúspechu ministerskej konferencie v meste Cancùn boli potom rokovania zastavené. |
| --- | --- |

3.2.6.4

Kvôli absencii skutočnej perspektívy ďalšieho pokračovania rokovaní v rámci dohody TRIPS sa Európska únia márne snažila tesne pred konferenciou ministrov v meste Cancùn v roku 2003 presadiť, aby sa na program rokovaní v oblasti poľnohospodárstva dostala aj viacstranná ochrana 41 označení pôvodu. Cieľom bolo dosiahnuť opätovné povolenie na prístup na trh pre tie výrobky, ktorých označenie sa na medzinárodnej úrovni veľmi často zneužíva. Kvôli neúspechu ministerskej konferencie v meste Cancùn boli potom rokovania zastavené.

| 3.2.6.5 | Posledné oficiálne pokusy týkajúce sa viacstranného registra a rozšírenia posilnenej ochrany pre víno a alkoholické nápoje aj na iné výrobky podnikla WTO v roku 2005 (9). Diskusie v technickej oblasti sa ešte dodnes vedú na základe neoficiálnych dokumentov, ktoré predložila EÚ. V prvom rade sa v nich navrhuje, aby sa vychádzalo z toho, že pokiaľ bol vykonaný zápis do viacstranného registra, bude zemepisné označenie chránené vo všetkých krajinách, pričom je do 18 mesiacov možné vzniesť námietku. Ten, kto vzniesol námietku, musí pritom dokázať opak. Pokiaľ ide o register, je potrebné uviesť dve prekážky: Spojené štáty a iné anglosaské krajiny zastávajú názor, že jeho právne následky sú nezlučiteľné so zásadou teritoriality, zatiaľ čo rozvojové krajiny musia bojovať s administratívnymi ťažkosťami, pokiaľ ide o dodržanie termínu na vznesenie námietky, ktorý považujú za príliš krátky. Európska komisia v decembri 2007 oficiálne požiadala o predloženie textu, ktorý by mohol slúžiť ako základ pre medzinárodný register. |
| --- | --- |

3.2.6.5

Posledné oficiálne pokusy týkajúce sa viacstranného registra a rozšírenia posilnenej ochrany pre víno a alkoholické nápoje aj na iné výrobky podnikla WTO v roku 2005 (9). Diskusie v technickej oblasti sa ešte dodnes vedú na základe neoficiálnych dokumentov, ktoré predložila EÚ. V prvom rade sa v nich navrhuje, aby sa vychádzalo z toho, že pokiaľ bol vykonaný zápis do viacstranného registra, bude zemepisné označenie chránené vo všetkých krajinách, pričom je do 18 mesiacov možné vzniesť námietku. Ten, kto vzniesol námietku, musí pritom dokázať opak. Pokiaľ ide o register, je potrebné uviesť dve prekážky: Spojené štáty a iné anglosaské krajiny zastávajú názor, že jeho právne následky sú nezlučiteľné so zásadou teritoriality, zatiaľ čo rozvojové krajiny musia bojovať s administratívnymi ťažkosťami, pokiaľ ide o dodržanie termínu na vznesenie námietky, ktorý považujú za príliš krátky. Európska komisia v decembri 2007 oficiálne požiadala o predloženie textu, ktorý by mohol slúžiť ako základ pre medzinárodný register.

| 3.2.6.6 | EHSV považuje za nutné znovu začať rokovania o tomto balíku (rozšírenie článku 23 dohody TRIPS na všetky výrobky so zemepisným označením, medzinárodný register, technická podpora pre rozvojové krajiny) a zamerať sa na rozšírenie poznania výrobkov, ktorých pôvod je certifikovaný a ktoré sa čoraz viac rozširujú na trhoch v niektorých tretích krajinách a rozvojových krajinách. Poukazuje okrem toho na určitú dynamiku pri rokovacom stole, kde bola na podnet Švajčiarska spontánne vytvorená skupina krajín („G.I. Friends“), ktorá sa dôraznejšie usiluje nájsť východisko z tejto slepej uličky. |
| --- | --- |

3.2.6.6

EHSV považuje za nutné znovu začať rokovania o tomto balíku (rozšírenie článku 23 dohody TRIPS na všetky výrobky so zemepisným označením, medzinárodný register, technická podpora pre rozvojové krajiny) a zamerať sa na rozšírenie poznania výrobkov, ktorých pôvod je certifikovaný a ktoré sa čoraz viac rozširujú na trhoch v niektorých tretích krajinách a rozvojových krajinách. Poukazuje okrem toho na určitú dynamiku pri rokovacom stole, kde bola na podnet Švajčiarska spontánne vytvorená skupina krajín („G.I. Friends“), ktorá sa dôraznejšie usiluje nájsť východisko z tejto slepej uličky.

| 3.2.6.7 | EHSV zdôrazňuje, že zemepisné označenia sú jedinou formou duševného vlastníctva, ktoré môžu mať miestne spoločenstvá na celom svete. Práve z tohto dôvodu by bolo severo-južné rozdelenie WTO nepochopiteľné. |
| --- | --- |

3.2.6.7

EHSV zdôrazňuje, že zemepisné označenia sú jedinou formou duševného vlastníctva, ktoré môžu mať miestne spoločenstvá na celom svete. Práve z tohto dôvodu by bolo severo-južné rozdelenie WTO nepochopiteľné.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  International Organisation for Standardization.

1

(2)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 26. februára 2008 (prípad „Parmesan“).

2

(3)  Pozri dokument Rady č. 7702/06 ADD 1 (Addendum k návrhu protokolu, 2720. zasadnutie Rady (poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo) z 20. marca 2006 v Bruseli.

3

(4)  Pozri: http://ec.europa.eu/agriculture/events/qualityconference/conclusions_en.pdf.

4

(5)  Ú. v. ES C 284, 14.9.1998, s. 62.

5

(6)  Ú. v. ES C 125, 27.5.2002, s. 87.

6

(7)  Café de Colombia

7

(8)  Pozri www.origin-food.org.

8

(9)  Podanie WTO TN/IP/W/11 zo 14. 6. 2005.

9

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/66 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany – odpoveď na prírodné katastrofy“

(2008/C 204/15)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 25. septembra 2007 rozhodol v súlade s článkom 29A vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému:

„Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany – odpoveď na prírodné katastrofy“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. februára 2008. Spravodajkyňou bola pani Sánchez Miguel.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 13. marca) prijal 108 hlasmi za, pričom 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV, ako zástupca občianskej spoločnosti sa nazdáva, že by mal prispieť k diskusii prebiehajúcej v rámci EÚ, ktorá sa týka riešenia prírodných katastrof, a to z pohľadu prevencie, intervencie a prevzatia zodpovednosti, pokiaľ sú tieto katastrofy následkom ľudskej činnosti alebo pochybenia. |
| --- | --- |

1.1

EHSV, ako zástupca občianskej spoločnosti sa nazdáva, že by mal prispieť k diskusii prebiehajúcej v rámci EÚ, ktorá sa týka riešenia prírodných katastrof, a to z pohľadu prevencie, intervencie a prevzatia zodpovednosti, pokiaľ sú tieto katastrofy následkom ľudskej činnosti alebo pochybenia.

| 1.2 | V tejto súvislosti je potrebné brať do úvahy skutočnosť, že európska legislatíva obsahuje predpisy, ktoré postačujú na to, aby bolo možné predchádzať alebo zmierniť prípadné následky niektorých prírodných katastrof. Preto by sa malo znovu naliehať na príslušné orgány, aby dohliadali na uplatňovanie týchto predpisov na celom území EÚ. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa výbor nazdáva, že uplatnenie rámcovej smernice o vode a jej doplňujúcich predpisov, a najmä smernice o povodniach, by zredukovali následky týchto katastrof, ktorým síce nemožno predísť, ale možno ich zmierniť prostredníctvom vytvorenia plánov riadenia povodní, ktoré by boli začlenené do projektov riečísk. Rovnaký vplyv môžu mať predpisy v oblasti predchádzania lesným požiarom. |
| --- | --- |

1.2

V tejto súvislosti je potrebné brať do úvahy skutočnosť, že európska legislatíva obsahuje predpisy, ktoré postačujú na to, aby bolo možné predchádzať alebo zmierniť prípadné následky niektorých prírodných katastrof. Preto by sa malo znovu naliehať na príslušné orgány, aby dohliadali na uplatňovanie týchto predpisov na celom území EÚ. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa výbor nazdáva, že uplatnenie rámcovej smernice o vode a jej doplňujúcich predpisov, a najmä smernice o povodniach, by zredukovali následky týchto katastrof, ktorým síce nemožno predísť, ale možno ich zmierniť prostredníctvom vytvorenia plánov riadenia povodní, ktoré by boli začlenené do projektov riečísk. Rovnaký vplyv môžu mať predpisy v oblasti predchádzania lesným požiarom.

| 1.3 | Dôležitou problematikou je vzťah medzi prevenciou katastrof a školením a vzdelávaním ako aj potrebné zavedenie adekvátneho informačného systému, ktorý by umožnil odborníkom a občanom oboznámiť sa s postupom pri akejkoľvek udalosti, ktorá sa vyskytne na určitom území. Výbor v tejto súvislosti pozitívne hodnotí systém medziregionálnych školiacich stredísk v oblasti civilnej ochrany, ktoré vytvorila Európska komisia. |
| --- | --- |

1.3

Dôležitou problematikou je vzťah medzi prevenciou katastrof a školením a vzdelávaním ako aj potrebné zavedenie adekvátneho informačného systému, ktorý by umožnil odborníkom a občanom oboznámiť sa s postupom pri akejkoľvek udalosti, ktorá sa vyskytne na určitom území. Výbor v tejto súvislosti pozitívne hodnotí systém medziregionálnych školiacich stredísk v oblasti civilnej ochrany, ktoré vytvorila Európska komisia.

| 1.4. | Pokiaľ ide o civilnú ochranu, EHSV by chcel poďakovať Komisii za to, že v krátkej lehote vytvorila európsky systém solidarity fungujúci nielen medzi regiónmi, ale aj medzinárodne. Tento systém disponuje vlastnými prostriedkami, ktoré mu umožňujú účinne zasiahnuť nielen v priebehu katastrof, ale aj pri revitalizácii postihnutých území. Nový článok 176 Lisabonskej zmluvy posilňuje ciele, ktoré boli v tejto súvislosti stanovené Európskym parlamentom a Radou. |
| --- | --- |

1.4.

Pokiaľ ide o civilnú ochranu, EHSV by chcel poďakovať Komisii za to, že v krátkej lehote vytvorila európsky systém solidarity fungujúci nielen medzi regiónmi, ale aj medzinárodne. Tento systém disponuje vlastnými prostriedkami, ktoré mu umožňujú účinne zasiahnuť nielen v priebehu katastrof, ale aj pri revitalizácii postihnutých území. Nový článok 176 Lisabonskej zmluvy posilňuje ciele, ktoré boli v tejto súvislosti stanovené Európskym parlamentom a Radou.

| 1.5. | A nakoniec, EHSV považuje za potrebné uplatniť systém zodpovednosti voči životnému prostrediu, a to spôsobom, ktorý určuje smernica o zodpovednosti v súvislosti s prevenciou a nápravou škôd na životnom prostredí s cieľom jasne určiť zodpovednosť pôvodcov určitých katastrof, ako v prípade úmyselne založených požiarov. Výbor sa nazdáva, že lepšie uplatňovanie vnútroštátnych ustanovení, ako aj informovanie o dôsledkoch, ktoré sú spôsobené neplnením predpisov v oblasti prevencie, ale aj úmyselnou trestnou činnosťou, a to zo strany občanov ako aj príslušných orgánov, by mohlo pomôcť zmierniť následky prírodných katastrof. |
| --- | --- |

1.5.

A nakoniec, EHSV považuje za potrebné uplatniť systém zodpovednosti voči životnému prostrediu, a to spôsobom, ktorý určuje smernica o zodpovednosti v súvislosti s prevenciou a nápravou škôd na životnom prostredí s cieľom jasne určiť zodpovednosť pôvodcov určitých katastrof, ako v prípade úmyselne založených požiarov. Výbor sa nazdáva, že lepšie uplatňovanie vnútroštátnych ustanovení, ako aj informovanie o dôsledkoch, ktoré sú spôsobené neplnením predpisov v oblasti prevencie, ale aj úmyselnou trestnou činnosťou, a to zo strany občanov ako aj príslušných orgánov, by mohlo pomôcť zmierniť následky prírodných katastrof.

2.   Úvod

| 2.1 | Na území Európskej únie tak, ako inde na svete, stále častejšie dochádza ku katastrofám. Časť týchto katastrof má prirodzené príčiny, napríklad záplavy, zemetrasenia, požiare, atď., iné sú následkom teroristických útokov, ktoré vyvolávajú u civilistov pocit strachu. V oboch prípadoch má na tom podiel aj ľudská činnosť, či už priamo alebo nepriamo, hoci nemožno porovnávať do akej miery išlo o úmysel. |
| --- | --- |

2.1

Na území Európskej únie tak, ako inde na svete, stále častejšie dochádza ku katastrofám. Časť týchto katastrof má prirodzené príčiny, napríklad záplavy, zemetrasenia, požiare, atď., iné sú následkom teroristických útokov, ktoré vyvolávajú u civilistov pocit strachu. V oboch prípadoch má na tom podiel aj ľudská činnosť, či už priamo alebo nepriamo, hoci nemožno porovnávať do akej miery išlo o úmysel.

| 2.2 | EÚ sa s v súvislosti s klimatickými zmenami zaviazala uplatňovať preventívne opatrenia, a to nielen na základe záväzkov prijatých v Kjótskom protokole, ale aj na základe množstva ustanovení týkajúcich sa ochrany pôdy, vody a ovzdušia. Táto iniciatíva je zameraná na prevenciu. Mohla by slúžiť nielen na udržanie, prípadne obnovenie stavu nášho územia, morí a ovzdušia, ale aj prispieť k tomu, aby sa tieto snahy presadili aj v iných krajinách. V Komisii okrem toho prebiehajú prípravné práce týkajúce sa vytvorenia európskeho integrovaného prístupu k prevencii prírodných katastrof do konca roku 2008. |
| --- | --- |

2.2

EÚ sa s v súvislosti s klimatickými zmenami zaviazala uplatňovať preventívne opatrenia, a to nielen na základe záväzkov prijatých v Kjótskom protokole, ale aj na základe množstva ustanovení týkajúcich sa ochrany pôdy, vody a ovzdušia. Táto iniciatíva je zameraná na prevenciu. Mohla by slúžiť nielen na udržanie, prípadne obnovenie stavu nášho územia, morí a ovzdušia, ale aj prispieť k tomu, aby sa tieto snahy presadili aj v iných krajinách. V Komisii okrem toho prebiehajú prípravné práce týkajúce sa vytvorenia európskeho integrovaného prístupu k prevencii prírodných katastrof do konca roku 2008.

| 2.3 | Okrem týchto preventívnych opatrení EÚ vytvorila asistenčný systém Spoločenstva pre prípad katastrof akéhokoľvek druhu, ktoré sa vyskytnú v rámci jej územia. Ide o systém vzájomnej pomoci určený nielen pre krajiny EÚ, v ktorých už bol mnohokrát využitý, ale aj pre katastrofy v Indickom oceáne, Južnej Amerika, atď. |
| --- | --- |

2.3

Okrem týchto preventívnych opatrení EÚ vytvorila asistenčný systém Spoločenstva pre prípad katastrof akéhokoľvek druhu, ktoré sa vyskytnú v rámci jej územia. Ide o systém vzájomnej pomoci určený nielen pre krajiny EÚ, v ktorých už bol mnohokrát využitý, ale aj pre katastrofy v Indickom oceáne, Južnej Amerika, atď.

| 2.4 | Dôležité je objasniť komplementaritu medzi prevenciou katastrof a humanitárnou pomocou. Oba nástroje majú do značnej miery rovnaký primárny cieľ zmierňovať následky katastrof a iných udalostí na obyvateľstvo. Prevencia katastrof spadá do oblasti civilnej ochrany, ktorá tiež pomáha zmierňovať následky katastrof na životné prostredie a majetok, či už v rámci EÚ alebo mimo nej, pričom využíva zdroje a zásahové tímy z členských štátov EÚ. Na druhej strane, humanitárna pomoc pôsobí v niektorých tretích krajinách a zapája mimovládne a iné humanitárne organizácie. Oba nástroje spolupracujú s agentúrami OSN. |
| --- | --- |

2.4

Dôležité je objasniť komplementaritu medzi prevenciou katastrof a humanitárnou pomocou. Oba nástroje majú do značnej miery rovnaký primárny cieľ zmierňovať následky katastrof a iných udalostí na obyvateľstvo. Prevencia katastrof spadá do oblasti civilnej ochrany, ktorá tiež pomáha zmierňovať následky katastrof na životné prostredie a majetok, či už v rámci EÚ alebo mimo nej, pričom využíva zdroje a zásahové tímy z členských štátov EÚ. Na druhej strane, humanitárna pomoc pôsobí v niektorých tretích krajinách a zapája mimovládne a iné humanitárne organizácie. Oba nástroje spolupracujú s agentúrami OSN.

| 2.5 | Bolo by potrebné poznamenať, že fond na odstránenie následkov katastrof, ktorý bol vytvorený v dôsledku rozsiahlych povodní v povodí rieky Labe, pomohol zlepšiť zásahovú činnosť v rámci EÚ. Rovnako dôležitý je mechanizmus civilnej ochrany (1) vytvorený v roku 2001 a neskôr reformovaný (2) s cieľom zabezpečiť rýchly zásah v prípade katastrof, ktoré postihnú členské štáty alebo tretie krajiny. |
| --- | --- |

2.5

Bolo by potrebné poznamenať, že fond na odstránenie následkov katastrof, ktorý bol vytvorený v dôsledku rozsiahlych povodní v povodí rieky Labe, pomohol zlepšiť zásahovú činnosť v rámci EÚ. Rovnako dôležitý je mechanizmus civilnej ochrany (1) vytvorený v roku 2001 a neskôr reformovaný (2) s cieľom zabezpečiť rýchly zásah v prípade katastrof, ktoré postihnú členské štáty alebo tretie krajiny.

3.   Preventívne opatrenia

| 3.1 | Prevencia je základným faktorom ochrany a zachovania životného prostredia, ako aj predchádzania zraneniam civilistov. Cieľom je využívať prírodné zdroje trvalo udržateľným spôsobom. Predpovede o rozsiahlom úbytku a strate biodiverzity sa splnili, a to do miery, ktorá prekračuje aj tie najpesimistickejšie odhady. Ak k tomu pridáme ľudský – často úmyselný – zásah, ocitáme sa dnes v situácii, kedy čelíme opakujúcim sa katastrofám, ktoré sú síce prírodné, ale vzhľadom na ich frekvenciu a predovšetkým rozsiahle následky neobvyklé. |
| --- | --- |

3.1

Prevencia je základným faktorom ochrany a zachovania životného prostredia, ako aj predchádzania zraneniam civilistov. Cieľom je využívať prírodné zdroje trvalo udržateľným spôsobom. Predpovede o rozsiahlom úbytku a strate biodiverzity sa splnili, a to do miery, ktorá prekračuje aj tie najpesimistickejšie odhady. Ak k tomu pridáme ľudský – často úmyselný – zásah, ocitáme sa dnes v situácii, kedy čelíme opakujúcim sa katastrofám, ktoré sú síce prírodné, ale vzhľadom na ich frekvenciu a predovšetkým rozsiahle následky neobvyklé.

| 3.2 | Preventívne opatrenia, ktoré budú spomenuté v tomto stanovisku sú obsiahnuté v platných právnych predpisoch – inými slovami, mali byť implementované a monitorované príslušnými orgánmi v každom členskom štáte. Niektorým katastrofám možno zabrániť alebo ich minimalizovať, a preto možno dôjsť k záveru, že v rámci EÚ by mali platiť podobné podmienky pre ochranu životného prostredia, a to v súlade s platnou úpravou. |
| --- | --- |

3.2

Preventívne opatrenia, ktoré budú spomenuté v tomto stanovisku sú obsiahnuté v platných právnych predpisoch – inými slovami, mali byť implementované a monitorované príslušnými orgánmi v každom členskom štáte. Niektorým katastrofám možno zabrániť alebo ich minimalizovať, a preto možno dôjsť k záveru, že v rámci EÚ by mali platiť podobné podmienky pre ochranu životného prostredia, a to v súlade s platnou úpravou.

| 3.2.1 | Jedným z preventívnych legislatívnych opatrení, ktoré sa najviac odrazili na prírodných katastrofách, je opatrenie týkajúce sa znečistenia morí a oceánov uvoľňovaním uhľovodíkov, a to nielen zavedením dopravných podmienok (tankery s dvojitým trupom), ale aj vďaka námorným opatreniam stanoveným v balíčkoch Erika I a Erika II, ktoré umožnili minimalizovať dôsledky. |
| --- | --- |

3.2.1

Jedným z preventívnych legislatívnych opatrení, ktoré sa najviac odrazili na prírodných katastrofách, je opatrenie týkajúce sa znečistenia morí a oceánov uvoľňovaním uhľovodíkov, a to nielen zavedením dopravných podmienok (tankery s dvojitým trupom), ale aj vďaka námorným opatreniam stanoveným v balíčkoch Erika I a Erika II, ktoré umožnili minimalizovať dôsledky.

| 3.3 | Výskum v oblasti životného prostredia súvisí s problematikou prevencie a EHSV už vyzýval k lepšej a rozsiahlejšej koordinácii medzi programami v oblasti výskumu a životného prostredia (3), aby tak mohli byť niektoré výskumné fondy vyčlenené na praktický výskum v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

3.3

Výskum v oblasti životného prostredia súvisí s problematikou prevencie a EHSV už vyzýval k lepšej a rozsiahlejšej koordinácii medzi programami v oblasti výskumu a životného prostredia (3), aby tak mohli byť niektoré výskumné fondy vyčlenené na praktický výskum v oblasti životného prostredia.

| 3.4 | Prevencia je spojená aj so školením a poskytovaním informácií, a to nielen členom tímov civilnej ochrany, ale aj verejnosti ako celku, s cieľom zefektívniť zásahy v prípade prírodnej katastrofy. Podpora a povedomie o politikách v oblasti životného prostredia by sa mali vo všetkých členských štátoch zvýšiť a tieto politiky by sa mali vyučovať už na školách, nie až na univerzitách. |
| --- | --- |

3.4

Prevencia je spojená aj so školením a poskytovaním informácií, a to nielen členom tímov civilnej ochrany, ale aj verejnosti ako celku, s cieľom zefektívniť zásahy v prípade prírodnej katastrofy. Podpora a povedomie o politikách v oblasti životného prostredia by sa mali vo všetkých členských štátoch zvýšiť a tieto politiky by sa mali vyučovať už na školách, nie až na univerzitách.

3.5   Protipovodňové opatrenia

| 3.5.1 | Prvou oblasťou, ktorou sa bude toto stanovisko zaoberať je voda. Voda je často súčasťou prírodných katastrof, a to nielen pri povodniach, prílivových vlnách tsunami alebo iných morských fenoménoch, ale aj pre jej nedostatok (4), ktorý môže spôsobiť výrazné zmeny, ako napríklad premenu rozsiahlych území južnej Európy na púšť. |
| --- | --- |

3.5.1

Prvou oblasťou, ktorou sa bude toto stanovisko zaoberať je voda. Voda je často súčasťou prírodných katastrof, a to nielen pri povodniach, prílivových vlnách tsunami alebo iných morských fenoménoch, ale aj pre jej nedostatok (4), ktorý môže spôsobiť výrazné zmeny, ako napríklad premenu rozsiahlych území južnej Európy na púšť.

| 3.5.2 | Rámcová smernica o vode (5) stále nie je úplná: chýba stanovenie cieľa prevencie, ochrany a pripravenosti v prípade povodne. Vzhľadom na vysoký počet katastrof v priebehu menej ako desiatich rokov a množstvo obetí týchto katastrof predložila Komisia oznámenie a návrh smernice (6) s cieľom upraviť posúdenie a riadenie rizík výskytu povodní, pričom navrhuje analýzu situácie a rizík do budúcnosti, ako aj spoločný akčný a prevenčný plán v rámci celej EÚ. |
| --- | --- |

3.5.2

Rámcová smernica o vode (5) stále nie je úplná: chýba stanovenie cieľa prevencie, ochrany a pripravenosti v prípade povodne. Vzhľadom na vysoký počet katastrof v priebehu menej ako desiatich rokov a množstvo obetí týchto katastrof predložila Komisia oznámenie a návrh smernice (6) s cieľom upraviť posúdenie a riadenie rizík výskytu povodní, pričom navrhuje analýzu situácie a rizík do budúcnosti, ako aj spoločný akčný a prevenčný plán v rámci celej EÚ.

| 3.5.3 | Výskyt povodní v EÚ je čoraz vyšší z dvoch hlavných dôvodov: v prvom rade v súčasnosti prevláda všeobecný názor, že klimatické zmeny majú vplyv na intenzitu a frekvenciu povodní v celej Európe (7), ktoré sú čiastočne spôsobené nepravidelnými prudkými dažďami a eventuálne aj vyššou hladinou morí. V druhom rade je to ľudská činnosť, ako napríklad výstavba na riekach a projekty na odklonenie a presmerovanie tokov riek, ako aj iné aktivity, ktoré spôsobujú nepriepustnosť pôdy, čím znižujú prirodzenú schopnosť prírody absorbovať nadmerné množstvo vody počas povodní, a to bez uplatnenia opatrení na posúdenie a nápravu ich následkov. Povodňové riziká sa zvyšujú aj v tom zmysle, že škody spôsobené povodňami sa zväčšujú, pretože čoraz viac ľudí osídľuje oblasti s vysokým rizikom výskytu povodní. |
| --- | --- |

3.5.3

Výskyt povodní v EÚ je čoraz vyšší z dvoch hlavných dôvodov: v prvom rade v súčasnosti prevláda všeobecný názor, že klimatické zmeny majú vplyv na intenzitu a frekvenciu povodní v celej Európe (7), ktoré sú čiastočne spôsobené nepravidelnými prudkými dažďami a eventuálne aj vyššou hladinou morí. V druhom rade je to ľudská činnosť, ako napríklad výstavba na riekach a projekty na odklonenie a presmerovanie tokov riek, ako aj iné aktivity, ktoré spôsobujú nepriepustnosť pôdy, čím znižujú prirodzenú schopnosť prírody absorbovať nadmerné množstvo vody počas povodní, a to bez uplatnenia opatrení na posúdenie a nápravu ich následkov. Povodňové riziká sa zvyšujú aj v tom zmysle, že škody spôsobené povodňami sa zväčšujú, pretože čoraz viac ľudí osídľuje oblasti s vysokým rizikom výskytu povodní.

| 3.5.4 | V súlade so svojím predchádzajúcim postojom (8) sa EHSV nazdáva, že opatrenia stanovené smernicou o posúdení povodní a povodňovom manažmente by sa mali uplatňovať. Skutočnosť, že Komisia akceptovala návrh EHSV (predložený v stanovisku k oznámeniu z roku 2004) začleniť protipovodňové opatrenia do implementácie rámcovej smernice o vode pomôže podporiť začlenenie plánov riadenia povodní do plánov riadenia riečísk, a tým zabezpečiť, že pre celé povodie budú naplánované potrebné kroky a že všetky príslušné orgány (miestne, štátne a nadnárodné) prijmú efektívne opatrenia. |
| --- | --- |

3.5.4

V súlade so svojím predchádzajúcim postojom (8) sa EHSV nazdáva, že opatrenia stanovené smernicou o posúdení povodní a povodňovom manažmente by sa mali uplatňovať. Skutočnosť, že Komisia akceptovala návrh EHSV (predložený v stanovisku k oznámeniu z roku 2004) začleniť protipovodňové opatrenia do implementácie rámcovej smernice o vode pomôže podporiť začlenenie plánov riadenia povodní do plánov riadenia riečísk, a tým zabezpečiť, že pre celé povodie budú naplánované potrebné kroky a že všetky príslušné orgány (miestne, štátne a nadnárodné) prijmú efektívne opatrenia.

| 3.5.5 | EHSV tiež zdôrazňuje, že predbežné posúdenie povodňového rizika by sa malo vykonávať na všetkých povodiach riek, pričom sa zhodnotí, ktorý úsek je rizikový, aby mohli byť vypracované zásahové mapy s cieľom uľahčiť vykonávanie preventívnych opatrení, a to najmä v súvislosti so zalesňovaním a opätovným zalesňovaním horských oblastí, ochranou mokradí a súvisiacich ekosystémov. Zároveň je potrebné informovať a zapojiť občiansku spoločnosť, pretože to umožní jednoduchšie uplatňovanie preventívnych opatrení. |
| --- | --- |

3.5.5

EHSV tiež zdôrazňuje, že predbežné posúdenie povodňového rizika by sa malo vykonávať na všetkých povodiach riek, pričom sa zhodnotí, ktorý úsek je rizikový, aby mohli byť vypracované zásahové mapy s cieľom uľahčiť vykonávanie preventívnych opatrení, a to najmä v súvislosti so zalesňovaním a opätovným zalesňovaním horských oblastí, ochranou mokradí a súvisiacich ekosystémov. Zároveň je potrebné informovať a zapojiť občiansku spoločnosť, pretože to umožní jednoduchšie uplatňovanie preventívnych opatrení.

3.6   Opatrenia na prevenciu požiarov

| 3.6.1 | Politiky v oblasti prevencie sa musia zintenzívniť. Hoci prevencia je v zásade úlohou členských štátov, Spoločenstvo im môže pomôcť predchádzať katastrofám, vrátane lesných požiarov, a znižovať ich následky. |
| --- | --- |

3.6.1

Politiky v oblasti prevencie sa musia zintenzívniť. Hoci prevencia je v zásade úlohou členských štátov, Spoločenstvo im môže pomôcť predchádzať katastrofám, vrátane lesných požiarov, a znižovať ich následky.

| 3.6.2 | Spoločenstvo by malo ďalej zvážiť opatrenia zamerané na zvyšovanie povedomia verejnosti až po územné riadenie. Takéto opatrenia môžu mať aj ďalšie pozitívne účinky, ako napríklad pomáhať pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

3.6.2

Spoločenstvo by malo ďalej zvážiť opatrenia zamerané na zvyšovanie povedomia verejnosti až po územné riadenie. Takéto opatrenia môžu mať aj ďalšie pozitívne účinky, ako napríklad pomáhať pri prispôsobovaní sa klimatickým zmenám.

| 3.6.3 | Mal by sa zvoliť integrovaný prístup, pričom je potrebné brať do úvahy spôsoby, akými sa jednotlivé sektory navzájom ovplyvňujú. Mestský rozvoj, zasahujúci do oblastí tradične zameraných na lesné hospodárstvo, nielen že zvyšuje riziko požiarov, a tým aj deštrukciu životného prostredia, ale môže tiež znamenať, že skôr by malo dochádzať k evakuácii obyvateľstva ako strate lesov. |
| --- | --- |

3.6.3

Mal by sa zvoliť integrovaný prístup, pričom je potrebné brať do úvahy spôsoby, akými sa jednotlivé sektory navzájom ovplyvňujú. Mestský rozvoj, zasahujúci do oblastí tradične zameraných na lesné hospodárstvo, nielen že zvyšuje riziko požiarov, a tým aj deštrukciu životného prostredia, ale môže tiež znamenať, že skôr by malo dochádzať k evakuácii obyvateľstva ako strate lesov.

| 3.6.4 | Viaceré finančné nástroje EÚ určené na pomoc úsiliu členských štátov v oblasti prevencie by mali byť zrevidované a zaktualizované, a to s cieľom prispôsobiť ich súčasnej situácii, ale aj nájsť synergie medzi rozdielnymi nástrojmi a tým efektívnejšie ochraňovať ľudské životy, životné prostredie a kultúrne dedičstvo. V prípadoch, kedy sa fondy Spoločenstva využívajú na obnovu po lesných požiaroch alebo na zalesňovanie a opätovné zalesňovanie, by mali byť členské štáty povinné preukázať, že implementujú dôkladné protipožiarne opatrenia. |
| --- | --- |

3.6.4

Viaceré finančné nástroje EÚ určené na pomoc úsiliu členských štátov v oblasti prevencie by mali byť zrevidované a zaktualizované, a to s cieľom prispôsobiť ich súčasnej situácii, ale aj nájsť synergie medzi rozdielnymi nástrojmi a tým efektívnejšie ochraňovať ľudské životy, životné prostredie a kultúrne dedičstvo. V prípadoch, kedy sa fondy Spoločenstva využívajú na obnovu po lesných požiaroch alebo na zalesňovanie a opätovné zalesňovanie, by mali byť členské štáty povinné preukázať, že implementujú dôkladné protipožiarne opatrenia.

| 3.6.5 | Komisia by mala aj naďalej podporovať výmenu informácií a skúseností medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby sa osvedčené postupy všeobecne rozšírili. Mali by sa brať do úvahy rozdiely v jednotlivých krajinách a zintenzívniť činnosť v regionálnych skupinách. |
| --- | --- |

3.6.5

Komisia by mala aj naďalej podporovať výmenu informácií a skúseností medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby sa osvedčené postupy všeobecne rozšírili. Mali by sa brať do úvahy rozdiely v jednotlivých krajinách a zintenzívniť činnosť v regionálnych skupinách.

| 3.6.6 | Preventívne opatrenia by mali tiež obsahovať právne ustanovenia týkajúce sa občianskej a trestnej zodpovednosti osôb, ktoré spôsobia požiar, či už úmyselne alebo neúmyselne. |
| --- | --- |

3.6.6

Preventívne opatrenia by mali tiež obsahovať právne ustanovenia týkajúce sa občianskej a trestnej zodpovednosti osôb, ktoré spôsobia požiar, či už úmyselne alebo neúmyselne.

4.   Civilná ochrana

| 4.1 | EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že do Lisabonskej zmluvy (9) bol začlenený nový článok 176, v ktorom sa civilná ochrana upravuje ako systém spolupráce medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť efektívnosť systémov na predchádzanie prírodným katastrofám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a na ochranu pred nimi. Je potrebné zdôrazniť, že táto činnosť má zacieľ pomôcť členským štátom ako aj uľahčiť zosúladenie činností, ktoré EÚ realizuje v medzinárodnom meradle. |
| --- | --- |

4.1

EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že do Lisabonskej zmluvy (9) bol začlenený nový článok 176, v ktorom sa civilná ochrana upravuje ako systém spolupráce medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť efektívnosť systémov na predchádzanie prírodným katastrofám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a na ochranu pred nimi. Je potrebné zdôrazniť, že táto činnosť má zacieľ pomôcť členským štátom ako aj uľahčiť zosúladenie činností, ktoré EÚ realizuje v medzinárodnom meradle.

| 4.2 | Rámec upravujúci činnosť civilnej ochrany pozostáva z dvoch nástrojov: mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a finančný nástroj civilnej ochrany (10). Monitorovacie a informačné stredisko pre mechanizmus civilnej ochrany sídli pri Európskej komisii a funguje nepretržite. Má k dispozícii databázu údajov o útvaroch civilnej ochrany v jednotlivých členských štátoch, ako aj veľmi užitočné informácie z vojenských databáz. Toto stredisko tiež riadi programy Spoločenstva v oblasti prípravy, vrátane školiacich programov a cvičení. |
| --- | --- |

4.2

Rámec upravujúci činnosť civilnej ochrany pozostáva z dvoch nástrojov: mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a finančný nástroj civilnej ochrany (10). Monitorovacie a informačné stredisko pre mechanizmus civilnej ochrany sídli pri Európskej komisii a funguje nepretržite. Má k dispozícii databázu údajov o útvaroch civilnej ochrany v jednotlivých členských štátoch, ako aj veľmi užitočné informácie z vojenských databáz. Toto stredisko tiež riadi programy Spoločenstva v oblasti prípravy, vrátane školiacich programov a cvičení.

| 4.3 | Skúsenosti nadobudnuté za posledných pár rokov poukázali na to, aká dôležitá je koordinačná práca tohto strediska – preukázalo sa to nedávno pri požiaroch v Grécku. Stále však ešte existuje priestor pre zlepšenie, a práve preto EHSV žiadal o zvýšenie svojho rozpočtu, aby mal k dispozícii viac kvalitnejších zdrojov pre svoju prácu. Monitorovacie a informačné stredisko by sa malo stať skutočným riadiacim strediskom s väčším počtom zamestnancov, aby mohlo aktívne predvídať krízový vývoj, monitorovať priebeh katastrof, organizovať prípravnú činnosť, ako aj umožniť a koordinovať pomocné zásahy civilnej ochrany EÚ v rámci Európskej únie aj mimo nej. |
| --- | --- |

4.3

Skúsenosti nadobudnuté za posledných pár rokov poukázali na to, aká dôležitá je koordinačná práca tohto strediska – preukázalo sa to nedávno pri požiaroch v Grécku. Stále však ešte existuje priestor pre zlepšenie, a práve preto EHSV žiadal o zvýšenie svojho rozpočtu, aby mal k dispozícii viac kvalitnejších zdrojov pre svoju prácu. Monitorovacie a informačné stredisko by sa malo stať skutočným riadiacim strediskom s väčším počtom zamestnancov, aby mohlo aktívne predvídať krízový vývoj, monitorovať priebeh katastrof, organizovať prípravnú činnosť, ako aj umožniť a koordinovať pomocné zásahy civilnej ochrany EÚ v rámci Európskej únie aj mimo nej.

| 4.4 | Aby bolo možné dosiahnuť lepšiu pripravenosť na veľké katastrofy, je potrebné zintenzívniť úsilie EÚ v oblasti školenia a cvičení civilnej ochrany. Najlepšie to možno dosiahnuť vytvorením Európskeho vzdelávacieho inštitútu civilnej ochrany, ktorý by prepojil odborné strediská v jednotlivých štátoch. Návrh na vytvorenie takejto štruktúrovanej siete by mali inštitúcie EÚ bezodkladne preskúmať. |
| --- | --- |

4.4

Aby bolo možné dosiahnuť lepšiu pripravenosť na veľké katastrofy, je potrebné zintenzívniť úsilie EÚ v oblasti školenia a cvičení civilnej ochrany. Najlepšie to možno dosiahnuť vytvorením Európskeho vzdelávacieho inštitútu civilnej ochrany, ktorý by prepojil odborné strediská v jednotlivých štátoch. Návrh na vytvorenie takejto štruktúrovanej siete by mali inštitúcie EÚ bezodkladne preskúmať.

| 4.5 | V prípade väčšiny prírodných katastrof v Európe existuje systém včasného varovania, ale absencia takéhoto systému pre prílivové vlny tsunami je výrazným nedostatkom. Značne znepokojuje aj skutočnosť, že neexistujú spoločné výstražné systémy a protokoly, a to v súvislosti s rastúcou mobilitou občanov po celej Európe a tretích krajinách. |
| --- | --- |

4.5

V prípade väčšiny prírodných katastrof v Európe existuje systém včasného varovania, ale absencia takéhoto systému pre prílivové vlny tsunami je výrazným nedostatkom. Značne znepokojuje aj skutočnosť, že neexistujú spoločné výstražné systémy a protokoly, a to v súvislosti s rastúcou mobilitou občanov po celej Európe a tretích krajinách.

| 4.6 | Zlepšenia, ktoré uskutočnila Komisia v roku 2005 pomohli zefektívniť mechanizmus civilnej ochrany v EÚ a umožnili mu konať ako nástroj medziregionálnej a medzinárodnej solidarity. Preto by sa mali bez váhania použiť akékoľvek prostriedky na zabezpečenie čo najrýchlejšej a najefektívnejšej reakcie na všetky druhy katastrof. K tomu sú potrebné vopred stanovené postupy alebo plány pomoci, ktoré musia byť preverené v simulačných scenároch a adekvátne prispôsobené skúsenostiam, ktoré boli získané na základe týchto simulácií alebo skutočných zásahov. |
| --- | --- |

4.6

Zlepšenia, ktoré uskutočnila Komisia v roku 2005 pomohli zefektívniť mechanizmus civilnej ochrany v EÚ a umožnili mu konať ako nástroj medziregionálnej a medzinárodnej solidarity. Preto by sa mali bez váhania použiť akékoľvek prostriedky na zabezpečenie čo najrýchlejšej a najefektívnejšej reakcie na všetky druhy katastrof. K tomu sú potrebné vopred stanovené postupy alebo plány pomoci, ktoré musia byť preverené v simulačných scenároch a adekvátne prispôsobené skúsenostiam, ktoré boli získané na základe týchto simulácií alebo skutočných zásahov.

| 4.7 | V rámci týchto plánov musia byť k dispozícii satelitné komunikačné prostriedky, aktuálne mapy a udržateľné zdroje, aby bola dosiahnutá uspokojivá koordinácia. EÚ by mala disponovať všetkými týmito zásahovými prostriedkami. Plány by mali stanoviť určitý štandard, ktorý posilní solidaritu a efektívnosť na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

4.7

V rámci týchto plánov musia byť k dispozícii satelitné komunikačné prostriedky, aktuálne mapy a udržateľné zdroje, aby bola dosiahnutá uspokojivá koordinácia. EÚ by mala disponovať všetkými týmito zásahovými prostriedkami. Plány by mali stanoviť určitý štandard, ktorý posilní solidaritu a efektívnosť na medzinárodnej úrovni.

| 4.8 | Prepracovaná podoba mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany stanovuje vytvorenie útvarov civilnej ochrany v jednotlivých členských štátoch zložených z vnútroštátnych zdrojov. Prispelo by to k vytvoreniu jednotky rýchleho nasadenia EÚ v prípade rozsiahlej katastrofy. Členské štáty by mali bezodkladne vybudovať a vycvičiť takéto útvary, a to najmä v oblasti požiarnej ochrany. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli tieto útvary schopné rýchleho nasadenia v prípade aktivácie mechanizmu Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.8

Prepracovaná podoba mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany stanovuje vytvorenie útvarov civilnej ochrany v jednotlivých členských štátoch zložených z vnútroštátnych zdrojov. Prispelo by to k vytvoreniu jednotky rýchleho nasadenia EÚ v prípade rozsiahlej katastrofy. Členské štáty by mali bezodkladne vybudovať a vycvičiť takéto útvary, a to najmä v oblasti požiarnej ochrany. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby boli tieto útvary schopné rýchleho nasadenia v prípade aktivácie mechanizmu Spoločenstva.

| 4.9 | Nedávne katastrofy poukázali na to, že aj napriek solidarite EÚ nie sú zmobilizované zdroje vždy dostačujúce. Teraz je nevyhnutné vypracovať analýzu na základe konkrétnych prípadov s cieľom odhaliť existujúce nedostatky. Keď takéto hodnotenie preukáže, že určité zdroje nie sú v EÚ dostupné v dostatočnej miere alebo, že vytvorenie európskych záložných zdrojov civilnej ochrany bude prínosom v zmysle účinnosti a nákladovej efektívnosti, mala by EÚ európske záložné zdroje vybudovať. |
| --- | --- |

4.9

Nedávne katastrofy poukázali na to, že aj napriek solidarite EÚ nie sú zmobilizované zdroje vždy dostačujúce. Teraz je nevyhnutné vypracovať analýzu na základe konkrétnych prípadov s cieľom odhaliť existujúce nedostatky. Keď takéto hodnotenie preukáže, že určité zdroje nie sú v EÚ dostupné v dostatočnej miere alebo, že vytvorenie európskych záložných zdrojov civilnej ochrany bude prínosom v zmysle účinnosti a nákladovej efektívnosti, mala by EÚ európske záložné zdroje vybudovať.

| 4.10 | Ďalej musia byť hodnotiace tímy a koordinátori Únie konzultovaní v otázke obnovy príslušnej oblasti, pretože ich odborné znalosti budú pri revitalizácii užitočné. Pomôže to predchádzať špekuláciám, ku ktorým nanešťastie po niektorých požiaroch dochádza. |
| --- | --- |

4.10

Ďalej musia byť hodnotiace tímy a koordinátori Únie konzultovaní v otázke obnovy príslušnej oblasti, pretože ich odborné znalosti budú pri revitalizácii užitočné. Pomôže to predchádzať špekuláciám, ku ktorým nanešťastie po niektorých požiaroch dochádza.

| 4.11 | Pri zásahoch v štátoch, ktoré nie sú členmi EÚ musia byť opatrenia vykonané v rámci mechanizmu považované za pevnú súčasť zahraničnej politiky EÚ a humanitárnej pomoci a brané ako znak bezprostrednej solidarity Únie s postihnutými krajinami. |
| --- | --- |

4.11

Pri zásahoch v štátoch, ktoré nie sú členmi EÚ musia byť opatrenia vykonané v rámci mechanizmu považované za pevnú súčasť zahraničnej politiky EÚ a humanitárnej pomoci a brané ako znak bezprostrednej solidarity Únie s postihnutými krajinami.

| 4.12 | Nakoniec je tiež potrebné stanoviť úlohu, ktorú by mali v rámci spolupráce humanitárne organizácie zohrávať v civilnej ochrane. Činnosť mimo EÚ musí byť koordinovaná s partnermi humanitárnej pomoci, ako napríklad OSN, Červený kríž/Červený polmesiac, medzinárodné a mimovládne organizácie, ktorí fungujú na základe špeciálnych mandátov. |
| --- | --- |

4.12

Nakoniec je tiež potrebné stanoviť úlohu, ktorú by mali v rámci spolupráce humanitárne organizácie zohrávať v civilnej ochrane. Činnosť mimo EÚ musí byť koordinovaná s partnermi humanitárnej pomoci, ako napríklad OSN, Červený kríž/Červený polmesiac, medzinárodné a mimovládne organizácie, ktorí fungujú na základe špeciálnych mandátov.

5.   Zodpovednosť voči životnému prostrediu

| 5.1 | Je potrebné pripomenúť, že legislatíva v oblasti prevencie nemala želaný účinok v prípade škôd spôsobených prírodnými katastrofami. Pri vytváraní právneho systému pre zodpovednosť voči životnému prostrediu (11) došlo k značnému oneskoreniu a trestnoprávne predpisy v oblasti životného prostredia (12) sú ešte stále len vo forme druhého návrhu. |
| --- | --- |

5.1

Je potrebné pripomenúť, že legislatíva v oblasti prevencie nemala želaný účinok v prípade škôd spôsobených prírodnými katastrofami. Pri vytváraní právneho systému pre zodpovednosť voči životnému prostrediu (11) došlo k značnému oneskoreniu a trestnoprávne predpisy v oblasti životného prostredia (12) sú ešte stále len vo forme druhého návrhu.

| 5.2 | Zákony v jednotlivých štátoch sa v tejto oblasti odlišujú, čo môže poškodiť príslušnú legislatívu. V skutočnosti na úrovni EÚ neexistuje zosúladenie zodpovednosti voči životnému prostrediu a ani žiadne zovšeobecnené ustanovenia pre nápravu alebo vyčistenie oblastí zasiahnutých prírodnými katastrofami a nie je to v kompetencii práva EÚ. Okrem toho, zásada „znečisťovateľ platí“ nie je uplatniteľná v mnohých regiónoch EÚ. |
| --- | --- |

5.2

Zákony v jednotlivých štátoch sa v tejto oblasti odlišujú, čo môže poškodiť príslušnú legislatívu. V skutočnosti na úrovni EÚ neexistuje zosúladenie zodpovednosti voči životnému prostrediu a ani žiadne zovšeobecnené ustanovenia pre nápravu alebo vyčistenie oblastí zasiahnutých prírodnými katastrofami a nie je to v kompetencii práva EÚ. Okrem toho, zásada „znečisťovateľ platí“ nie je uplatniteľná v mnohých regiónoch EÚ.

| 5.3 | K tomu sa môžu pridružiť aj iné faktory, ako napríklad to, že určité druhy škôd môžu zasiahnuť viac krajín, čo znamená, že sa pritom uplatňujú rôzne právne systémy. Oddelenie príslušných orgánov, od miestnej až po národnú úroveň, je tiež závažným problémom, pretože spôsobuje konflikty pri uplatňovaní zodpovednosti vzhľadom na skutočnosť, že tieto orgány môžu byť tiež zapojené do nápravy. |
| --- | --- |

5.3

K tomu sa môžu pridružiť aj iné faktory, ako napríklad to, že určité druhy škôd môžu zasiahnuť viac krajín, čo znamená, že sa pritom uplatňujú rôzne právne systémy. Oddelenie príslušných orgánov, od miestnej až po národnú úroveň, je tiež závažným problémom, pretože spôsobuje konflikty pri uplatňovaní zodpovednosti vzhľadom na skutočnosť, že tieto orgány môžu byť tiež zapojené do nápravy.

| 5.4 | Rozsah právnych predpisov v oblasti zodpovednosti stanovený smernicou sa zameriava na prevenciu alebo nápravu škôd na životnom prostredí, a to na základe platných právnych predpisov EÚ týkajúcich sa biodiverzity, znečistenia vôd a pôdy, ktoré je do značnej miery, avšak nie výlučne, definované na základe existujúcich právnych predpisov Spoločenstva. Preto je potrebné zdôrazniť, že len neplnenie platných právnych predpisov, ktoré sú uvedené v prílohe III smernice by malo podliehať uplatňovaniu zodpovednosti voči pôvodcovi škôd. |
| --- | --- |

5.4

Rozsah právnych predpisov v oblasti zodpovednosti stanovený smernicou sa zameriava na prevenciu alebo nápravu škôd na životnom prostredí, a to na základe platných právnych predpisov EÚ týkajúcich sa biodiverzity, znečistenia vôd a pôdy, ktoré je do značnej miery, avšak nie výlučne, definované na základe existujúcich právnych predpisov Spoločenstva. Preto je potrebné zdôrazniť, že len neplnenie platných právnych predpisov, ktoré sú uvedené v prílohe III smernice by malo podliehať uplatňovaniu zodpovednosti voči pôvodcovi škôd.

| 5.5 | Prvý systém zodpovednosti sa vzťahuje na nebezpečné alebo potenciálne nebezpečné pracovné činnosti uvedené v prílohe III smernice. Ide najmä o poľnohospodársku a priemyselnú činnosť, ktorá si vyžaduje povolenie v súlade so smernicou o integrovanej prevencii a kontrole znečistenia, ďalej činnosti, ktoré do vody alebo do vzduchu vypúšťajú ťažké kovy, zariadenia vyrábajúce nebezpečné chemické látky, činnosť spojená s riadením odpadu (vrátane skládok a spaľovní) a činnosť týkajúca sa geneticky modifikovaných organizmov a mikroorganizmov. Na základe tohto systému môže byť prevádzkovateľ zodpovedný aj keď nejde o jeho pochybenie. Druhý systém zodpovednosti sa vzťahuje na všetky pracovné činnosti iné ako činnosti uvedené v prílohe III smernice, ale len v prípade poškodenia, alebo hroziaceho poškodenia, druhov alebo prírodných lokalít chránených právnymi predpismi Spoločenstva. Na základe tohto systému bude prevádzkovateľ zodpovedný len v prípade, keď k poškodeniu došlo jeho chybou alebo nedbalosťou. Smernica tiež stanovuje určité výnimky zo zodpovednosti voči životnému prostrediu. |
| --- | --- |

5.5

Prvý systém zodpovednosti sa vzťahuje na nebezpečné alebo potenciálne nebezpečné pracovné činnosti uvedené v prílohe III smernice. Ide najmä o poľnohospodársku a priemyselnú činnosť, ktorá si vyžaduje povolenie v súlade so smernicou o integrovanej prevencii a kontrole znečistenia, ďalej činnosti, ktoré do vody alebo do vzduchu vypúšťajú ťažké kovy, zariadenia vyrábajúce nebezpečné chemické látky, činnosť spojená s riadením odpadu (vrátane skládok a spaľovní) a činnosť týkajúca sa geneticky modifikovaných organizmov a mikroorganizmov. Na základe tohto systému môže byť prevádzkovateľ zodpovedný aj keď nejde o jeho pochybenie. Druhý systém zodpovednosti sa vzťahuje na všetky pracovné činnosti iné ako činnosti uvedené v prílohe III smernice, ale len v prípade poškodenia, alebo hroziaceho poškodenia, druhov alebo prírodných lokalít chránených právnymi predpismi Spoločenstva. Na základe tohto systému bude prevádzkovateľ zodpovedný len v prípade, keď k poškodeniu došlo jeho chybou alebo nedbalosťou. Smernica tiež stanovuje určité výnimky zo zodpovednosti voči životnému prostrediu.

| 5.6 | Existujú dva spôsoby, ktorými možno škodu odstrániť: buď môže prevádzkovateľ uplatniť potrebné nápravné opatrenia, v tom prípade ich bude financovať samotný prevádzkovateľ, alebo príslušný orgán môže uplatnením opatrení poveriť tretiu stranu a náklady požadovať od pôvodcu škody. V záujme väčšej efektívnosti je tiež možné kombinovať oba tieto prístupy. |
| --- | --- |

5.6

Existujú dva spôsoby, ktorými možno škodu odstrániť: buď môže prevádzkovateľ uplatniť potrebné nápravné opatrenia, v tom prípade ich bude financovať samotný prevádzkovateľ, alebo príslušný orgán môže uplatnením opatrení poveriť tretiu stranu a náklady požadovať od pôvodcu škody. V záujme väčšej efektívnosti je tiež možné kombinovať oba tieto prístupy.

| 5.7 | V prípade, že za škodu je zodpovedných viac strán, smernica prenecháva členským štátom, aby rozhodli ako rozdeliť náklady, pričom dvoma základnými možnosťami sú buď spoločná a nerozdielna zodpovednosť alebo rozdelená zodpovednosť. Hoci zámerom tohto duálneho systému je zjednodušiť prispôsobenie právnych systémov členských štátov, napriek tomu by bolo vhodné pripomenúť, že stanovenie podielu škody na životnom prostredí je veľmi ťažké, preto je tento systém ťažko uplatniteľný v praxi. |
| --- | --- |

5.7

V prípade, že za škodu je zodpovedných viac strán, smernica prenecháva členským štátom, aby rozhodli ako rozdeliť náklady, pričom dvoma základnými možnosťami sú buď spoločná a nerozdielna zodpovednosť alebo rozdelená zodpovednosť. Hoci zámerom tohto duálneho systému je zjednodušiť prispôsobenie právnych systémov členských štátov, napriek tomu by bolo vhodné pripomenúť, že stanovenie podielu škody na životnom prostredí je veľmi ťažké, preto je tento systém ťažko uplatniteľný v praxi.

| 5.8 | Nakoniec by bolo potrebné zdôrazniť, že požiadavka finančného zabezpečenia pre prevádzkovateľov, ktorí podliehajú právnym predpisom v oblasti vodných zdrojov, pôdy a biodiverzity pomôže zefektívniť nápravu, pričom sa vyhne negatívnym dôsledkom v prípade nesolventnosti. |
| --- | --- |

5.8

Nakoniec by bolo potrebné zdôrazniť, že požiadavka finančného zabezpečenia pre prevádzkovateľov, ktorí podliehajú právnym predpisom v oblasti vodných zdrojov, pôdy a biodiverzity pomôže zefektívniť nápravu, pričom sa vyhne negatívnym dôsledkom v prípade nesolventnosti.

V Bruseli 13. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom.

1

(2)  Predtým existoval akčný plán v oblasti civilnej ochrany vytvorený rozhodnutím Rady 1999/847/ES z 9.12.1999 a reformovaný nariadením Rady 2005/52 zo 6.4.2005. Návrh rozhodnutia Rady ktorým sa ustanovuje mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (rekodifikácia) bol schválený 8. novembra 2007.

2

(3)  Stanovisko CESE 578/2003, Ú. v. ES C 221, 3.9.2003,s. 16-22.

3

(4)  KOM (2007) 414 v konečnom znení – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Riešenie problému nedostatku vody a súch v Európskej únii.

4

(5)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 72 a nasl.

5

(6)  Oznámenie o manažmente rizík povodní – Prevencia, ochrana a zmiernenie škôd po povodniach KOM (2004) 472 v konečnom znení, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005, s.35;

6

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o posúdení povodní a povodňovom manažmente, KOM (2006 15 v konečnom znení z 18.1.2006;

Smernica 2007/60/8ES Európskeho parlamentu a Rady z 23.10.2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík, Ú. v. EÚ C 195, 18.8. 2006, s.37.

(7)  Medzivládny panel o klimatických zmenách (IPCC) – správa pracovnej skupiny II na tému „Následky, adaptácia a náchylnosť“.

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou 6.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 306 zo 17. decembra 2007.

9

(10)  Niektoré členské štáty majú okrem toho inštitúcie zaoberajúce sa výskumom katastrof a informovaním o nich, ktoré majú v rámci prevencie veľký význam.

10

(11)  Smernica o zodpovednosti voči životnému prostrediu v zmysle prevencie a nápravy škôd na životnom prostredí.

11

(12)  Prvý návrh nariadenia z roku 2001 bol stiahnutý Radou. Neskôr, bol EHSV opäť konzultovaný na tému nového návrhu (KOM(2007) 51 v konečnom znení – 2007/0022 COD), v ktorom bol obhajovaný rozsudok Súdneho dvora z 13. septembra 2005, potvrdený ďalším rozsudkom z 27. októbra 2007 o právomoci Komisie pri prijímaní právnych predpisov v oblasti trestných činov týkajúcich sa životného prostredia.

12

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/70

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2008/C 204/16)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 21. februára 2008. Spravodajkyňou bola pani Roksandić, pomocným spravodajcom bol pán Almeida Freire.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 118 hlasmi za, pričom 56 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebol v súvislosti s navrhovanou smernicou o „sankciách voči zamestnávateľom osôb tretích krajín bez legálneho povolenia na pobyt“ požiadaný o vypracovanie stanoviska, hoci v úvode smernice sa uvádza opak. Navrhovaná smernica za normálnych okolností nepatrí medzi témy, pri ktorých sú príslušné orgány povinné vyžiadať si stanovisko výboru, no výbor zastáva názor, že v takýchto a podobných prípadoch je nevyhnutné požiadať o stanovisko zástupcov organizácií občianskej spoločnosti, pretože sa týkajú právnej úpravy kľúčových oblastí, ktoré nespadajú len pod oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ale majú aj vplyv na zamestnanosť a sociálnu politiku. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebol v súvislosti s navrhovanou smernicou o „sankciách voči zamestnávateľom osôb tretích krajín bez legálneho povolenia na pobyt“ požiadaný o vypracovanie stanoviska, hoci v úvode smernice sa uvádza opak. Navrhovaná smernica za normálnych okolností nepatrí medzi témy, pri ktorých sú príslušné orgány povinné vyžiadať si stanovisko výboru, no výbor zastáva názor, že v takýchto a podobných prípadoch je nevyhnutné požiadať o stanovisko zástupcov organizácií občianskej spoločnosti, pretože sa týkajú právnej úpravy kľúčových oblastí, ktoré nespadajú len pod oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ale majú aj vplyv na zamestnanosť a sociálnu politiku.

| 1.2 | EHSV sa rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy k tomuto návrhu smernice. Výbor zastáva názor, že organizovaná občianska spoločnosť a najmä sociálni partneri musia zohrávať pri implementácii smernice Európskej komisie, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt, rozhodujúcu úlohu. |
| --- | --- |

1.2

EHSV sa rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy k tomuto návrhu smernice. Výbor zastáva názor, že organizovaná občianska spoločnosť a najmä sociálni partneri musia zohrávať pri implementácii smernice Európskej komisie, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt, rozhodujúcu úlohu.

| 1.3 | Vo svojich doterajších stanoviskách (1) výbor upozornil na potrebu koordinovaného postupu pri vytváraní príležitostí pre legálne prisťahovalectvo a tiež na potrebu opatrení zameraných na príčiny „neriadeného“ prisťahovalectva. |
| --- | --- |

1.3

Vo svojich doterajších stanoviskách (1) výbor upozornil na potrebu koordinovaného postupu pri vytváraní príležitostí pre legálne prisťahovalectvo a tiež na potrebu opatrení zameraných na príčiny „neriadeného“ prisťahovalectva.

| 1.4 | Výbor schvaľuje návrh smernice, pretože presadzuje rešpektovanie ľudských práv v praxi. No výbor vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o obsah navrhovanej smernice, o termín, v ktorom bola vypracovaná ako aj o poradie schválenia legislatívnych návrhov. Zamestnávanie nelegálnych prisťahovalcov je otázkou, ktorá priamo súvisí s fungovaním trhu práce a s nelegálnym zamestnaním vo všeobecnosti, a preto ho nemožno zakázať len prostredníctvom sankcií voči zamestnávateľom. |
| --- | --- |

1.4

Výbor schvaľuje návrh smernice, pretože presadzuje rešpektovanie ľudských práv v praxi. No výbor vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o obsah navrhovanej smernice, o termín, v ktorom bola vypracovaná ako aj o poradie schválenia legislatívnych návrhov. Zamestnávanie nelegálnych prisťahovalcov je otázkou, ktorá priamo súvisí s fungovaním trhu práce a s nelegálnym zamestnaním vo všeobecnosti, a preto ho nemožno zakázať len prostredníctvom sankcií voči zamestnávateľom.

| 1.5 | Vzhľadom na súvislosti medzi dvomi rôznymi oblasťami práce Európskej komisie, ktoré sa vzťahujú na prisťahovalectvo na úrovni EÚ, najmä oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti na jednej strane a zamestnanosti a sociálnej politiky na strane druhej, výbor poukazuje na dôležitosť harmonizácie existujúcich právnych predpisov EÚ s právnymi predpismi o legálnom a nelegálnom prisťahovalectve, ktoré sa momentálne pripravuje. Výbor sa nazdáva, že problém nelegálneho prisťahovalectva nemožno vyriešiť jednoducho zavretím hraníc a uplatnením nátlakových opatrení. |
| --- | --- |

1.5

Vzhľadom na súvislosti medzi dvomi rôznymi oblasťami práce Európskej komisie, ktoré sa vzťahujú na prisťahovalectvo na úrovni EÚ, najmä oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti na jednej strane a zamestnanosti a sociálnej politiky na strane druhej, výbor poukazuje na dôležitosť harmonizácie existujúcich právnych predpisov EÚ s právnymi predpismi o legálnom a nelegálnom prisťahovalectve, ktoré sa momentálne pripravuje. Výbor sa nazdáva, že problém nelegálneho prisťahovalectva nemožno vyriešiť jednoducho zavretím hraníc a uplatnením nátlakových opatrení.

| 1.6 | Je naliehavo potrebné upraviť právnymi predpismi legálnu migráciu v rámci EÚ a legálne prisťahovalectvo do EÚ, podobne ako aj boj proti nelegálnemu zamestnávaniu. Výbor odporúča, aby Komisia dôkladne preskúmala možnosť boja proti nelegálnemu zamestnávaniu. |
| --- | --- |

1.6

Je naliehavo potrebné upraviť právnymi predpismi legálnu migráciu v rámci EÚ a legálne prisťahovalectvo do EÚ, podobne ako aj boj proti nelegálnemu zamestnávaniu. Výbor odporúča, aby Komisia dôkladne preskúmala možnosť boja proti nelegálnemu zamestnávaniu.

| 1.7 | Medzinárodné skúsenosti ukazujú, že najúčinnejším spôsobom, ako bojovať proti nelegálnej práci, je konať simultánne vo viacerých rovinách. Preto zároveň so zavedením možnosti legálneho prisťahovalectva pre pracovníkov v hospodárskych odvetviach, v ktorých pracuje najviac nelegálnych prisťahovalcov, treba uskutočniť aj informačnú a vzdelávaciu kampaň, ktorá by ukázala dôsledky nelegálneho zamestnávania. Politika sankcií voči zamestnávateľom by mala mať jednotnú podobu, bez ohľadu na štátnu príslušnosť nelegálne zamestnaného pracovníka. Preto by navrhovaná smernica mala byť súčasťou rozsiahlejšieho balíka opatrení zameraného na boj proti nelegálnej práci, aj medzi nelegálnymi prisťahovalcami, a nie základným nástrojom, ktorý navrhla Komisia. |
| --- | --- |

1.7

Medzinárodné skúsenosti ukazujú, že najúčinnejším spôsobom, ako bojovať proti nelegálnej práci, je konať simultánne vo viacerých rovinách. Preto zároveň so zavedením možnosti legálneho prisťahovalectva pre pracovníkov v hospodárskych odvetviach, v ktorých pracuje najviac nelegálnych prisťahovalcov, treba uskutočniť aj informačnú a vzdelávaciu kampaň, ktorá by ukázala dôsledky nelegálneho zamestnávania. Politika sankcií voči zamestnávateľom by mala mať jednotnú podobu, bez ohľadu na štátnu príslušnosť nelegálne zamestnaného pracovníka. Preto by navrhovaná smernica mala byť súčasťou rozsiahlejšieho balíka opatrení zameraného na boj proti nelegálnej práci, aj medzi nelegálnymi prisťahovalcami, a nie základným nástrojom, ktorý navrhla Komisia.

| 1.8 | Výbor zdôrazňuje dôležitosť efektívnej implementácie smernice v členských štátoch, čo však nebude ľahké, pretože: i) kontrolné orgány nemajú dostatok kvalifikovaných pracovníkov, ii) existujú ťažkosti pri rozdeľovaní právomocí medzi jednotlivé orgány, iii) počet podnikov, v ktorých sa má vykonať kontrola, je veľký. |
| --- | --- |

1.8

Výbor zdôrazňuje dôležitosť efektívnej implementácie smernice v členských štátoch, čo však nebude ľahké, pretože: i) kontrolné orgány nemajú dostatok kvalifikovaných pracovníkov, ii) existujú ťažkosti pri rozdeľovaní právomocí medzi jednotlivé orgány, iii) počet podnikov, v ktorých sa má vykonať kontrola, je veľký.

| 1.9 | Výbor zastáva názor, že by sa mali upevniť návrhy v smernici, ktoré by mali priaznivé dôsledky v praktickom živote. Zmeny a doplnenia, ktoré navrhol výbor, sú uvedené v časti „Konkrétne pripomienky“ a zameriavajú sa na zabezpečenie primeranejšieho rozdelenia právomocí, ako aj na zlepšenie situácie pracovníkov bez pracovného povolenia. Ak by boli tieto návrhy zamietnuté, je možné, že by to viedlo k ešte väčšiemu vykorisťovaniu týchto pracovníkov. |
| --- | --- |

1.9

Výbor zastáva názor, že by sa mali upevniť návrhy v smernici, ktoré by mali priaznivé dôsledky v praktickom živote. Zmeny a doplnenia, ktoré navrhol výbor, sú uvedené v časti „Konkrétne pripomienky“ a zameriavajú sa na zabezpečenie primeranejšieho rozdelenia právomocí, ako aj na zlepšenie situácie pracovníkov bez pracovného povolenia. Ak by boli tieto návrhy zamietnuté, je možné, že by to viedlo k ešte väčšiemu vykorisťovaniu týchto pracovníkov.

2.   Úvod

| 2.1 | Navrhovaná smernica je jedným z viacerých legislatívnych návrhov, ktoré predkladá Európska komisia v súlade so svojimi oznámeniami o pláne politiky pre legálnu migráciu z roku 2005 (2) a prioritách politiky boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu štátnych príslušníkov tretích krajín (júl 2006) (3). V týchto oznámeniach Komisia navrhla bojovať proti faktorom podporujúcim nelegálne prisťahovalectvo do EÚ, pričom najdôležitejším z nich je možnosť nájsť si prácu. Členské štáty majú zaviesť podobné sankcie voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín a účinne ich implementovať. Európska rada schválila návrh (4) Komisie v decembri 2006. |
| --- | --- |

2.1

Navrhovaná smernica je jedným z viacerých legislatívnych návrhov, ktoré predkladá Európska komisia v súlade so svojimi oznámeniami o pláne politiky pre legálnu migráciu z roku 2005 (2) a prioritách politiky boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu štátnych príslušníkov tretích krajín (júl 2006) (3). V týchto oznámeniach Komisia navrhla bojovať proti faktorom podporujúcim nelegálne prisťahovalectvo do EÚ, pričom najdôležitejším z nich je možnosť nájsť si prácu. Členské štáty majú zaviesť podobné sankcie voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín a účinne ich implementovať. Európska rada schválila návrh (4) Komisie v decembri 2006.

| 2.2 | Po návrhu smernice nasledovali v roku 2007 tieto dokumenty:






  — | oznámenie Komisie o okružnej migrácii a partnerstvách v oblasti mobility medzi Európskou úniou a tretími krajinami (5) |
| --- | --- | --- |

2.2

Po návrhu smernice nasledovali v roku 2007 tieto dokumenty:

—

oznámenie Komisie o okružnej migrácii a partnerstvách v oblasti mobility medzi Európskou úniou a tretími krajinami (5)

| — | návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania (6) |
| --- | --- |

—

návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania (6)

| — | návrh smernice Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte (7) |
| --- | --- |

—

návrh smernice Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte (7)

| — | oznámenie Komisie „Zintenzívnenie boja proti nelegálnej práci“ (8). |
| --- | --- |

—

oznámenie Komisie „Zintenzívnenie boja proti nelegálnej práci“ (8).

3.   Zhrnutie navrhovanej smernice

| 3.1 | Cieľom smernice je znížiť atraktívnosť práce ponúkanej zamestnávateľmi prisťahovalcom, ktorí nemajú riadne povolenie (znížiť „faktor atraktívnosti“). Na základe existujúcich opatrení v členských štátoch je cieľom tohto návrhu zabezpečiť, aby i) všetky členské štáty prijali podobné sankcie voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú riadne povolenie k pobytu a ii) aby tieto sankcie efektívne presadzovali v praxi. |
| --- | --- |

3.1

Cieľom smernice je znížiť atraktívnosť práce ponúkanej zamestnávateľmi prisťahovalcom, ktorí nemajú riadne povolenie (znížiť „faktor atraktívnosti“). Na základe existujúcich opatrení v členských štátoch je cieľom tohto návrhu zabezpečiť, aby i) všetky členské štáty prijali podobné sankcie voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú riadne povolenie k pobytu a ii) aby tieto sankcie efektívne presadzovali v praxi.

| 3.2 | Smernica sa netýka politiky zamestnanosti a sociálnej politiky, ale prisťahovaleckej politiky. Príslušným právnym základom je preto článok 63 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES a jej zámerom je obmedziť nelegálne prisťahovalectvo do EÚ. |
| --- | --- |

3.2

Smernica sa netýka politiky zamestnanosti a sociálnej politiky, ale prisťahovaleckej politiky. Príslušným právnym základom je preto článok 63 ods. 3 písm. b) Zmluvy o ES a jej zámerom je obmedziť nelegálne prisťahovalectvo do EÚ.

| 3.3 | Návrh sa netýka legálneho prisťahovalectva a zamestnávania, ktoré je v rozpore s udeleným druhom povolenia na pobyt (ako napr. v prípade študentov alebo turistov), ani neregistrovanej práce vykonávanej štátnymi príslušníkmi tretích krajín. |
| --- | --- |

3.3

Návrh sa netýka legálneho prisťahovalectva a zamestnávania, ktoré je v rozpore s udeleným druhom povolenia na pobyt (ako napr. v prípade študentov alebo turistov), ani neregistrovanej práce vykonávanej štátnymi príslušníkmi tretích krajín.

4.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 4.1 | Smernica zakazuje zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú platné povolenie na pobyt. Porušenie tohto zákazu by sa trestalo sankciami (ktoré môžu byť správnej povahy) formou pokút a v prípade podnikov eventuálne formou ďalších opatrení, napr. vylúčenie z poskytovania verejných dotácií a ich vrátenie, vylúčenie z účasti na verejných súťažiach. V závažných prípadoch by sa mohlo iniciovať trestné stíhanie. |
| --- | --- |

4.1

Smernica zakazuje zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú platné povolenie na pobyt. Porušenie tohto zákazu by sa trestalo sankciami (ktoré môžu byť správnej povahy) formou pokút a v prípade podnikov eventuálne formou ďalších opatrení, napr. vylúčenie z poskytovania verejných dotácií a ich vrátenie, vylúčenie z účasti na verejných súťažiach. V závažných prípadoch by sa mohlo iniciovať trestné stíhanie.

| 4.2 | Článkom 2 sa definuje „zamestnanie“ pre účely smernice. Zamestnávatelia sú definovaní ako fyzické a právnické osoby, pre ktorú štátny príslušník tretej krajiny vykonáva platenú činnosť. |
| --- | --- |

4.2

Článkom 2 sa definuje „zamestnanie“ pre účely smernice. Zamestnávatelia sú definovaní ako fyzické a právnické osoby, pre ktorú štátny príslušník tretej krajiny vykonáva platenú činnosť.

| 4.3 | Zamestnávatelia sú povinní: i) skontrolovať pred zamestnaním štátneho príslušníka tretej krajiny, či má táto osoba platné povolenie na pobyt aspoň počas doby zamestnania, a ii) uložiť si kópiu tohto dokumentu pre prípadnú kontrolu. Zamestnávatelia si splnili svoju povinnosť, ak nie je predložený dokument jednoznačne neplatný. Len podniky a právnické osoby sú povinné informovať príslušné orgány v lehote najviac jedného týždňa o začiatku pracovného pomeru štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj o jeho skončení. |
| --- | --- |

4.3

Zamestnávatelia sú povinní: i) skontrolovať pred zamestnaním štátneho príslušníka tretej krajiny, či má táto osoba platné povolenie na pobyt aspoň počas doby zamestnania, a ii) uložiť si kópiu tohto dokumentu pre prípadnú kontrolu. Zamestnávatelia si splnili svoju povinnosť, ak nie je predložený dokument jednoznačne neplatný. Len podniky a právnické osoby sú povinné informovať príslušné orgány v lehote najviac jedného týždňa o začiatku pracovného pomeru štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj o jeho skončení.

| 4.4 | Zamestnávatelia, ktorí porušia zákaz zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom, budú potrestaní účinnými, primeranými a odstrašujúcimi sankciami. Zamestnávatelia sú za každé porušenie týchto predpisov penalizovaní pokutami a sú povinní uhradiť náklady repatriácie (zamestnávateľ musí zaplatiť štátnym príslušníkom tretích krajín nevyplatenú odmenu za vykonanú prácu, ako aj daňové nedoplatky a dlžné príspevky na sociálne zabezpečenie). V súlade s článkom 10 sa za určitých podmienok môže toto porušenie predpisov považovať za trestný čin, ak bolo vykonané úmyselne. |
| --- | --- |

4.4

Zamestnávatelia, ktorí porušia zákaz zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom, budú potrestaní účinnými, primeranými a odstrašujúcimi sankciami. Zamestnávatelia sú za každé porušenie týchto predpisov penalizovaní pokutami a sú povinní uhradiť náklady repatriácie (zamestnávateľ musí zaplatiť štátnym príslušníkom tretích krajín nevyplatenú odmenu za vykonanú prácu, ako aj daňové nedoplatky a dlžné príspevky na sociálne zabezpečenie). V súlade s článkom 10 sa za určitých podmienok môže toto porušenie predpisov považovať za trestný čin, ak bolo vykonané úmyselne.

| 4.5 | Členské štáty musia zaviesť aj finančné pokuty (pokuty a náklady na repatriáciu štátnych príslušníkov tretích krajín), ako aj iné sankcie (dočasné vylúčenie z nároku na verejné dotácie alebo vylúčenie z verejných súťaží, vrátenie príspevkov z EÚ, ktoré boli udelené, dočasné alebo dlhodobé uzavretie prevádzky). Predpisy upravujú aj ručenie právnických osôb a možné sankcie voči nim. Je možné zachovať aj existujúce ustanovenia členských štátov o ručení právnických osôb. |
| --- | --- |

4.5

Členské štáty musia zaviesť aj finančné pokuty (pokuty a náklady na repatriáciu štátnych príslušníkov tretích krajín), ako aj iné sankcie (dočasné vylúčenie z nároku na verejné dotácie alebo vylúčenie z verejných súťaží, vrátenie príspevkov z EÚ, ktoré boli udelené, dočasné alebo dlhodobé uzavretie prevádzky). Predpisy upravujú aj ručenie právnických osôb a možné sankcie voči nim. Je možné zachovať aj existujúce ustanovenia členských štátov o ručení právnických osôb.

| 4.6 | Ak je zamestnávateľom subdodávateľ, členské štáty zabezpečia, aby hlavný dodávateľ a všetci subdodávatelia boli spoločne zodpovední za uhradenie všetkých finančných pokút a vrátenie platieb. |
| --- | --- |

4.6

Ak je zamestnávateľom subdodávateľ, členské štáty zabezpečia, aby hlavný dodávateľ a všetci subdodávatelia boli spoločne zodpovední za uhradenie všetkých finančných pokút a vrátenie platieb.

| 4.7 | Zamestnávateľ musí štátnemu príslušníkovi tretej krajiny uhradiť všetky neuhradené platby a dane. Členské štáty musia okrem toho zaviesť mechanizmy, aby sa zabezpečilo, že proces vymáhania neuhradených platieb sa spustí automaticky, pričom štátny príslušník tretej krajiny nemusí podať žiadosť. Predpokladá sa, že pracovný pomer trval najmenej šesť mesiacov okrem prípadu, ak môže zamestnávateľ preukázať opak. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa nelegálne zamestnaným štátnym príslušníkom tretích krajín dodatočne uhradila dlžná odmena, a to aj v prípadoch ich návratu do vlasti, resp. ich repatriácie. V prípade, že ide o trestný čin, štátny príslušník tretej krajiny nie je repatriovaný, kým nedostane celú dlžnú odmenu. |
| --- | --- |

4.7

Zamestnávateľ musí štátnemu príslušníkovi tretej krajiny uhradiť všetky neuhradené platby a dane. Členské štáty musia okrem toho zaviesť mechanizmy, aby sa zabezpečilo, že proces vymáhania neuhradených platieb sa spustí automaticky, pričom štátny príslušník tretej krajiny nemusí podať žiadosť. Predpokladá sa, že pracovný pomer trval najmenej šesť mesiacov okrem prípadu, ak môže zamestnávateľ preukázať opak. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa nelegálne zamestnaným štátnym príslušníkom tretích krajín dodatočne uhradila dlžná odmena, a to aj v prípadoch ich návratu do vlasti, resp. ich repatriácie. V prípade, že ide o trestný čin, štátny príslušník tretej krajiny nie je repatriovaný, kým nedostane celú dlžnú odmenu.

| 4.8 | Členské štáty zabezpečia, aby inšpekcia zameraná na kontrolu zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržujú na ich území, prebehla každoročne najmenej v 10 % podnikov so sídlom na ich území. Výber podnikov, ktoré majú byť predmetom kontroly, sa bude zakladať na posúdení rizika s prihliadnutím na faktory, ako napríklad odvetvie, v ktorom podnik vykonáva svoju činnosť, a záznam týkajúci sa akéhokoľvek predchádzajúceho porušenia predpisov. |
| --- | --- |

4.8

Členské štáty zabezpečia, aby inšpekcia zameraná na kontrolu zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržujú na ich území, prebehla každoročne najmenej v 10 % podnikov so sídlom na ich území. Výber podnikov, ktoré majú byť predmetom kontroly, sa bude zakladať na posúdení rizika s prihliadnutím na faktory, ako napríklad odvetvie, v ktorom podnik vykonáva svoju činnosť, a záznam týkajúci sa akéhokoľvek predchádzajúceho porušenia predpisov.

| 4.9 | Členské štáty musia transponovať smernicu do dvoch rokov po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

4.9

Členské štáty musia transponovať smernicu do dvoch rokov po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

5.   Všeobecné pripomienky

| 5.1 | Návrh smernice sa týka dvoch rôznych oblastí práce Komisie, ktoré v rámci implementácie imigračnej politiky úzko súvisia: oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a oblasť zamestnanosti a sociálnej politiky. Výbor nie je proti myšlienke uvedenej v návrhu, aby sa vyvinul tlak na nečestných zamestnávateľov a ilegálne organizácie, ktoré „dovážajú“ osoby bez potrebných dokumentov. Výbor schvaľuje navrhovanú smernicu, pretože presadzuje rešpektovanie ľudských práv. |
| --- | --- |

5.1

Návrh smernice sa týka dvoch rôznych oblastí práce Komisie, ktoré v rámci implementácie imigračnej politiky úzko súvisia: oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a oblasť zamestnanosti a sociálnej politiky. Výbor nie je proti myšlienke uvedenej v návrhu, aby sa vyvinul tlak na nečestných zamestnávateľov a ilegálne organizácie, ktoré „dovážajú“ osoby bez potrebných dokumentov. Výbor schvaľuje navrhovanú smernicu, pretože presadzuje rešpektovanie ľudských práv.

| 5.2 | Výbor zastáva názor, že je potrebné zohľadňovať rozhodovacie procesy európskych inštitúcií a:






  — | zabezpečiť, aby právne predpisy o legálnom a nelegálnom prisťahovalectve, ktoré sa v súčasnosti pripravujú, boli zosúladené s existujúcimi právnymi predpismi EÚ, |
| --- | --- | --- |

5.2

Výbor zastáva názor, že je potrebné zohľadňovať rozhodovacie procesy európskych inštitúcií a:

—

zabezpečiť, aby právne predpisy o legálnom a nelegálnom prisťahovalectve, ktoré sa v súčasnosti pripravujú, boli zosúladené s existujúcimi právnymi predpismi EÚ,

| — | objasniť implikácie a dôsledky týchto predpisov pre osoby migrujúce v rámci EÚ, ako aj pre osoby prichádzajúce do EÚ z tretích krajín. |
| --- | --- |

—

objasniť implikácie a dôsledky týchto predpisov pre osoby migrujúce v rámci EÚ, ako aj pre osoby prichádzajúce do EÚ z tretích krajín.

Je nevyhnutné jednoznačne upraviť tieto citlivé otázky, pretože sa netýkajú len oblasti bezpečnosti, spravodlivosti a politiky konkurencieschopnosti, ale aj ľudských práv, čo má zasa vplyv na trh, štyri slobody, pracovné sily z kolektívneho i individuálneho hľadiska a aj preto, lebo prisťahovalectvo je pre EÚ potrebné. Vo svojich doterajších stanoviskách výbor upozornil na potrebu koordinovaného postupu pri vytváraní príležitostí pre legálne prisťahovalectvo a tiež na potrebu opatrení zameraných na príčiny „neriadeného“ prisťahovalectva.

| 5.3 | Je naliehavo potrebné, aby sa legálna migrácia v rámci EÚ a legálne prisťahovalectvo do EÚ upravili právnymi predpismi. Obmedzenie migrácie v členských štátoch prinieslo množstvo problémov, zabránilo voľnému pohybu pracovníkov medzi určitými členskými štátmi a viedlo k tomu, že niektorí štátni príslušníci tretích krajín, ako aj občania EÚ boli zamestnaní v rozpore s predpismi a vykorisťovaní svojimi zamestnávateľmi. Opatrenia boja proti nelegálnej práci v EÚ a jednotlivých členských štátoch by sa mali zamerať na všetky osoby, ktoré sú takto zamestnané, teda bez ohľadu na to, či sú občanmi EÚ alebo štátnymi príslušníkmi tretích krajín. Výbor preto odporúča, aby Komisia dôkladne preskúmala možnosť rozšíriť právny základ navrhovanej smernice a umožnila prijatie opatrení proti nelegálnej práci osôb, ktoré pracujú bez potrebných povolení alebo dokumentov. |
| --- | --- |

5.3

Je naliehavo potrebné, aby sa legálna migrácia v rámci EÚ a legálne prisťahovalectvo do EÚ upravili právnymi predpismi. Obmedzenie migrácie v členských štátoch prinieslo množstvo problémov, zabránilo voľnému pohybu pracovníkov medzi určitými členskými štátmi a viedlo k tomu, že niektorí štátni príslušníci tretích krajín, ako aj občania EÚ boli zamestnaní v rozpore s predpismi a vykorisťovaní svojimi zamestnávateľmi. Opatrenia boja proti nelegálnej práci v EÚ a jednotlivých členských štátoch by sa mali zamerať na všetky osoby, ktoré sú takto zamestnané, teda bez ohľadu na to, či sú občanmi EÚ alebo štátnymi príslušníkmi tretích krajín. Výbor preto odporúča, aby Komisia dôkladne preskúmala možnosť rozšíriť právny základ navrhovanej smernice a umožnila prijatie opatrení proti nelegálnej práci osôb, ktoré pracujú bez potrebných povolení alebo dokumentov.

| 5.4 | Výbor zastáva názor, že „faktorom atraktívnosti“ pre migrantov, o ktorom sa píše v smernici a ktorý chce smernica zredukovať, nie je možnosť zamestnať sa ilegálne, ale skôr možnosť vôbec sa zamestnať v inej krajine. Preto kroky vedúce k zjednodušeniu konania na udeľovanie jednotného povolenia na pobyt a zamestnanie nepochybne pomôžu znížiť tento „faktor atraktívnosti“. No aj samotné členské štáty by mali prispieť k zjednodušeniu konaní. |
| --- | --- |

5.4

Výbor zastáva názor, že „faktorom atraktívnosti“ pre migrantov, o ktorom sa píše v smernici a ktorý chce smernica zredukovať, nie je možnosť zamestnať sa ilegálne, ale skôr možnosť vôbec sa zamestnať v inej krajine. Preto kroky vedúce k zjednodušeniu konania na udeľovanie jednotného povolenia na pobyt a zamestnanie nepochybne pomôžu znížiť tento „faktor atraktívnosti“. No aj samotné členské štáty by mali prispieť k zjednodušeniu konaní.

| 5.5 | Zamestnávatelia zdôrazňujú potrebu bojovať proti nelegálnej práci a nekalej konkurencii, pretože tí zamestnávatelia, ktorí zamestnávajú pracovníkov nelegálne, predstavujú nelegálnu a nekalú konkurenciu pre iných, čestných zamestnávateľov. |
| --- | --- |

5.5

Zamestnávatelia zdôrazňujú potrebu bojovať proti nelegálnej práci a nekalej konkurencii, pretože tí zamestnávatelia, ktorí zamestnávajú pracovníkov nelegálne, predstavujú nelegálnu a nekalú konkurenciu pre iných, čestných zamestnávateľov.

| 5.6 | Hoci za implementáciu smernice sú zodpovedné členské štáty, je potrebné upozorniť Komisiu na to, že nepôjde o jednoduchú úlohu, pretože: i) nie je dostatok administratívnych kontrolných orgánov, ii) pri rozdeľovaní právomocí medzi jednotlivé zainteresované orgány sa vyskytujú problémy, iii) počet podnikov, ktoré treba skontrolovať, je veľký. Sila smernice by mala spočívať v jej účinnej implementácii. |
| --- | --- |

5.6

Hoci za implementáciu smernice sú zodpovedné členské štáty, je potrebné upozorniť Komisiu na to, že nepôjde o jednoduchú úlohu, pretože: i) nie je dostatok administratívnych kontrolných orgánov, ii) pri rozdeľovaní právomocí medzi jednotlivé zainteresované orgány sa vyskytujú problémy, iii) počet podnikov, ktoré treba skontrolovať, je veľký. Sila smernice by mala spočívať v jej účinnej implementácii.

| 5.7 | Európske inštitúcie by mali používať rovnaké termíny, ako medzinárodné a regionálne organizácie a medzinárodné právo, ktoré sú v dôsledku toho medzinárodne uznávané, ako napr. „neriadené prisťahovalectvo“ alebo „neregistrovaný migrujúci pracovník“ namiesto termínov „nelegálne/ilegálne prisťahovalectvo“ a „nelegálny/ilegálny pracovník“. Pojem „ilegálny prisťahovalec“ vyvoláva veľmi negatívne asociácie. Navrhovaná smernica by mohla takéto vnímanie ešte zhoršiť. Mohla by zapríčiniť nárast diskriminácie a xenofóbie voči všetkým migrujúcim pracovníkom, ktorí by sa mali podriadiť kontrole výlučne na základe ich výzoru. |
| --- | --- |

5.7

Európske inštitúcie by mali používať rovnaké termíny, ako medzinárodné a regionálne organizácie a medzinárodné právo, ktoré sú v dôsledku toho medzinárodne uznávané, ako napr. „neriadené prisťahovalectvo“ alebo „neregistrovaný migrujúci pracovník“ namiesto termínov „nelegálne/ilegálne prisťahovalectvo“ a „nelegálny/ilegálny pracovník“. Pojem „ilegálny prisťahovalec“ vyvoláva veľmi negatívne asociácie. Navrhovaná smernica by mohla takéto vnímanie ešte zhoršiť. Mohla by zapríčiniť nárast diskriminácie a xenofóbie voči všetkým migrujúcim pracovníkom, ktorí by sa mali podriadiť kontrole výlučne na základe ich výzoru.

| 5.8 | Bez ohľadu na pochybnosti týkajúce sa navrhovanej smernice výbor zastáva názor, že by sa mali upevniť návrhy v smernici, ktoré by mali priaznivé dôsledky v praktickom živote. Tieto dôsledky sú uvedené v časti „Konkrétne pripomienky“. |
| --- | --- |

5.8

Bez ohľadu na pochybnosti týkajúce sa navrhovanej smernice výbor zastáva názor, že by sa mali upevniť návrhy v smernici, ktoré by mali priaznivé dôsledky v praktickom živote. Tieto dôsledky sú uvedené v časti „Konkrétne pripomienky“.

6.   Konkrétne pripomienky

| 6.1 | Článok 1 – Tento článok by mal členským štátom, ktoré už podnikli kroky na reguláciu neriadeného prisťahovalectva, umožniť zachovať národné opatrenia, ktoré sú pre pracovníkov výhodnejšie. |
| --- | --- |

6.1

Článok 1 – Tento článok by mal členským štátom, ktoré už podnikli kroky na reguláciu neriadeného prisťahovalectva, umožniť zachovať národné opatrenia, ktoré sú pre pracovníkov výhodnejšie.

| 6.2 | Článok 2 – Definície by sa mali pozmeniť takto:






  — | 2 b): „zamestnanie“ znamená vykonávanie činností, ktoré sú zaplatené alebo vykonávané v podmienkach hospodárskej závislosti, pre inú osobu a pod jej vedením, |
| --- | --- | --- |

6.2

Článok 2 – Definície by sa mali pozmeniť takto:

—

2 b): „zamestnanie“ znamená vykonávanie činností, ktoré sú zaplatené alebo vykonávané v podmienkach hospodárskej závislosti, pre inú osobu a pod jej vedením,

| — | K definícii „zamestnávateľa“ v bode 2 e) a „subdodávateľa“ v bode 2 f) by sa mali doplniť agentúry pre dočasné zamestnávanie, pretože súčasná definícia je nejasná. Mnohých pracovníkov z tretích krajín zamestnávajú rôzni sprostredkovatelia, medzi ktorých patria aj agentúry. |
| --- | --- |

—

K definícii „zamestnávateľa“ v bode 2 e) a „subdodávateľa“ v bode 2 f) by sa mali doplniť agentúry pre dočasné zamestnávanie, pretože súčasná definícia je nejasná. Mnohých pracovníkov z tretích krajín zamestnávajú rôzni sprostredkovatelia, medzi ktorých patria aj agentúry.

| 6.3 | Článok 4, ods. 1 písm. c) – Zamestnávateľ by mal uchovávať kópiu povolenia k pobytu po dobu dlhšiu, než je doba trvania pracovného pomeru vzhľadom na to, že v niektorých odvetviach sa vo všeobecnosti zamestnáva na krátke obdobie a zamestnávateľ sa často mení. |
| --- | --- |

6.3

Článok 4, ods. 1 písm. c) – Zamestnávateľ by mal uchovávať kópiu povolenia k pobytu po dobu dlhšiu, než je doba trvania pracovného pomeru vzhľadom na to, že v niektorých odvetviach sa vo všeobecnosti zamestnáva na krátke obdobie a zamestnávateľ sa často mení.

| 6.4 | Článok 5






  — | V prípadoch, že zamestnávatelia i) si splnili svoje povinnosti týkajúce sa nelegálneho zamestnávania a ii) skontrolovali povolenie k pobytu a uchovali si kópie, ako sa od nich vyžaduje, a neskôr sa preukáže, že štátny príslušník tretej krajiny nemá platné povolenie na pobyt, sú zamestnávatelia napriek tomu povinní zaplatiť zostávajúcu odmenu a splniť si ostatné záväzky stanovené v článku 7 smernice. Z tohto dôvodu by sa mala na koniec tohto článku doplniť veta: „To sa však netýka ich povinnosti uhradiť akúkoľvek dlžnú odmenu a splniť si záväzky vyplývajúce z článku 7.“ |
| --- | --- | --- |

6.4

—

V prípadoch, že zamestnávatelia i) si splnili svoje povinnosti týkajúce sa nelegálneho zamestnávania a ii) skontrolovali povolenie k pobytu a uchovali si kópie, ako sa od nich vyžaduje, a neskôr sa preukáže, že štátny príslušník tretej krajiny nemá platné povolenie na pobyt, sú zamestnávatelia napriek tomu povinní zaplatiť zostávajúcu odmenu a splniť si ostatné záväzky stanovené v článku 7 smernice. Z tohto dôvodu by sa mala na koniec tohto článku doplniť veta: „To sa však netýka ich povinnosti uhradiť akúkoľvek dlžnú odmenu a splniť si záväzky vyplývajúce z článku 7.“

| — | Malo by sa doplniť aj ustanovenie, že zamestnávatelia musia dodržiavať pracovnoprávne predpisy stanovené členskými štátmi. Môže sa totiž stať, že zamestnávatelia budú kontrolovať len povolenie k pobytu, a nie pracovné povolenie, ktoré sa v mnohých členských štátoch vyžaduje. Neregistrované zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín by mohlo narastať napriek tomu, že zamestnávatelia spĺňajú ustanovenia smernice. |
| --- | --- |

—

Malo by sa doplniť aj ustanovenie, že zamestnávatelia musia dodržiavať pracovnoprávne predpisy stanovené členskými štátmi. Môže sa totiž stať, že zamestnávatelia budú kontrolovať len povolenie k pobytu, a nie pracovné povolenie, ktoré sa v mnohých členských štátoch vyžaduje. Neregistrované zamestnávanie štátnych príslušníkov tretích krajín by mohlo narastať napriek tomu, že zamestnávatelia spĺňajú ustanovenia smernice.

| 6.5 | Článok 6






  — | V sankciách uvedených v bode 2 písm. a) by sa malo stanoviť, že finančné pokuty by mali byť dostatočne vysoké, aby vykompenzovali zisk, ktorý zamestnávateľ nadobudol v súvislosti s každým nelegálne zamestnaným štátnym príslušníkom tretej krajiny. Finančná pokuta by teda predstavovala určitú sumu stanovenú na jednu nelegálne zamestnanú osobu a zvyšovala by sa podľa počtu nelegálne zamestnaných štátnych príslušníkoch tretích krajín. Existuje jasný rozdiel medzi ziskom súkromných zamestnávateľov, ktorí nelegálne zamestnávajú pracovníkov ako domácu výpomoc alebo v poľnohospodárstve a tými zamestnávateľmi, ktorí zamestnávajú troch, štyroch alebo viacerých pracovníkov v činnostiach zameraných na zisk. |
| --- | --- | --- |

6.5

—

V sankciách uvedených v bode 2 písm. a) by sa malo stanoviť, že finančné pokuty by mali byť dostatočne vysoké, aby vykompenzovali zisk, ktorý zamestnávateľ nadobudol v súvislosti s každým nelegálne zamestnaným štátnym príslušníkom tretej krajiny. Finančná pokuta by teda predstavovala určitú sumu stanovenú na jednu nelegálne zamestnanú osobu a zvyšovala by sa podľa počtu nelegálne zamestnaných štátnych príslušníkoch tretích krajín. Existuje jasný rozdiel medzi ziskom súkromných zamestnávateľov, ktorí nelegálne zamestnávajú pracovníkov ako domácu výpomoc alebo v poľnohospodárstve a tými zamestnávateľmi, ktorí zamestnávajú troch, štyroch alebo viacerých pracovníkov v činnostiach zameraných na zisk.

| — | Je potrebné stanoviť, že finančná pokuta sa zvýši tým zamestnávateľom, ktorí budú naďalej nelegálne zamestnávať štátnych príslušníkov tretích krajín alebo opätovne porušia tieto predpisy. Táto pokuta by sa mala podstatne zvýšiť vždy, ak sa nelegálne zamestnávanie opakuje alebo sa v ňom pokračuje, aby mala odstrašujúci účinok. |
| --- | --- |

—

Je potrebné stanoviť, že finančná pokuta sa zvýši tým zamestnávateľom, ktorí budú naďalej nelegálne zamestnávať štátnych príslušníkov tretích krajín alebo opätovne porušia tieto predpisy. Táto pokuta by sa mala podstatne zvýšiť vždy, ak sa nelegálne zamestnávanie opakuje alebo sa v ňom pokračuje, aby mala odstrašujúci účinok.

| — | Bolo by neprimerané očakávať od zamestnávateľov, aby pokryli náklady návratu každého nelegálne zamestnaného štátneho príslušníka tretej krajiny spolu s finančnými pokutami. To by vlastne znamenalo presun zodpovednosti z prisťahovaleckých orgánov jednotlivých krajín na zamestnávateľov. Zamestnávatelia by mali uhradiť tieto náklady len v prípadoch spáchania trestného činu podľa článku 10. |
| --- | --- |

—

Bolo by neprimerané očakávať od zamestnávateľov, aby pokryli náklady návratu každého nelegálne zamestnaného štátneho príslušníka tretej krajiny spolu s finančnými pokutami. To by vlastne znamenalo presun zodpovednosti z prisťahovaleckých orgánov jednotlivých krajín na zamestnávateľov. Zamestnávatelia by mali uhradiť tieto náklady len v prípadoch spáchania trestného činu podľa článku 10.

| 6.6 | Článok 7






  — | Je potrebné stanoviť, že povinnosť úhrady vzniká dňom podania žiadosti o úhradu, a nie od dátumu, keď žiadosť nadobudne právnu účinnosť. |
| --- | --- | --- |

6.6

—

Je potrebné stanoviť, že povinnosť úhrady vzniká dňom podania žiadosti o úhradu, a nie od dátumu, keď žiadosť nadobudne právnu účinnosť.

| — | Práva pracovníkov podľa pracovnej zmluvy majú naďalej platiť, bez ohľadu na to, či majú povolenie na pobyt, resp. pracovné povolenie alebo nie. |
| --- | --- |

—

Práva pracovníkov podľa pracovnej zmluvy majú naďalej platiť, bez ohľadu na to, či majú povolenie na pobyt, resp. pracovné povolenie alebo nie.

| — | Je možné, že v praxi vzniknú problémy s úhradou zostávajúcej odmeny pracovníkom, ktorí sa už vrátili do vlasti – to je potrebné vziať do úvahy. Okrem toho je potrebné zabezpečiť, aby sa mzda vyplatila správnej osobe. |
| --- | --- |

—

Je možné, že v praxi vzniknú problémy s úhradou zostávajúcej odmeny pracovníkom, ktorí sa už vrátili do vlasti – to je potrebné vziať do úvahy. Okrem toho je potrebné zabezpečiť, aby sa mzda vyplatila správnej osobe.

| — | Okrem toho je potrebné jednoznačne uviesť, že zamestnávatelia musia zohľadniť akúkoľvek dlžnú odmenu v súlade so zákonmi, právnymi predpismi, administratívnymi rozhodnutiami alebo kolektívnymi dohodami, ktoré sa za normálnych okolností vzťahujú na takéto zamestnanie. |
| --- | --- |

—

Okrem toho je potrebné jednoznačne uviesť, že zamestnávatelia musia zohľadniť akúkoľvek dlžnú odmenu v súlade so zákonmi, právnymi predpismi, administratívnymi rozhodnutiami alebo kolektívnymi dohodami, ktoré sa za normálnych okolností vzťahujú na takéto zamestnanie.

| 6.7 | Článok 8 sa vzťahuje na opatrenia, ktoré majú prijať členské štáty.






  — | Bolo by vhodné uviesť záväzný zoznam týchto opatrení. |
| --- | --- | --- |

6.7

Článok 8 sa vzťahuje na opatrenia, ktoré majú prijať členské štáty.

—

Bolo by vhodné uviesť záväzný zoznam týchto opatrení.

| — | Opatrenie uvedené pod písmenom d) týkajúce sa dočasného alebo trvalého zatvorenia prevádzok, ktoré boli použité na takéto porušenie zákazu, sa zdá byť neprimerané, predovšetkým preto, lebo by malo negatívne dôsledky pre legálne zamestnaných pracovníkov. Pri implementácii tohto opatrenia by mali prebehnúť konzultácie s pracovníkmi zamestnanými v príslušnej prevádzke a ich zástupcami. |
| --- | --- |

—

Opatrenie uvedené pod písmenom d) týkajúce sa dočasného alebo trvalého zatvorenia prevádzok, ktoré boli použité na takéto porušenie zákazu, sa zdá byť neprimerané, predovšetkým preto, lebo by malo negatívne dôsledky pre legálne zamestnaných pracovníkov. Pri implementácii tohto opatrenia by mali prebehnúť konzultácie s pracovníkmi zamestnanými v príslušnej prevádzke a ich zástupcami.

| 6.8 | Článok 9 definuje zodpovednosť hlavných dodávateľov a všetkých subdodávateľov za zaplatenie sankcií a dodatočných platieb. V tejto súvislosti by bolo vhodné objasniť, za akých okolností to platí. V niektorých odvetviach s dlhými reťazcami subdodávateľov ako v automobilovom priemysle by bolo veľmi ťažké zaviesť spoločnú zodpovednosť výrobcov a subdodávateľov, ktorí vyrábajú v rôznych lokalitách a v rôznych krajinách rozličné súčiastky. Výbor zastáva názor, že hlavný dodávateľ by mal mať možnosť zbaviť sa takéhoto ručenia prostredníctvom primeraných preventívnych opatrení. |
| --- | --- |

6.8

Článok 9 definuje zodpovednosť hlavných dodávateľov a všetkých subdodávateľov za zaplatenie sankcií a dodatočných platieb. V tejto súvislosti by bolo vhodné objasniť, za akých okolností to platí. V niektorých odvetviach s dlhými reťazcami subdodávateľov ako v automobilovom priemysle by bolo veľmi ťažké zaviesť spoločnú zodpovednosť výrobcov a subdodávateľov, ktorí vyrábajú v rôznych lokalitách a v rôznych krajinách rozličné súčiastky. Výbor zastáva názor, že hlavný dodávateľ by mal mať možnosť zbaviť sa takéhoto ručenia prostredníctvom primeraných preventívnych opatrení.

| 6.9 | Článok 10






  — | V súlade s týmto článkom môže toto porušenie predpisov predstavovať trestný čin (podľa článku 3), ak bolo spáchané „úmyselne“. No keďže je ťažké dokázať úmysel, bolo by vhodnejšie definovať trestný čin tak, že zamestnávateľ „vedel“ alebo „mohol vedieť“ o páchaní trestného činu. |
| --- | --- | --- |

6.9

—

V súlade s týmto článkom môže toto porušenie predpisov predstavovať trestný čin (podľa článku 3), ak bolo spáchané „úmyselne“. No keďže je ťažké dokázať úmysel, bolo by vhodnejšie definovať trestný čin tak, že zamestnávateľ „vedel“ alebo „mohol vedieť“ o páchaní trestného činu.

| — | Vzhľadom na porušenie predpisov uvedené v bode 1 písm. a) sa každé opakované porušenie článku 3 považuje za trestný čin. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na porušenie predpisov uvedené v bode 1 písm. a) sa každé opakované porušenie článku 3 považuje za trestný čin.

| — | V prípade porušenia predpisu považovaného za úmyselný trestný čin, ako bolo uvedené v bode 1 písm. a) je dôležité zohľadniť možnosť, že právne konanie môže byť zdĺhavé. Existuje riziko, že ustanovenie sa vôbec nebude uplatňovať, ak sa členské štáty rozhodnú, že otázka, či prišlo k porušeniu predpisov, bude podliehať rozhodnutiu súdu alebo národného orgánu v lehote dvoch rokov. Pretože takéto súdne konania môžu byť veľmi zdĺhavé a pretože proti rozsudku sa možno odvolávať, hrozí, že ustanovenie sa v praxi vôbec nezrealizuje. |
| --- | --- |

—

V prípade porušenia predpisu považovaného za úmyselný trestný čin, ako bolo uvedené v bode 1 písm. a) je dôležité zohľadniť možnosť, že právne konanie môže byť zdĺhavé. Existuje riziko, že ustanovenie sa vôbec nebude uplatňovať, ak sa členské štáty rozhodnú, že otázka, či prišlo k porušeniu predpisov, bude podliehať rozhodnutiu súdu alebo národného orgánu v lehote dvoch rokov. Pretože takéto súdne konania môžu byť veľmi zdĺhavé a pretože proti rozsudku sa možno odvolávať, hrozí, že ustanovenie sa v praxi vôbec nezrealizuje.

| — | Pri implementácii tohto článku v členských štátoch je potrebné stanoviť jasné rozdelenie právomocí medzi administratívne orgány, ktoré stanovujú sankcie, a jednotlivé príslušné súdy, aby sa zabránilo prípadným konfliktom súvisiacim s právomocami. |
| --- | --- |

—

Pri implementácii tohto článku v členských štátoch je potrebné stanoviť jasné rozdelenie právomocí medzi administratívne orgány, ktoré stanovujú sankcie, a jednotlivé príslušné súdy, aby sa zabránilo prípadným konfliktom súvisiacim s právomocami.

| 6.10 | Článok 14






  — | Členské štáty by mali zabezpečiť efektívne mechanizmy, ktoré zaručia, že celý postup prebehne rýchlo a bez väčších nákladov. |
| --- | --- | --- |

6.10

—

Členské štáty by mali zabezpečiť efektívne mechanizmy, ktoré zaručia, že celý postup prebehne rýchlo a bez väčších nákladov.

| — | Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby orgány, ktoré stanovujú sankcie, bezodkladne poskytovali informácie o začatí konania príslušným zástupcom. |
| --- | --- |

—

Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby orgány, ktoré stanovujú sankcie, bezodkladne poskytovali informácie o začatí konania príslušným zástupcom.

| — | V bode 3 by bolo vhodné zaručiť osobitný štatút nielen štátnym príslušníkom tretích krajín, ktoré sú alebo boli vystavení vykorisťujúcim pracovným podmienkam a spolupracujú v rámci trestného konania proti zamestnávateľovi, ale aj svedkom. |
| --- | --- |

—

V bode 3 by bolo vhodné zaručiť osobitný štatút nielen štátnym príslušníkom tretích krajín, ktoré sú alebo boli vystavení vykorisťujúcim pracovným podmienkam a spolupracujú v rámci trestného konania proti zamestnávateľovi, ale aj svedkom.

| 6.11 | Článok 15
  Ustanovenie o tom, že členské štáty zabezpečia, že najmenej 10 % podnikov usídlených na ich území bude každý rok predmetom kontrol, je vítané. No efektívnosť navrhovanej smernice bude závisieť od skutočnej realizácie tohto ustanovenia. Na jeho realizáciu bude vo väčšine členských štátov potrebný dodatočný personál a finančné zdroje. Ak sa tak nestane, tak tieto dodatočné povinnosti povedú nepochybne k nerovnému zaobchádzaniu s príslušnými subjektmi. |
| --- | --- |

6.11

Ustanovenie o tom, že členské štáty zabezpečia, že najmenej 10 % podnikov usídlených na ich území bude každý rok predmetom kontrol, je vítané. No efektívnosť navrhovanej smernice bude závisieť od skutočnej realizácie tohto ustanovenia. Na jeho realizáciu bude vo väčšine členských štátov potrebný dodatočný personál a finančné zdroje. Ak sa tak nestane, tak tieto dodatočné povinnosti povedú nepochybne k nerovnému zaobchádzaniu s príslušnými subjektmi.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri: stanovisko EHSV z 15.12.2004 na tému „Správa Komisie pre Radu, Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov – Štúdia súvislostí medzi legálnou a nelegálnou migráciou“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005).

1

Stanovisko EHSV z 9.6.2005 na tému „Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005).

Stanovisko EHSV z 15.12.2005 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

(2)  KOM(2005) 669 v konečnom znení.

2

(3)  KOM(2006) 402 v konečnom znení.

3

(4)  Oznámenie Komisie o prioritách politiky boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu štátnych príslušníkov tretích krajín (KOM(2006) 402 v konečnom znení).

4

(5)  KOM(2007) 248 v konečnom znení.

5

(6)  KOM(2007) 637 v konečnom znení.

6

(7)  KOM(2007) 638 v konečnom znení.

7

(8)  KOM(2007) 628 v konečnom znení.

8

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusií na plenárnom zasadnutí (článok 54 ods. 3 vnútorného poriadku) zamietnuté:

Bod 1.7

Zmeniť takto:

„Medzinárodné skúsenosti ukazujú, že najúčinnejším spôsobom, ako bojovať proti nelegálnej práci, je konať simultánne vo viacerých rovinách. Preto zároveň so zavedením možnosti legálneho prisťahovalectva pre pracovníkov v hospodárskych odvetviach, v ktorých pracuje najviac nelegálnych prisťahovalcov, treba uskutočniť aj informačnú a vzdelávaciu kampaň, ktorá by ukázala dôsledky nelegálneho zamestnávania. Politika sankcií voči zamestnávateľom by mala mať jednotnú podobu, bez ohľadu na štátnu príslušnosť nelegálne zamestnaného pracovníka. Preto by navrhovaná smernica mala byť súčasťou rozsiahlejšieho balíka
  koordinovaná s opatreniami
  í zameranými
  ého na boj proti nelegálnej práci, aj medzi nelegálnymi prisťahovalcami, a nie základným nástrojom, ktorý navrhla Komisia.“

Výsledok hlasovania:

Za: 64 Proti: 101 Zdržali sa: 9

Bod 5.3

Zmeniť takto:

„Je naliehavo potrebné, aby sa legálna migrácia v rámci EÚ a legálne prisťahovalectvo do EÚ upravili právnymi predpismi. Obmedzenie migrácie v členských štátoch prinieslo množstvo problémov, zabránilo voľnému pohybu pracovníkov medzi určitými členskými štátmi a viedlo k tomu, že niektorí štátni príslušníci tretích krajín, ako aj občania EÚ boli zamestnaní v rozpore s predpismi a vykorisťovaní svojimi zamestnávateľmi. Opatrenia boja proti nelegálnej práci v EÚ a jednotlivých členských štátoch by sa mali zamerať na všetky osoby, ktoré sú takto zamestnané, teda bez ohľadu na to, či sú občanmi EÚ alebo štátnymi príslušníkmi tretích krajín. Výbor preto odporúča, aby Komisia dôkladne preskúmala možnosť rozšíriť právny základ navrhovanej smernice a umožnila prijatie opatrení proti nelegálnej práci osôb, ktoré pracujú bez potrebných povolení alebo dokumentov


  sú momentálne na programe Komisie a sociálnych partnerov a diskutuje sa o tom, ako predchádzať týmto negatívnym javom. Výbor odporúča, aby boli opatrenia na odstránenie nelegálnej migrácie a nelegálnej práce úzko koordinované

  .“

Výsledok hlasovania:

Za: 56 Proti: 102 Zdržali sa: 10

Bod 6.6

Doplniť takto:

„Článok 7

| — | Je potrebné stanoviť, že povinnosť úhrady vzniká dňom podania žiadosti o úhradu, a nie od dátumu, keď žiadosť nadobudne právnu účinnosť. |
| --- | --- |

—

Je potrebné stanoviť, že povinnosť úhrady vzniká dňom podania žiadosti o úhradu, a nie od dátumu, keď žiadosť nadobudne právnu účinnosť.

| — | Práva pracovníkov podľa pracovnej zmluvy majú naďalej platiť, bez ohľadu na to, či majú povolenie na pobyt, resp. pracovné povolenie alebo nie. |
| --- | --- |

—

Práva pracovníkov podľa pracovnej zmluvy majú naďalej platiť, bez ohľadu na to, či majú povolenie na pobyt, resp. pracovné povolenie alebo nie.

| — | Je možné, že v praxi vzniknú problémy s úhradou zostávajúcej odmeny pracovníkom, ktorí sa už vrátili do vlasti |
| --- | --- |

—

Je možné, že v praxi vzniknú problémy s úhradou zostávajúcej odmeny pracovníkom, ktorí sa už vrátili do vlasti

| — | to je potrebné vziať do úvahy. |
| --- | --- |

—

to je potrebné vziať do úvahy.

| — | Okrem toho je potrebné zabezpečiť, aby sa mzda vyplatila správnej osobe. |
| --- | --- |

—

Okrem toho je potrebné zabezpečiť, aby sa mzda vyplatila správnej osobe.

| — | Výbor sa nazdáva, že nároky vyplývajúce z pracovného pomeru majú súkromný charakter a zainteresované strany by si ich mali uplatniť u príslušných orgánov členských štátov. Článok 7 ods. 2 písm. a), ktorý stanovuje, že bude možné automatické začatie konaní potrebných na vymáhanie dlžnej odmeny bez toho, aby musel štátny príslušník tretej krajiny podať v tejto súvislosti žiadosť, by mal byť preto zrušený. |
| --- | --- |

—

Výbor sa nazdáva, že nároky vyplývajúce z pracovného pomeru majú súkromný charakter a zainteresované strany by si ich mali uplatniť u príslušných orgánov členských štátov. Článok 7 ods. 2 písm. a), ktorý stanovuje, že bude možné automatické začatie konaní potrebných na vymáhanie dlžnej odmeny bez toho, aby musel štátny príslušník tretej krajiny podať v tejto súvislosti žiadosť, by mal byť preto zrušený.

| — | Výbor si tiež myslí, že členské štáty by mali pracovníkom z tretích krajín bez povolenia na pobyt zabezpečiť podporu potrebnú na to, aby si mohli vymáhať nevyplatenú odmenu za vykonanú prácu a aby bola táto záruka výslovne zakotvená v článku. |
| --- | --- |

—

Výbor si tiež myslí, že členské štáty by mali pracovníkom z tretích krajín bez povolenia na pobyt zabezpečiť podporu potrebnú na to, aby si mohli vymáhať nevyplatenú odmenu za vykonanú prácu a aby bola táto záruka výslovne zakotvená v článku.

Výbor je toho názoru, že stanovenie právnej domnienky (v tomto prípade šesť mesiacov) o trvaní pracovného pomeru uvedenej v článku 7 ods. 2 písm. b) môže fungovať samo o sebe ako nový určujúci a prípadne rozhodujúci faktor, ktorý priláka nelegálne prisťahovalectvo na územie EÚ, pretože vďaka nemu bude nelegálny pracovník v omnoho výhodnejšej pozícii ako ostatní pracovníci. Okrem toho ide o riešenie zjavne nevhodné pokiaľ ide o krátkodobé a veľmi krátke pracovné pomery (napríklad brigády v poľnohospodárstve). Vzhľadom na tieto skutočnosti si výbor myslí, že dané ustanovenie (článok 7 ods. 2 písm. b) by malo byť zrušené.“

Výbor je toho názoru, že stanovenie právnej domnienky (v tomto prípade šesť mesiacov) o trvaní pracovného pomeru uvedenej v článku 7 ods. 2 písm. b) môže fungovať samo o sebe ako nový určujúci a prípadne rozhodujúci faktor, ktorý priláka nelegálne prisťahovalectvo na územie EÚ, pretože vďaka nemu bude nelegálny pracovník v omnoho výhodnejšej pozícii ako ostatní pracovníci. Okrem toho ide o riešenie zjavne nevhodné pokiaľ ide o krátkodobé a veľmi krátke pracovné pomery (napríklad brigády v poľnohospodárstve). Vzhľadom na tieto skutočnosti si výbor myslí, že dané ustanovenie (článok 7 ods. 2 písm. b) by malo byť zrušené.

Výsledok hlasovania:

Za: 59 Proti: 111 Zdržali sa: 11

Bod 6.8

Zmeniť takto:

„Článok 9 definuje zodpovednosť hlavných dodávateľov a všetkých subdodávateľov za zaplatenie sankcií a dodatočných platieb. V tejto súvislosti by bolo vhodné objasniť, za akých okolností to platí. Hlavný dodávateľ a subdodávatelia, ktorí priamo nezamestnávajú príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú povolenie na pobyt by mali byť spoločne zodpovední a postihovaní sankciami uvedenými v článku 6 a článku 7 len v prípadoch, keď je možné dokázať, že vedeli o tom, že subdodávateľ zamestnáva príslušníkov tretích krajín, ktorí sa v krajine zdržiavajú bez povolenia na pobyt. V niektorých odvetviach s dlhými reťazcami subdodávateľov ako v automobilovom priemysle by bolo veľmi ťažké zaviesť spoločnú zodpovednosť výrobcov a subdodávateľov, ktorí vyrábajú v rôznych lokalitách a v rôznych krajinách rozličné súčiastky. To isté platí aj pre sektor stavebníctva. Výbor zastáva názor, že hlavný dodávateľ by mal mať možnosť zbaviť sa takéhoto ručenia prostredníctvom primeraných preventívnych opatrení.“

Článok 9

Hlavný dodávateľ a subdodávatelia, ktorí priamo nezamestnávajú príslušníkov tretích krajín, ktorí nemajú povolenie na pobyt by mali byť spoločne zodpovední a postihovaní sankciami uvedenými v článku 6 a článku 7 len v prípadoch, keď je možné dokázať, že vedeli o tom, že subdodávateľ zamestnáva príslušníkov tretích krajín, ktorí sa v krajine zdržiavajú bez povolenia na pobyt. V

To isté platí aj pre sektor stavebníctva.

Výsledok hlasovania:

Za: 57 Proti: 106 Zdržali sa: 8

Bod 6.9

Zmeniť takto:

| — | „Článok 10 |
| --- | --- |

—

„Článok 10

| — | V súlade s týmto článkom môže toto porušenie predpisov predstavovať trestný čin (podľa článku 3), ak bolo spáchané ‚úmyselne‘. No keďže je ťažké dokázať úmysel, bolo by vhodnejšie definovať trestný čin tak, že zamestnávateľ
  ‚vedel‘ alebo ‚
  mohol vedieť
  ‘
  o páchaní trestného činu. |
| --- | --- |

—

V súlade s týmto článkom môže toto porušenie predpisov predstavovať trestný čin (podľa článku 3), ak bolo spáchané ‚úmyselne‘. No keďže je ťažké dokázať úmysel, bolo by vhodnejšie definovať trestný čin tak, že zamestnávateľ
  ‚vedel‘ alebo ‚
  mohol vedieť
  ‘
  o páchaní trestného činu.

| — | Vzhľadom na porušenie predpisov uvedené v bode 1 písm. a) sa každé opakované porušenie článku 3 považuje za trestný čin. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na porušenie predpisov uvedené v bode 1 písm. a) sa každé opakované porušenie článku 3 považuje za trestný čin.

| — | V prípade porušenia predpisu považovaného za úmyselný trestný čin, ako bolo uvedené v bode 1 písm. a) je dôležité zohľadniť možnosť, že právne konanie môže byť zdĺhavé. Existuje riziko, že ustanovenie sa vôbec nebude uplatňovať, ak sa členské štáty rozhodnú, že otázka, či prišlo k porušeniu predpisov, bude podliehať rozhodnutiu súdu alebo národného orgánu v lehote dvoch rokov. Pretože takéto súdne konania môžu byť veľmi zdĺhavé a pretože proti rozsudku sa možno odvolávať, hrozí, že ustanovenie sa v praxi vôbec nezrealizuje. |
| --- | --- |

—

V prípade porušenia predpisu považovaného za úmyselný trestný čin, ako bolo uvedené v bode 1 písm. a) je dôležité zohľadniť možnosť, že právne konanie môže byť zdĺhavé. Existuje riziko, že ustanovenie sa vôbec nebude uplatňovať, ak sa členské štáty rozhodnú, že otázka, či prišlo k porušeniu predpisov, bude podliehať rozhodnutiu súdu alebo národného orgánu v lehote dvoch rokov. Pretože takéto súdne konania môžu byť veľmi zdĺhavé a pretože proti rozsudku sa možno odvolávať, hrozí, že ustanovenie sa v praxi vôbec nezrealizuje.

Pri implementácii tohto článku v členských štátoch je potrebné stanoviť jasné rozdelenie právomocí medzi administratívne orgány, ktoré stanovujú sankcie, a jednotlivé príslušné súdy, aby sa zabránilo prípadným konfliktom súvisiacim s právomocami.“

Výsledok hlasovania: Za: 66 Proti: 100 Zdržali sa: 10

Bod 6.11

Zmeniť takto:

„Článok 15

Ustanovenie o tom, že členské štáty zabezpečia,
  že najmenej 10 %
  podnikov usídlených na ich území bude každý rok predmetom kontrol, je vítané. No efektívnosť navrhovanej smernice bude závisieť od skutočnej realizácie tohto ustanovenia.
  Členské štáty by mali vybrať podniky, ktoré sa stanú predmetom kontroly na základe hodnotenia rizík, ktoré bude, okrem iných kritérií považovaných za adekvátne a vhodné, brať do úvahy faktory ako väčšia či menšia náchylnosť určitých odvetví činnosti voči fenoménu zamestnávania prisťahovalcov bez povolenia na pobyt a predchádzajúce záznamy samotných podnikov v tejto oblasti. Článok by mal uviesť, že je žiaduce, aby členské štáty zabezpečili každoročnú kontrolu najmenej 10 % z celkového počtu podnikov vybraných na tento účel. Na jeho realizáciu bude vo väčšine členských štátov možno potrebný dodatočný personál a finančné zdroje. Ak sa tak nestane, tak by tieto dodatočné povinnosti mohli viesť
  povedú nepochybne k nerovnému zaobchádzaniu s príslušnými subjektmi.“

Výsledok hlasovania:

Za: 65 Proti: 105 Zdržali sa: 8

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/77 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/77

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zelená kniha o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme“

KOM(2007) 301 v konečnom znení

(2008/C 204/17)

Komisia sa 6. júna 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Zelená kniha o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 21. februára 2008. Spravodajkyňou bola pani Le Nouail Marlière.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 118 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 9 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod ku konzultácii Zelená kniha o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme

| 1.1 | Budúci spoločný európsky azylový systém má svoje právne korene v hlave IV „vízová, azylová, prisťahovalecká politika a iné politiky, ktoré sa týkajú voľného pohybu osôb“ Amsterdamskej zmluvy (1999), v rozhodnutiach Európskej rady zo zasadnutia vo fínskom Tampere v roku 1999 a v rozhodnutiach z nedávneho zasadnutia v Haagu. Treba tiež spomenúť jeho „funkčný“ pôvod, t. j. nariadenie Dublin I z roku 1997, Dublin II z roku 2003, ktoré nadobudlo platnosť v roku 2006, prvú Schengenskú dohodu z roku 1985, ktorá bola v roku 2007 rozšírená o niektoré nové členské štáty. Nesmieme zabúdať, že prvotným cieľom bolo, aby členské štáty EÚ jednotným spôsobom implementovali a transponovali Dohovor o právnom postavení utečencov (Ženevský dohovor), ktorý bol podpísaný v Ženeve v roku 1951 a ktorý ratifikovala väčšina členských štátov, aby sa osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, táto skutočne zaručila. Základnou myšlienkou je vybudovať z Európskej únie jednotný priestor ochrany pre utečencov, založený na plnom a všestrannom uplatňovaní Ženevského dohovoru a na spoločných humanitárnych hodnotách, ktoré vyznávajú všetky členské štáty. V akčnom pláne Haagskeho programu sa predpokladá prijatie návrhu na vytvorenie azylového systému do konca roku 2010. |
| --- | --- |

1.1

Budúci spoločný európsky azylový systém má svoje právne korene v hlave IV „vízová, azylová, prisťahovalecká politika a iné politiky, ktoré sa týkajú voľného pohybu osôb“ Amsterdamskej zmluvy (1999), v rozhodnutiach Európskej rady zo zasadnutia vo fínskom Tampere v roku 1999 a v rozhodnutiach z nedávneho zasadnutia v Haagu. Treba tiež spomenúť jeho „funkčný“ pôvod, t. j. nariadenie Dublin I z roku 1997, Dublin II z roku 2003, ktoré nadobudlo platnosť v roku 2006, prvú Schengenskú dohodu z roku 1985, ktorá bola v roku 2007 rozšírená o niektoré nové členské štáty. Nesmieme zabúdať, že prvotným cieľom bolo, aby členské štáty EÚ jednotným spôsobom implementovali a transponovali Dohovor o právnom postavení utečencov (Ženevský dohovor), ktorý bol podpísaný v Ženeve v roku 1951 a ktorý ratifikovala väčšina členských štátov, aby sa osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, táto skutočne zaručila. Základnou myšlienkou je vybudovať z Európskej únie jednotný priestor ochrany pre utečencov, založený na plnom a všestrannom uplatňovaní Ženevského dohovoru a na spoločných humanitárnych hodnotách, ktoré vyznávajú všetky členské štáty. V akčnom pláne Haagskeho programu sa predpokladá prijatie návrhu na vytvorenie azylového systému do konca roku 2010.

| 1.2 | Komisia so zreteľom na otvorenie druhej etapy a pred spustením svojho akčného plánu, ktorý chce uverejniť v júli 2008, začala rozsiahly konzultačný proces prostredníctvom predloženej zelenej knihy, ktorej cieľom je tiež identifikovať možnosti, ktoré poskytuje súčasný právny rámec Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.2

Komisia so zreteľom na otvorenie druhej etapy a pred spustením svojho akčného plánu, ktorý chce uverejniť v júli 2008, začala rozsiahly konzultačný proces prostredníctvom predloženej zelenej knihy, ktorej cieľom je tiež identifikovať možnosti, ktoré poskytuje súčasný právny rámec Spoločenstva.

| 1.3 | Tamperský program, ktorý neskôr potvrdil Haagsky program, možno zhrnúť takto: vytvoriť spoločné konanie, jednotné postavenie utečencov, rovnaké podmienky, vysokú úroveň ochrany, ktorá by bola zosúladená vo všetkých členských štátoch a zaručovala by jednotné uplatňovanie Ženevského dohovoru. |
| --- | --- |

1.3

Tamperský program, ktorý neskôr potvrdil Haagsky program, možno zhrnúť takto: vytvoriť spoločné konanie, jednotné postavenie utečencov, rovnaké podmienky, vysokú úroveň ochrany, ktorá by bola zosúladená vo všetkých členských štátoch a zaručovala by jednotné uplatňovanie Ženevského dohovoru.

| 1.4 | V prvej etape v rokoch 1999 – 2006 boli prijaté štyri hlavné právne nástroje, ktoré tvoria súčasné acquis a ktoré položili základy spoločného európskeho azylového systému. Komisia zabezpečí, aby sa už prijaté právne nástroje včas transponovali a implementovali. |
| --- | --- |

1.4

V prvej etape v rokoch 1999 – 2006 boli prijaté štyri hlavné právne nástroje, ktoré tvoria súčasné acquis a ktoré položili základy spoločného európskeho azylového systému. Komisia zabezpečí, aby sa už prijaté právne nástroje včas transponovali a implementovali.

| 1.5 | Proces hodnotenia nástrojov prvej etapy ešte prebieha, ale vzhľadom na to, že návrhy pre druhú etapu treba predložiť včas, aby mohli byť prijaté v roku 2010, je podľa Komisie nevyhnutné začať už teraz dôkladne uvažovať a diskutovať o budúcej štruktúre azylového systému. |
| --- | --- |

1.5

Proces hodnotenia nástrojov prvej etapy ešte prebieha, ale vzhľadom na to, že návrhy pre druhú etapu treba predložiť včas, aby mohli byť prijaté v roku 2010, je podľa Komisie nevyhnutné začať už teraz dôkladne uvažovať a diskutovať o budúcej štruktúre azylového systému.

| 1.6 | Komisia si tiež stanovila cieľ dosiahnuť väčšiu solidaritu medzi členskými štátmi, posilniť kapacitu všetkých zúčastnených strán a celkovú kvalitu procesu, napraviť súčasné nedostatky a zosúladiť platné postupy prostredníctvom implementácie sprievodných opatrení týkajúcich sa praktickej spolupráce medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.6

Komisia si tiež stanovila cieľ dosiahnuť väčšiu solidaritu medzi členskými štátmi, posilniť kapacitu všetkých zúčastnených strán a celkovú kvalitu procesu, napraviť súčasné nedostatky a zosúladiť platné postupy prostredníctvom implementácie sprievodných opatrení týkajúcich sa praktickej spolupráce medzi členskými štátmi.

| 1.7 | Komisia rozčlenila zelenú knihu na 4 kapitoly a 35 otázok: legislatívne nástroje, implementácia, solidarita a rozdelenie zodpovednosti, vonkajší rozmer. |
| --- | --- |

1.7

Komisia rozčlenila zelenú knihu na 4 kapitoly a 35 otázok: legislatívne nástroje, implementácia, solidarita a rozdelenie zodpovednosti, vonkajší rozmer.

2.   Závery a odporúčania

| 2.1 | Vzhľadom na svoje (početné) predchádzajúce stanoviská v danej oblasti, odporúčania mimovládnych organizácií na pomoc utečencom, ako i pripomienky UNHCR (1) zaslané portugalskému a slovinskému predsedníctvu Rady Európskej únie, |
| --- | --- |

2.1

Vzhľadom na svoje (početné) predchádzajúce stanoviská v danej oblasti, odporúčania mimovládnych organizácií na pomoc utečencom, ako i pripomienky UNHCR (1) zaslané portugalskému a slovinskému predsedníctvu Rady Európskej únie,

| 2.2 | Pripomínajúc, že o otázkach azylu už rozhoduje Rada kvalifikovanou väčšinou, zatiaľ čo v otázkach prisťahovalectva sa ešte stále vyžadujú jednomyseľné rozhodnutia a podľa Lisabonskej zmluvy by sa mali rozhodnutia prijímať kvalifikovanou väčšinou, výbor odporúča, aby Komisia a Rada pri implementácii spoločného postupu dozreli na to, aby sa doložky o vylúčení, ktoré niektoré členské štáty často využívajú, vylúčili alebo sa nevyužívali. |
| --- | --- |

2.2

Pripomínajúc, že o otázkach azylu už rozhoduje Rada kvalifikovanou väčšinou, zatiaľ čo v otázkach prisťahovalectva sa ešte stále vyžadujú jednomyseľné rozhodnutia a podľa Lisabonskej zmluvy by sa mali rozhodnutia prijímať kvalifikovanou väčšinou, výbor odporúča, aby Komisia a Rada pri implementácii spoločného postupu dozreli na to, aby sa doložky o vylúčení, ktoré niektoré členské štáty často využívajú, vylúčili alebo sa nevyužívali.

| 2.3 | Výbor podporuje prijatie spravodlivého azylového systému, t. j. humánneho systému, ktorý by zohľadnil potrebu ochrany žiadateľov o azyl ako jeden zo skutočných cieľov pri budovaní Európy, ktorá by mala aj sociálny rozmer. Výbor pripomína, že tieto sociálne ciele nie sú v rozpore s hospodárskymi a bezpečnostnými záujmami obyvateľov hostiteľskej krajiny alebo členských štátov a ani ich nevylučujú. |
| --- | --- |

2.3

Výbor podporuje prijatie spravodlivého azylového systému, t. j. humánneho systému, ktorý by zohľadnil potrebu ochrany žiadateľov o azyl ako jeden zo skutočných cieľov pri budovaní Európy, ktorá by mala aj sociálny rozmer. Výbor pripomína, že tieto sociálne ciele nie sú v rozpore s hospodárskymi a bezpečnostnými záujmami obyvateľov hostiteľskej krajiny alebo členských štátov a ani ich nevylučujú.

| 2.4 | Vyzýva, aby sa vytvorili podmienky podporujúce dodržiavanie medzinárodných dohovorov a európskych smerníc v súlade s medzinárodným právom, humanitárnym právom a Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd Rady Európy, aby sa lepšie rozdelila zodpovednosť medzi členské štáty, aby sa osoby, ktorým bol priznaný štatút utečenca alebo im bola poskytnutá doplnková ochrana, presídlili a rýchlo integrovali a aby sa presadzovala úprimná politika spolupráce a spoločného rozvoja, ktorá pomôže zlepšiť úroveň skutočnej demokracie v niektorých tretích krajinách a bude prínosom k medzinárodnej solidarite reagujúcej na potreby v oblasti azylu. |
| --- | --- |

2.4

Vyzýva, aby sa vytvorili podmienky podporujúce dodržiavanie medzinárodných dohovorov a európskych smerníc v súlade s medzinárodným právom, humanitárnym právom a Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd Rady Európy, aby sa lepšie rozdelila zodpovednosť medzi členské štáty, aby sa osoby, ktorým bol priznaný štatút utečenca alebo im bola poskytnutá doplnková ochrana, presídlili a rýchlo integrovali a aby sa presadzovala úprimná politika spolupráce a spoločného rozvoja, ktorá pomôže zlepšiť úroveň skutočnej demokracie v niektorých tretích krajinách a bude prínosom k medzinárodnej solidarite reagujúcej na potreby v oblasti azylu.

| 2.5 | Výbor preto odporúča opatrenia, ktoré treba považovať za neoddeliteľné a komplementárne: |
| --- | --- |

2.5

Výbor preto odporúča opatrenia, ktoré treba považovať za neoddeliteľné a komplementárne:

| 2.5.1 | Osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, by mali mať vždy možnosť vstúpiť na územie Európskej únie bez ohľadu na úroveň posilnenej kontroly, aby bolo dodržané aspoň právo podať žiadosť o azyl, a to akoukoľvek formou, a aby bol zabezpečený prístup k spravodlivému a účinnému azylovému konaniu. |
| --- | --- |

2.5.1

Osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, by mali mať vždy možnosť vstúpiť na územie Európskej únie bez ohľadu na úroveň posilnenej kontroly, aby bolo dodržané aspoň právo podať žiadosť o azyl, a to akoukoľvek formou, a aby bol zabezpečený prístup k spravodlivému a účinnému azylovému konaniu.

| 2.5.2 | Žiadosti o priznanie štatútu utečenca, vrátane žiadostí predložených na hraniciach, by sa mali vždy posúdiť a príslušný orgán by mal o nich rozhodnúť a svoje rozhodnutie zdôvodniť písomne skôr, než sa posúdi možnosť poskytnutia doplnkovej ochrany. |
| --- | --- |

2.5.2

Žiadosti o priznanie štatútu utečenca, vrátane žiadostí predložených na hraniciach, by sa mali vždy posúdiť a príslušný orgán by mal o nich rozhodnúť a svoje rozhodnutie zdôvodniť písomne skôr, než sa posúdi možnosť poskytnutia doplnkovej ochrany.

| 2.5.3 | Žiadatelia o azyl by mali mať možnosť slobodne si zvoliť krajinu, v ktorej predložia žiadosť. |
| --- | --- |

2.5.3

Žiadatelia o azyl by mali mať možnosť slobodne si zvoliť krajinu, v ktorej predložia žiadosť.

| 2.5.4 | Maloletým osobám bez sprievodu, ženám, ako i zraniteľným osobám (2) by mala byť skutočne poskytnutá osobitná ochrana. Ide o žiadateľov o azyl, ktorí sú telesne, duševne alebo sociálne znevýhodnení a vyžadujú si osobitnú pomoc (tehotné ženy, deti, staršie osoby, chorí, telesne postihnutí atď.). |
| --- | --- |

2.5.4

Maloletým osobám bez sprievodu, ženám, ako i zraniteľným osobám (2) by mala byť skutočne poskytnutá osobitná ochrana. Ide o žiadateľov o azyl, ktorí sú telesne, duševne alebo sociálne znevýhodnení a vyžadujú si osobitnú pomoc (tehotné ženy, deti, staršie osoby, chorí, telesne postihnutí atď.).

| 2.5.5 | Špecifické druhy prenasledovania, ktorého obeťami sú niektoré ženy, by sa mali zohľadniť a považovať za dôvody nutnej ochrany na individuálnom základe a nezávisle od osôb, ktoré ich sprevádzajú alebo od osôb, ktoré sprevádzajú ony (maloleté deti alebo manželia, rodičia a iné osoby) (3). |
| --- | --- |

2.5.5

Špecifické druhy prenasledovania, ktorého obeťami sú niektoré ženy, by sa mali zohľadniť a považovať za dôvody nutnej ochrany na individuálnom základe a nezávisle od osôb, ktoré ich sprevádzajú alebo od osôb, ktoré sprevádzajú ony (maloleté deti alebo manželia, rodičia a iné osoby) (3).

| 2.5.6 | Každá žiadosť o azyl by mala byť účinne a individuálne posúdená a žiadateľovi by mal byť poskytnutý tlmočník, bezplatná právna pomoc a dostatočná lehota na podanie žiadosti. |
| --- | --- |

2.5.6

Každá žiadosť o azyl by mala byť účinne a individuálne posúdená a žiadateľovi by mal byť poskytnutý tlmočník, bezplatná právna pomoc a dostatočná lehota na podanie žiadosti.

| 2.5.7 | Základné zásady, ktorými sa musí riadiť azylové konanie, by sa mali uplatňovať na všetky žiadosti o azyl vrátane zjavne neopodstatnených žiadostí. |
| --- | --- |

2.5.7

Základné zásady, ktorými sa musí riadiť azylové konanie, by sa mali uplatňovať na všetky žiadosti o azyl vrátane zjavne neopodstatnených žiadostí.

| 2.5.8 | Odvolanie proti rozhodnutiu o neudelení štatútu utečenca alebo doplnkovej ochrany by malo mať vždy odkladný účinok voči výkonu rozhodnutia o vyhostení alebo vrátení utečenca, najmä v prípade osôb, pre ktoré by vyhostenie alebo vrátenie do inej krajiny prestavovalo nebezpečenstvo ohrozenia života, slobody alebo bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.5.8

Odvolanie proti rozhodnutiu o neudelení štatútu utečenca alebo doplnkovej ochrany by malo mať vždy odkladný účinok voči výkonu rozhodnutia o vyhostení alebo vrátení utečenca, najmä v prípade osôb, pre ktoré by vyhostenie alebo vrátenie do inej krajiny prestavovalo nebezpečenstvo ohrozenia života, slobody alebo bezpečnosti.

| 2.5.9 | Integrácia a presídlenie môžu prebehnúť za normálnych a dôstojných životných podmienok len vďaka nezávislosti príslušnej osoby. Podmienky na jej dosiahnutie by mali byť zabezpečené čo najskôr po príchode prisťahovalca a s jeho súhlasom: prístup k zdravotnej starostlivosti, oboznámenie sa s jazykom a jeho výučba, kontakty so združeniami na pomoc utečencom a s miestnym obyvateľstvom, vzdelávanie, vrátane hodnotenia a uznávania kvalifikácií, prístup k legálnemu zamestnaniu atď. |
| --- | --- |

2.5.9

Integrácia a presídlenie môžu prebehnúť za normálnych a dôstojných životných podmienok len vďaka nezávislosti príslušnej osoby. Podmienky na jej dosiahnutie by mali byť zabezpečené čo najskôr po príchode prisťahovalca a s jeho súhlasom: prístup k zdravotnej starostlivosti, oboznámenie sa s jazykom a jeho výučba, kontakty so združeniami na pomoc utečencom a s miestnym obyvateľstvom, vzdelávanie, vrátane hodnotenia a uznávania kvalifikácií, prístup k legálnemu zamestnaniu atď.

| 2.6 | Výbor ďalej odporúča, aby mimovládne organizácie a združenia poskytujúce právnu, materiálnu a humanitárnu pomoc utečencom mali vždy prístup do záchytných centier a centier na zadržiavanie utečencov bez ohľadu na to, či sú tieto strediská otvorené alebo uzavreté. V súvislosti so spôsobmi presídľovania osôb, ktorým bol priznaný štatút utečenca, odkazuje výbor s ohľadom na rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty na svoje stanovisko CESE 1643/2004 z 15. decembra 2004, a to konkrétne na bod 2.4, v ktorom sa uvádza, že „Podmienky prítomnosti mimovládnych organizácií (ďalej len MVO) a združení pomoci pre utečencov v azylových centrách by sa mali zlepšiť tým, že budú uzavreté zmluvy o spolupráci s úradmi krajinami prijatia alebo aspoň tak, že sa presne vymedzia ich práva“. |
| --- | --- |

2.6

Výbor ďalej odporúča, aby mimovládne organizácie a združenia poskytujúce právnu, materiálnu a humanitárnu pomoc utečencom mali vždy prístup do záchytných centier a centier na zadržiavanie utečencov bez ohľadu na to, či sú tieto strediská otvorené alebo uzavreté. V súvislosti so spôsobmi presídľovania osôb, ktorým bol priznaný štatút utečenca, odkazuje výbor s ohľadom na rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty na svoje stanovisko CESE 1643/2004 z 15. decembra 2004, a to konkrétne na bod 2.4, v ktorom sa uvádza, že „Podmienky prítomnosti mimovládnych organizácií (ďalej len MVO) a združení pomoci pre utečencov v azylových centrách by sa mali zlepšiť tým, že budú uzavreté zmluvy o spolupráci s úradmi krajinami prijatia alebo aspoň tak, že sa presne vymedzia ich práva“.

| 2.6.1 | Tieto normy pre prijímanie utečencov rešpektujúce ľudskú dôstojnosť by sa mali aplikovať bez rozdielu na každého žiadateľa o azyl oprávneného získať štatút utečenca alebo doplnkovú ochranu. |
| --- | --- |

2.6.1

Tieto normy pre prijímanie utečencov rešpektujúce ľudskú dôstojnosť by sa mali aplikovať bez rozdielu na každého žiadateľa o azyl oprávneného získať štatút utečenca alebo doplnkovú ochranu.

| 2.6.2 | Pred systematickým zadržiavaním žiadateľov o azyl v úplne uzavretých centrách, do ktorých mimovládne organizácie, a niekedy dokonca ani Červený kríž, nemajú prístup, by sa mali uprednostňovať alternatívne riešenia (ubytovanie v otvorených centrách). |
| --- | --- |

2.6.2

Pred systematickým zadržiavaním žiadateľov o azyl v úplne uzavretých centrách, do ktorých mimovládne organizácie, a niekedy dokonca ani Červený kríž, nemajú prístup, by sa mali uprednostňovať alternatívne riešenia (ubytovanie v otvorených centrách).

| 2.7 | Výbor neodporúča používať zoznamy tzv. bezpečných krajín (v duchu dodržiavania zásady individuálneho posudzovania žiadostí, na ktoré majú žiadatelia o azyl podľa Ženevského dohovoru právo) a odporúča, aby Komisia „prehodnotila svoju klasifikáciu tretích krajín pôvodu alebo tranzitu ako ‚bezpečné tretie krajiny‘, nakoľko táto odoberá žiadateľom o azyl možnosť individuálneho preskúmania ich situácie a z nej prameniacich práv“ (4). |
| --- | --- |

2.7

Výbor neodporúča používať zoznamy tzv. bezpečných krajín (v duchu dodržiavania zásady individuálneho posudzovania žiadostí, na ktoré majú žiadatelia o azyl podľa Ženevského dohovoru právo) a odporúča, aby Komisia „prehodnotila svoju klasifikáciu tretích krajín pôvodu alebo tranzitu ako ‚bezpečné tretie krajiny‘, nakoľko táto odoberá žiadateľom o azyl možnosť individuálneho preskúmania ich situácie a z nej prameniacich práv“ (4).

| 2.8 | Výbor však odporúča, aby v prípade zachovania zoznamov krajín považovaných za „bezpečné“, boli tieto zoznamy spoločné pre všetky členské štáty, aby ich schválili národné parlamenty a Európsky parlament, aby zohľadňovali informácie poskytnuté mimovládnymi organizáciami, ktoré boli riadne konzultované a aby sa v každom prípade zatiaľ nepoužívali. |
| --- | --- |

2.8

Výbor však odporúča, aby v prípade zachovania zoznamov krajín považovaných za „bezpečné“, boli tieto zoznamy spoločné pre všetky členské štáty, aby ich schválili národné parlamenty a Európsky parlament, aby zohľadňovali informácie poskytnuté mimovládnymi organizáciami, ktoré boli riadne konzultované a aby sa v každom prípade zatiaľ nepoužívali.

| 2.9 | Odporúča, aby pobrežné hliadky, predstavitelia orgánov verejnej moci, predstavitelia verejných alebo súkromných služieb, ktorí sú v kontakte so žiadateľmi o azyl v počiatočných, ako i ďalších štádiách (polícia, colné úrady, zdravotníctvo, školstvo a zamestnávatelia) boli vyškolení v oblasti azylového a humanitárneho práva. |
| --- | --- |

2.9

Odporúča, aby pobrežné hliadky, predstavitelia orgánov verejnej moci, predstavitelia verejných alebo súkromných služieb, ktorí sú v kontakte so žiadateľmi o azyl v počiatočných, ako i ďalších štádiách (polícia, colné úrady, zdravotníctvo, školstvo a zamestnávatelia) boli vyškolení v oblasti azylového a humanitárneho práva.

| 2.10 | Výbor opakuje svoje odporúčanie a trvá na tom, aby sa zohľadnili povinnosti, ktoré plnia miestne a regionálne územné samosprávy pri poskytovaní prvotnej pomoci žiadateľom o azyl a pri ich trvalej integrácii v prípade, keď je žiadateľom udelený štatút utečenca alebo poskytnutá medzinárodná ochrana, a aby boli preto tieto orgány spravodlivo zapojené do vypracovania spoločnej azylovej politiky a aby sa zachovalo a objasnilo používanie a prideľovanie finančných prostriedkov z Európskeho fondu pre utečencov (ERF), ako sa podrobnejšie uvádza ďalej. |
| --- | --- |

2.10

Výbor opakuje svoje odporúčanie a trvá na tom, aby sa zohľadnili povinnosti, ktoré plnia miestne a regionálne územné samosprávy pri poskytovaní prvotnej pomoci žiadateľom o azyl a pri ich trvalej integrácii v prípade, keď je žiadateľom udelený štatút utečenca alebo poskytnutá medzinárodná ochrana, a aby boli preto tieto orgány spravodlivo zapojené do vypracovania spoločnej azylovej politiky a aby sa zachovalo a objasnilo používanie a prideľovanie finančných prostriedkov z Európskeho fondu pre utečencov (ERF), ako sa podrobnejšie uvádza ďalej.

| 2.11 | Výbor schvaľuje vytvorenie Európskeho podporného úradu pre členské štáty, pokiaľ bude dopĺňať činnosť miestnych a regionálnych úradov UNHCR a za predpokladu, že bude spĺňať svoje ciele: zlepšiť kvalitu a jednotnosť rozhodnutí, aby sa zaručilo, že osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, bude táto poskytnutá bez ohľadu na miesto predloženia žiadosti v Európskej únii a nepretržite dohliadať na to, aby boli európske zákony v súlade s medzinárodným právom o utečencoch a s humanitárnym právom. Tento podporný úrad by mohol organizovať odbornú prípravu pohraničných hliadok zameranú na rozlišovanie medzi utečencami a inými migrantmi, a to v spolupráci s UNHCR, ktorý doteraz túto odbornú prípravu poskytoval a na ktorej sa tiež zúčastňoval, najmä, avšak nie výlučne, na východných hraniciach EÚ od rozšírenia schengenského priestoru (o Maďarsko, Poľsko, Slovensko a Slovinsko). |
| --- | --- |

2.11

Výbor schvaľuje vytvorenie Európskeho podporného úradu pre členské štáty, pokiaľ bude dopĺňať činnosť miestnych a regionálnych úradov UNHCR a za predpokladu, že bude spĺňať svoje ciele: zlepšiť kvalitu a jednotnosť rozhodnutí, aby sa zaručilo, že osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, bude táto poskytnutá bez ohľadu na miesto predloženia žiadosti v Európskej únii a nepretržite dohliadať na to, aby boli európske zákony v súlade s medzinárodným právom o utečencoch a s humanitárnym právom. Tento podporný úrad by mohol organizovať odbornú prípravu pohraničných hliadok zameranú na rozlišovanie medzi utečencami a inými migrantmi, a to v spolupráci s UNHCR, ktorý doteraz túto odbornú prípravu poskytoval a na ktorej sa tiež zúčastňoval, najmä, avšak nie výlučne, na východných hraniciach EÚ od rozšírenia schengenského priestoru (o Maďarsko, Poľsko, Slovensko a Slovinsko).

| 2.12 | Podľa výboru by opatrenia prijaté v rámci kontroly nelegálneho prisťahovalectva nemali umožňovať porušovanie základných práv, najmä práva požiadať o azyl a práva získať azyl z dôvodu prenasledovania. |
| --- | --- |

2.12

Podľa výboru by opatrenia prijaté v rámci kontroly nelegálneho prisťahovalectva nemali umožňovať porušovanie základných práv, najmä práva požiadať o azyl a práva získať azyl z dôvodu prenasledovania.

| 2.13 | Výbor žiada, aby sa zdôraznila povinnosť kapitánov lodí poskytnúť v prípade zadržania a záchranných akcií na mori pomoc osobám v núdzi, ďalej žiada, aby sa vyriešil problém nedostatočného uznania ich zodpovednosti za vylodenie zachránených osôb na mori a aby sa zabezpečilo bezodkladné posúdenie žiadostí a v prípade potreby poskytla medzinárodná ochrana. |
| --- | --- |

2.13

Výbor žiada, aby sa zdôraznila povinnosť kapitánov lodí poskytnúť v prípade zadržania a záchranných akcií na mori pomoc osobám v núdzi, ďalej žiada, aby sa vyriešil problém nedostatočného uznania ich zodpovednosti za vylodenie zachránených osôb na mori a aby sa zabezpečilo bezodkladné posúdenie žiadostí a v prípade potreby poskytla medzinárodná ochrana.

| 2.14 | V súvislosti so špecifickou diskusiou o zavedení spoločného jednotného európskeho konania výbor odkazuje na svoje stanovisko CESE 1644/2004 z 15. decembra 2004, najmä na odporúčania a varovania týkajúce sa akéhokoľvek znižovania úrovne noriem ochrany, ku ktorému by mohlo dôjsť v období 2004 – 2008, medzi konzultáciou o jednotnom konaní a zelenou knihou o spoločnom azylovom systéme. |
| --- | --- |

2.14

V súvislosti so špecifickou diskusiou o zavedení spoločného jednotného európskeho konania výbor odkazuje na svoje stanovisko CESE 1644/2004 z 15. decembra 2004, najmä na odporúčania a varovania týkajúce sa akéhokoľvek znižovania úrovne noriem ochrany, ku ktorému by mohlo dôjsť v období 2004 – 2008, medzi konzultáciou o jednotnom konaní a zelenou knihou o spoločnom azylovom systéme.

| 2.15 | Výbor pripomína členským štátom, že bez ohľadu na typ konania (správne alebo súdne) by sa všetky jeho štádia mali riadiť zásadami ochrany a nie obžaloby. |
| --- | --- |

2.15

Výbor pripomína členským štátom, že bez ohľadu na typ konania (správne alebo súdne) by sa všetky jeho štádia mali riadiť zásadami ochrany a nie obžaloby.

| 2.16 | Odporúča Komisii a Rade, aby pri prideľovaní a využívaní prostriedkov z Európskeho fondu pre utečencov v období 2008 – 2013 postupovali jasne a transparentne, v rámci všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“, tak ako to EHSV odporúčal vo svojom stanovisku (5), v ktorom „Vyzýva ku konkrétnym krokom v rozhodnutiach o zavedení fondov, aby boli neštátni operátori začlenení čo najskôr do usmerňujúceho rámca, ktorý každoročne stanovujú členské štáty a samotná Komisia“. |
| --- | --- |

2.16

Odporúča Komisii a Rade, aby pri prideľovaní a využívaní prostriedkov z Európskeho fondu pre utečencov v období 2008 – 2013 postupovali jasne a transparentne, v rámci všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“, tak ako to EHSV odporúčal vo svojom stanovisku (5), v ktorom „Vyzýva ku konkrétnym krokom v rozhodnutiach o zavedení fondov, aby boli neštátni operátori začlenení čo najskôr do usmerňujúceho rámca, ktorý každoročne stanovujú členské štáty a samotná Komisia“.

| 2.17 | Odporúča, aby stimulačné finančné opatrenia uplatňované podľa rozsahu úsilia niektorých členských štátov, napr. Švédska, alebo ich obmedzených kapacít (v závislosti od geografickej veľkosti a počtu obyvateľov), napr. Malta a Cyprus, neviedli iné členské štáty k tomu, aby sa zbavili niektorých svojich povinností alebo záväzkov v súvislosti s prístupom na ich územie, ako i posudzovaním žiadostí alebo vnútorným presídľovaním (solidarita a rozdelenie) alebo vonkajším presídľovaním (príspevok k mimoregionálnemu úsiliu) skupín utečencov. |
| --- | --- |

2.17

Odporúča, aby stimulačné finančné opatrenia uplatňované podľa rozsahu úsilia niektorých členských štátov, napr. Švédska, alebo ich obmedzených kapacít (v závislosti od geografickej veľkosti a počtu obyvateľov), napr. Malta a Cyprus, neviedli iné členské štáty k tomu, aby sa zbavili niektorých svojich povinností alebo záväzkov v súvislosti s prístupom na ich územie, ako i posudzovaním žiadostí alebo vnútorným presídľovaním (solidarita a rozdelenie) alebo vonkajším presídľovaním (príspevok k mimoregionálnemu úsiliu) skupín utečencov.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Výbor víta širokú verejnú konzultáciu o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme prostredníctvom tejto zelenej knihy. S uspokojením konštatuje, že Komisia využíva príležitosť a poukazuje na spôsob ako vyriešiť nedostatky v právnych predpisoch Spoločenstva, rozdiely v európskych zákonoch a postupy uplatňované v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.1

Výbor víta širokú verejnú konzultáciu o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme prostredníctvom tejto zelenej knihy. S uspokojením konštatuje, že Komisia využíva príležitosť a poukazuje na spôsob ako vyriešiť nedostatky v právnych predpisoch Spoločenstva, rozdiely v európskych zákonoch a postupy uplatňované v jednotlivých členských štátoch.

| 3.2 | Výbor vyzýva Komisiu a Radu, aby dohliadli na to, aby diskusie o riadení hraníc nezasahovali do základného práva podať žiadosť o azyl alebo o medzinárodnú ochranu vrátane pozemných, vzdušných alebo námorných opatrení, najmä pri zadržaní a záchranných akciách na mori, tak vo vnútri, ako i mimo teritoriálnych vôd členských štátov. |
| --- | --- |

3.2

Výbor vyzýva Komisiu a Radu, aby dohliadli na to, aby diskusie o riadení hraníc nezasahovali do základného práva podať žiadosť o azyl alebo o medzinárodnú ochranu vrátane pozemných, vzdušných alebo námorných opatrení, najmä pri zadržaní a záchranných akciách na mori, tak vo vnútri, ako i mimo teritoriálnych vôd členských štátov.

| 3.3 | Najmä v súvislosti s bojom proti terorizmu, bojom proti kriminalite a obchodovaniu s ľuďmi výbor naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby zabezpečili, že neistá situácia vo svete nebude mať negatívny dosah na postoj verejnosti k utečencom a žiadateľom o azyl a nebude ohrozovať integritu a povahu azylu. |
| --- | --- |

3.3

Najmä v súvislosti s bojom proti terorizmu, bojom proti kriminalite a obchodovaniu s ľuďmi výbor naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby zabezpečili, že neistá situácia vo svete nebude mať negatívny dosah na postoj verejnosti k utečencom a žiadateľom o azyl a nebude ohrozovať integritu a povahu azylu.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Legislatívne nástroje, spracovanie žiadostí o azyl, národné doložky o vylúčení

Podľa Komisie, ktorá sa opiera o množstvo správ mimovládnych organizácií a Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), stanovila smernica „o azylových konaniach“ procesné normy založené na spoločných minimálnych kritériách, čím sa členským štátom ponechal priestor pre národné úpravy a použitie doložiek o vylúčení. Z tohto dôvodu osoby hľadajúce ochranu v EÚ nemajú rovnaké záruky, pretože tieto sa budú odlišovať v závislosti od krajiny, na ktorú sa obrátia a niekedy dokonca v závislosti od miesta v krajine, kde podajú žiadosť o azyl. Dôsledkom tejto voľnosti je tiež postupné znižovanie úrovne dodržiavania práv žiadateľov o azyl, čoho dôkazom sú niektoré národné legislatívne reformy.

Výbor podporuje vytvorenie spoločného európskeho azylového systému, ktorého základným cieľom je zabezpečiť každému žiadateľovi o azyl prístup k spravodlivému a účinnému konaniu. Za týchto okolností sa vytvorenie spoločného konania zdá byť málo zlučiteľné s národnými doložkami o vylúčení, ktoré členské štáty veľmi často používajú. Výbor bude pozorne sledovať spoločný charakter konkrétnych konaní, ktoré Komisia navrhuje vo svojom akčnom pláne. Zároveň bude venovať pozornosť tomu, aby stanovenie procesných pravidiel a spoločných kritérií nebolo založené na najmenšom spoločnom menovateľovi pre ochranu utečencov.

4.2   Bezpečné krajiny pôvodu

Výbor je znepokojený, že niektorí žiadatelia o azyl stále nemajú prístup k spravodlivému konaniu, čo je v rozpore so zásadou zákazu diskriminácie v zmysle článku 3 Ženevského dohovoru.

Ide o prípady osôb pochádzajúcich z krajín považovaných za „bezpečné“ alebo za „bezpečné tretie krajiny“, ktorých žiadosť môže byť v rámci rýchleho vyšetrovania, zrýchleného konania alebo prednostného konania zamietnutá ako neopodstatnená bez možnosti podať odvolanie s odkladným účinkom. Skutočnosť, že členským štátom sa nepodarilo dohodnúť na spoločnom zozname, vytvára fakticky nerovnosti, najmä s ohľadom na uplatňovanie nariadenia Dublin II: „zodpovedný štát“ tak môže na základe svojho zoznamu bezpečných krajín vyhlásiť žiadosť za neprípustnú, i keď táto krajina nie je na zozname krajiny, ktorá rozhodla o vrátení žiadateľa.

Výbor odporúča, aby členské štáty čo najrýchlejšie vypracovali spoločný zoznam.

Výbor pripomína, že voľný a neobmedzený prístup na územie a k azylovému konaniu sú základné záruky, o ktoré sa musia členské štáty usilovať (6) a zároveň je toho názoru, že samotné označenie „bezpečná krajina“ pôvodu nesmie v žiadnom prípade odôvodňovať zamietnutie žiadosti (7), ale musí byť spojené so špecifickým posúdením v zmysle Ženevského dohovoru. Povinnosť posudzovať každú žiadosť o ochranu a azyl individuálne, nedovoľuje totiž považovať určitú krajinu za bezpečnú pre všetkých ľudí a nevylučuje, že určité osoby môžu byť vystavené prípadnému prenasledovaniu pre svoje špecifické postavenie (príslušnosť k určitej sociálnej skupine, prenasledovanie neštátnymi subjektmi).

Okrem toho možno zdôrazniť, že plánované opatrenia neumožnia zaručiť, že krajina, do ktorej by bol žiadateľ o azyl vrátený, mu poskytne účinnú a trvalú ochranu.

4.3   Odvolanie s odkladných účinkom

V súlade so zásadami účinnosti a rovnosti by proti vynesenému rozhodnutiu malo byť možné podať odvolanie na nestrannom a nezávislom súde alebo orgáne. Výbor konštatuje, že niektoré členské štáty v mnohých situáciách uplatňujú toto právo reštriktívne a umelo, a preto zdôrazňuje, že odvolanie musí mať vždy odkladný účinok a žiada Komisiu a Radu, aby na to dohliadli.

4.4   Informácie o krajine pôvodu

Výbor sa domnieva, že pri posudzovaní žiadosti o azyl sa musia brať do úvahy spoľahlivé informácie o skutočnej hrozbe, ktorá existuje v krajine pôvodu. Vo svojom stanovisku z 26. apríla 2001 výbor uviedol, že informácie o krajinách pôvodu žiadateľa o azyl a o tranzitných krajinách, by mohli poskytovať aj organizácie riadne zastupujúce občiansku spoločnosť a aktívne v každom členskom štáte, ktorý posudzuje žiadosť o azyl (8).

V súvislosti so systémom spoločným pre všetky členské štáty, sa výbor domnieva, že kvalita a jednotnosť rozhodnutí prvého stupňa bude vo veľkej miere závisieť od kvality a jednotnosti dostupných informácií o krajinách pôvodu, na ktoré sa budú odvolávať orgány alebo súdy členských štátov.

4.5   Azylové konanie na hraniciach

Výbor berie na vedomie, že členské štáty sú podporované v tom, aby zlepšili prístup k azylovému konaniu, avšak je znepokojený nedostatočnými informáciami, ktoré sa poskytujú žiadateľom v súvislosti s ich právami a zárukami.

Trvalý pokles počtu žiadostí o azyl podaných (9) v krajinách EÚ je v protiklade so situáciou vykresľovanou v médiách. Na základe týchto skutočností výbor pripomína, že každý žiadateľ o azyl bez ohľadu na svoje postavenie alebo miesto, na ktorom sa nachádza, musí mať možnosť žiadať o účinné posúdenie svojej žiadosti, a preto musí mať možnosť použiť služby tlmočníka, bezplatnú právnu pomoc a disponovať dostatočnou lehotou na predloženie žiadosti. Výbor pripomína svoj predchádzajúci návrh, aby mal žiadateľ okrem iného právo kontaktovať uznávané mimovládne organizácie, ktoré sa zameriavajú na ochranu a podporu práva na azyl (10).

Podobne výbor pripomína svoje výhrady, ktoré vyjadril voči nadmernému používaniu hodnotenia žiadostí ako „zjavne neopodstatnených“ pri ich posudzovaní členskými štátmi. Konštatuje, že zvýšené používanie tohto hodnotenia vyplýva z veľmi nejasnej formulácie článku 23 ods. 4 Smernice Rady 2005/85/ES o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca a domnieva sa, že by sa mal prehodnotiť. V súlade s UHNCR opätovne žiada, aby sa základné zásady, ktorými sa musí riadiť azylové konanie, uplatňovali na všetky žiadosti o azyl vrátane zjavne neopodstatnených žiadostí
   (11).

Výbor si preto so záujmom všíma, že Komisia navrhuje „posilnenie právnych záruk sprevádzajúcich kľúčovú počiatočnú etapu konaní na hraniciach a najmä proces registrácie a preverovania“.

4.6   Jednotné konanie

Komisia sa domnieva, že „významný pokrok smerom k zavedeniu spoločného azylového konania možno (...) dosiahnuť zahrnutím jednotného konania pre posudzovanie žiadostí o získanie štatútu utečenca a o doplnkovú ochranu ako povinného prvku do CEAS (12)“. Zdá sa, že jednotné konanie umožnilo všade tam, kde bolo zavedené, výrazne skrátiť čakacie doby na vydanie rozhodnutia, a teda i neistotu, v ktorej sa nachádza každý žiadateľ o azyl.

Takéto konanie znamená, že žiadateľ sa obráti iba na jediné kontaktné miesto a že orgán, ktorý vydáva rozhodnutie, sa najskôr vyjadrí k otázke udelenia štatútu utečenca v zmysle Ženevského dohovoru a následne, a to len ako doplňujúce opatrenie, k doplnkovej ochrane. V záujme dosiahnutia tohto cieľa by sa malo jednotné konanie uplatňovať na všetkých miestach, aj pri žiadostiach predložených na hraniciach
   (13)
  .

Výbor však zdôrazňuje, podobne ako to urobil vo svojom stanovisku z 29. mája 2002, že doplnková ochrana nesmie oslabovať ochranu, ktorú poskytuje štatút utečenca (14), a podobne ako UNHCR (15) konštatuje, že členské štáty v značnej miere využívajú doplnkovú ochranu bez toho, aby tento trend skutočne súvisel s vývojom situácie v krajine pôvodu alebo aby bolo rozhodnutie o jej poskytnutí vždy riadne odôvodnené tak, ako majú na to žiadatelia právo.

4.7   Podmienky prijímania žiadateľov o azyl, normy

Výbor konštatuje, že z hľadiska podmienok prijímania žiadateľov o azyl existujú v jednotlivých členských štátoch veľké rozdiely. Niektoré štáty sú radšej za aproximáciu reštriktívnejších právnych noriem, ako je napríklad zavedenie „geografických obmedzení (...) v oblasti podávania žiadostí a bydliska (16)“, aby sa takto znížila príťažlivosť niektorých krajín v porovnaní s inými.

Výbor si je vedomý, že rozdielne vnútroštátne normy sú zdrojom sekundárnych pohybov, avšak nevyvodzuje z toho záver, že treba znižovať úroveň práv žiadateľov o azyl. Pokiaľ budú mať všetky členské štáty spoločné normy a pokiaľ tieto normy budú jednotne uplatňované, netreba v záujme vyrovnania rozdielov vyžadovať vyššiu úroveň ochrany ako je nevyhnutné.

4.8   Prístup k odbornej príprave a na trh práce

V niektorých členských štátoch prevažujú dva dôvody na odmietnutie prístupu na trh práce žiadateľom o azyl: snaha ponechať si určitý manévrovací priestor umožňujúci reagovať na stav zamestnanosti v krajine a skutočnosť, že počet zamietnutých žiadostí o azyl bude naďalej vysoký a proces posudzovania žiadostí by mal byť rýchlejší, z čoho vyplýva, že prístup na trh práce by bol iba dočasný.

Výbor sa domnieva, že napriek úsiliu o rýchlejšie spracovanie žiadostí o azyl môže ich počet a povaha mnohých predložených žiadostí spôsobiť v niektorých krajinách výrazné prieťahy pri posudzovaní žiadostí. Výbor konštatuje, že hoci smernica o minimálnych normách pre prijímanie žiadateľov o azyl ustanovuje, aby členské štáty prijali opatrenia „s cieľom zabezpečiť životnú úroveň adekvátnu zdraviu žiadateľov a dostatočnú na zabezpečenie ich živobytia“ (článok 13 ods. 2), začlenenie utečencov v hostiteľskej krajine závisí od ich nezávislosti a že táto bude účinnejšia, ak podmienky pre ňu budú splnené hneď po príchode žiadateľa.

Vo svojom stanovisku z 28. novembra 2001 výbor vyjadril názor, že materiálne a morálne výhody, ktoré pre hostiteľský štát a žiadateľov o azyl plynú z prístupu žiadateľov na trh práce, sú nepochybné
   (17)
  . Výbor opakuje svoj názor a zdôrazňuje, že žiadatelia o azyl musia mať prístup najmä k odbornému vzdelávaniu, jazykovým kurzom a k zdravotnej starostlivosti.

Skutočnosť, že niektorí z nich v prípade zamietnutia žiadosti o azyl nebudú môcť ostať v krajine, nie je relevantným argumentom proti opatreniam, ktoré pomáhajú žiadateľom o azyl stať sa nezávislými a ktoré sú najlepšou zárukou pre úspešný proces integrácie alebo v prípade potreby pre spravodlivý návrat do krajiny pôvodu (18). Naopak mnohé svedčí o tom, že vylúčenie žiadateľov o azyl z trhu práce by podporilo nelegálnu prácu.

Výbor si rovnako ako Komisia myslí, že tieto normy pre prijímanie žiadateľov o azyl, rešpektujúce ľudskú dôstojnosť, by sa mohli uplatňovať bez rozdielu na všetkých žiadateľov, či majú nárok na štatút utečenca alebo doplnkovú ochranu.

4.9   Zadržanie

Výbor vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že mnohé členské krajiny umiestňujú žiadateľov o azyl do uzavretých centier, ktoré sú skôr centrami na zadržiavanie osôb ako na ich prijímanie.

EHSV sa pripojil k odporúčaniam Rady Európy, keď sa už predtým vyjadril k tomu, aby zadržiavanie žiadateľov o azyl bolo len výnimočným riešením a netrvalo dlhšie ako je nevyhnutné
   (19)
  . Treba uprednostniť alternatívne riešenia
   (20)
  .

V každom prípade sa so žiadateľom v takejto situácii nesmie zaobchádzať ako so „zločincom“, ale musí mať tak ako iní žiadatelia možnosť využiť bezplatnú, nezávislú a kvalifikovanú právnu pomoc. Mimovládne organizácie musia mať možnosť poskytnúť žiadateľom o azyl poradenstvo a pomoc. Zraniteľným osobám (21), ktorými sú maloleté osoby a najmä maloletí bez sprievodu, musí byť poskytnutá osobitná ochrana.

Musia sa zohľadniť špecifické druhy prenasledovania, ktorých obeťami sú niektoré ženy a ktoré musia byť považované za dôvod poskytnutia ochrany na individuálnom základe a nezávisle od osôb, ktoré ich sprevádzajú alebo od osôb, ktoré sprevádzajú ony (maloleté deti alebo manželia, rodičia a iné osoby).

Výbor usudzuje, že tieto „uzavreté strediská“ by mal pravidelne monitorovať Európsky výbor pre zabránenie mučeniu (CPT).

4.10   Udelenie ochrany

Osoby, ktoré nemajú nárok na ochranu, ale ktoré nemožno vypovedať

Komisia plánuje harmonizovať postavenie osôb, ktoré zo špecifických dôvodov nemožno odsunúť z územia členského štátu, hoci ich žiadosť o azyl bola zamietnutá. Ide o uplatňovanie zásad obsiahnutých v medzinárodných nástrojoch o právach utečencov alebo ľudských právach, ktoré by systematicky podporovali judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva.

Prax jednotlivých členských štátov v tejto oblasti sa líši. Výbor považuje za nevyhnutné, aby sa skutočne definovali jednotné základy takéhoto postavenia pre celú EÚ. Nemožno akceptovať situáciu v niektorých krajinách, v ktorých sa osoby nachádzajú „bez štatútu“, t. j. bez povolenia na pobyt, avšak zároveň ich nemožno vyhostiť, čo vytvára právnu, sociálnu a ekonomickú neistotu, ktorá je nezlučiteľná s ľudskou dôstojnosťou a osoby v nezákonnom postavení sa tak stávajú politickým nástrojom. Výbor nepodceňuje zložitosť tejto otázky, ale zároveň sa domnieva, že osobám, ktoré sa nachádzajú v takejto situácii, by malo byť udelené dočasné povolenie na pobyt spolu s pracovným povolením.

4.11   Solidarita a rozdelenie zaťaženia

Rozdelenie zodpovednosti – Dublinský systém

Výbor sa vo svojom stanovisku z 12. júla 2001 na tému spoločného azylového konania a jednotného postavenia (22) vyslovil za uplatňovanie Dublinského dohovoru. Konštatoval, že tento mechanizmus vytvára viac problémov ako ich rieši a spôsobuje neúmerné náklady v porovnaní s dosiahnutými výsledkami, pričom žiadateľov o azyl pred ich vrátením do krajiny, do ktorej vstúpili ako do prvej, neubúda.

Výbor opätovne opakuje, že dublinský systém (nariadenie a EURODAC) sa usiloval nastoliť otázku spracovania žiadostí o azyl na úrovni Spoločenstva. Súčasne však konštatuje, že tento systém, ktorého prvoradým cieľom bolo „rýchlo stanoviť (...), ktorý členský štát zodpovedá za skúmanie žiadosti o azyl“, neumožnil „zabrániť sekundárnym pohybom medzi členskými štátmi (23)“ a okrem iného vyvolal ďalšie náklady, ktoré sú pre niektoré členské štáty (najmä pre štáty tvoriace vonkajšiu hranicu EÚ) veľmi vysoké.

Okrem toho z hodnotenia Komisie (24) vyplýva, že miera presunu medzi niektorými krajinami je približne vyvážená, takže je možné zvážiť možnosť „dovoliť členským štátom, aby mohli uzatvoriť bilaterálne dohody týkajúce sa ‚zrušenia‘ výmeny rovnakých počtov žiadateľov o azyl za jasne vymedzených okolností“ (25). Evidencia daktyloskopických odtlačkov žiadateľov o azyl v systéme EURODAC by mala sama o sebe stačiť na obmedzenie asylum shopping a viacnásobné účelové podávanie žiadostí.

Výbor teda konštatuje, že uplatňovanie Dublinského systému vyžaduje v porovnaní s jeho technickými cieľmi neprimerané ľudské náklady. Domnieva sa, že prijatie spoločných noriem minimalizujúcich rozdiely v spôsobe vybavovania žiadostí o azyl v jednotlivých členských štátoch by malo znížiť význam tohto kritéria vo vzťahu k iným kritériám, z ktorých vychádza rozhodnutie žiadateľa podať žiadosť o azyl v určitom členskom štáte a nie v inom. Na druhej strane však kultúrne a sociálne aspekty budú naďalej zohrávať nepopierateľnú úlohu v integrácii utečenca v hostiteľskej krajine.

Výbor preto odporúča podobne ako to urobil vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (26), aby mal žiadateľ o azyl slobodnú voľbu pri výbere krajiny, v ktorej podá žiadosť o azyl a aby z tohto dôvodu členské štáty už teraz uplatňovali humanitárnu doložku ustanovenú v článku 15 ods. 1 nariadenia (ES) č. 343/2003. Keďže osoby s priznaným postavením utečenca môžu slobodne cestovať do inej krajiny ako je krajina, ktorá im priznala štatút utečenca, išlo by v skutočnosti o anticipáciu uplatnenia tohto práva.

V každom prípade sa výbor domnieva, že nariadenie by sa nemalo aplikovať na maloleté osoby bez sprievodu, ak sa neukáže, že je to najlepšie riešenie vo vyššom záujme dieťaťa.

4.12   Finančná solidarita

Reforma dublinského systému v tomto zmysle by mala hlavne zmierniť záťaž tých členských štátov, do ktorých ako prvých v súčasnosti smerujú žiadatelia o azyl. Faktom však zostáva, že v jednotlivých členských štátoch existujú veľké rozdiely v počte zaregistrovaných žiadostí. Účinný systém rozdelenia zaťaženia sa teda zdá byť nevyhnutný preto, aby sa pomohlo členským štátom, ktoré registrujú najväčší počet žiadostí.

Čiastočným riešením by mohlo byť taktiež presídlenie tzv. vnútorné (v rámci Európskej únie), avšak nesmie byť pravidlom ani jediným riešením, pretože každé presídlenie sa musí uskutočniť s výslovným a informovaným súhlasom príslušného utečenca a podmienky presídlenia musia zodpovedať vysokej miere integrácie utečenca v novej hostiteľskej krajine.

4.13   Vonkajší rozmer EÚ

Pomoc tretím krajinám pri posilňovaní ochrany – regionálne programy ochrany

Vzhľadom na skúsenosti získané v rámci regionálnych programov ochrany, ktoré sú zamerané na organizovanie ochrany utečencov v regióne ich pôvodu alebo v tranzitnej krajine, plánuje Komisia tieto programy posilniť a ustáliť. Toto smerovanie je v súlade s hlavnými prioritami Haagskeho programu.

Výbor podporuje iniciatívy, ktoré by mohli zlepšiť podmienky prijímania žiadateľov o azyl v tretích krajinách, avšak kladie si otázku o účelnosti zriaďovania azylových zariadení v niektorých krajinách ako sú nové nezávislé štáty (Ukrajina, Moldavsko, Bielorusko), ktoré ani zďaleka neposkytujú všetky záruky pre podmienky prijímania žiadateľov o azyl. Zdôrazňuje, že tieto programy sú skôr zamerané na obmedzenie snahy utečencov dostať sa na hranice Európskej únie ako na zlepšenie ich ochrany.

Parlamentné zhromaždenie Rady Európy (27) uvádza, že ak by zriaďovanie takýchto zariadení malo pokračovať, tieto by mali najskôr vznikať v krajinách Európskej únie skôr, než sa skúsenosti s nimi rozšíria za hranice Európskej únie alebo Európy. Výbor dôrazne žiada, aby krajiny, ktoré neratifikovali Dohovor o právnom postavení utečencov (Ženeva, 1951) boli z týchto programov vylúčené. Naopak výbor podporuje solidaritu, ktorú by mohla Európska únia poskytnúť niektorým tretím krajinám vystaveným obrovskému alebo menšiemu prílivu žiadateľov o azyl.

4.14   Zmiešané toky na hraniciach

Výbor pripomína, že vo svojom stanovisku na tému Frontex poukázal na skutočnosť, že účinná kontrola na vonkajších hraniciach by nemala odporovať právu na azyl. V stanovisku sa uvádza, že úlohou agentúry by mala byť tiež koordinácia so záchrannými službami (najmä námornými), aby sa konalo preventívne a pomohlo osobám v nebezpečenstve vzhľadom na riskantné prostriedky, ktoré využíva nelegálne prisťahovalectvo (28). Výbor súčasne žiadal, aby boli pobrežné hliadky vyškolené v oblasti humanitárneho práva.

V súvislosti s hliadkovými operáciami na mori konštatuje, že neexistuje žiaden postup posudzovania žiadostí o prístup na územie ani žiadostí o azyl. Žiada, aby boli vyčlenené prostriedky na implementáciu takýchto postupov, ktoré umožnia najmä registráciu žiadosti o azyl čo najbližšie k miestu zadržania.

4.15   EÚ v úlohe svetového hráča v otázkach utečencov

Podľa názoru výboru by mala EÚ vytvoriť taký budúci spoločný azylový systém, ktorý by inšpiroval iné časti sveta, a to tak, že sa bude príkladným spôsobom zúčastňovať na medzinárodnej ochrane utečencov, zabezpečí súlad európskych zákonov s medzinárodným právom o utečencoch a s humanitárnym právom a že prevezme na seba svoj podiel zodpovednosti.

4.16   Nástroje kontroly

Výbor podotýka, že ho Komisia požiadala o vypracovanie stanoviska na tému spoločného azylového systému, pričom nástroje a opatrenia prijaté v prvej fáze neboli zatiaľ vyhodnotené a členské štáty zatiaľ netransponovali príslušné smernice do svojho vnútroštátneho práva. V súvislosti s dodržaním termínu, ktorým je rok 2010, výbor odporúča prijať mechanizmy úpravy vzhľadom na budúce hodnotenia a navrhuje, aby sa okrem nových nástrojov a/alebo prepracovania súčasných nástrojov zaviedol systém analýzy a kontroly účinkov spoločného azylového systému na postavenie utečencov. Vykonávanie tejto analýzy a kontroly by mohlo byť zverené Európskemu podpornému úradu, ako sa to navrhuje v zelenej knihe, a mohli by sa k nemu pripojiť vysoký komisár pre utečencov, mimovládne organizácie aktívne v tejto oblasti a Agentúra pre základné práva Európskej únie. Výsledkom by mala byť výročná správa určená inštitúciám Európskej únie a členským štátom.

Výbor žiada Komisiu, aby potom každoročne vypracovala správu o implementácii spoločného systému, ktorá by bola predložená poradným inštitúciám (Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov), ako i Európskemu parlamentu.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vysoký komisár OSN pre utečencov.

1

(2)  Podľa definície HCR (Master Glossary of Terms, jún 2006).

2

Master Glossary of Terms

(3)  Znásilnenie, znásilnenie v čase vojny, fyzické, duševné alebo sociálne prenasledovanie v dôsledku odmietnutia poriadku nastoleného mužmi. Pozri bod 2.5.1 stanoviska EHSV k smernici o „kvalifikácii“, spravodajkyňa: pani Le Nouail Marlière (Ú. v. ES C 221, 17.9.2002): „Hoci Ženevský dohovor z roku 1951 výslovne neuvádza špecifické druhy prenasledovania žien (ako napr. mrzačenie ženských pohlavných orgánov, vynútené sobáše, kameňovanie z dôvodu predpokladanej nevery, systematické znásilňovanie žien a mladých dievčat ako vojnová stratégia), mali by byť uznané za opodstatnené dôvody podania žiadosti o azyl a za legitímne dôvody udelenia azylu v členských štátoch.“ (neoficiálny preklad).

3

(4)  Stanovisko EHSV z 15. decembra 2004 na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Účinnejší a spoločný Európsky azylový systém – jednotný postup ako ďalšia etapa, spravodajkyňa: pani Le Nouail Marlière (Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005), bod 2.7.

4

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu

Účinnejší a spoločný Európsky azylový systém

jednotný postup ako ďalšia etapa

(5)  Stanovisko EHSV zo 14. februára 2006, spravodajkyňa: pani Le Nouail Marlière (Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006), piata zarážka bodu 5.

5

(6)  Stanovisko EHSV z 26. apríla 2001 na tému Návrh smernice Rady o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca, spravodajca: pán Melicías (Ú. v. ES C 192, 10.7.2001), bod 3.2.2.

6

Návrh smernice Rady o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca

(7)  Stanovisko EHSV z 26. apríla 2001, bod 3.2.12.3.

7

(8)  Stanovisko EHSV z 26. apríla 2001 na tému Návrh smernice Rady o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca, spravodajca: pán Melicías (Ú. v. ES C 192, 10.7.2001), bod 2.3.

8

Návrh smernice Rady o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca

(9)  V roku 2006 zaznamenala EÚ-27 192 300 žiadostí o azyl, čo je o 50 % menej než v roku 2001 a o 70 % menej než v roku 1992 (EÚ-15). Zdroj: Eurostat, Statistiques en bref, 110/2007.

9

Statistiques en bref

(10)  Stanovisko EHSV z 26. apríla 2001, bod 3.2.4.4.

10

(11)  Stanovisko EHSV z 26. apríla 2001, bod 3.2.15.2. Tlačová konferencia UNHCR a odporúčania portugalskému predsedníctvu Európskej únie a novému predsedníctvu z 15. júna 2007 a 11. decembra 2007.

11

(12)  Zelená kniha, str. 4.

12

(13)  Asylum in the European Union, A study of the implementation of the Qualification Directive, UNHCR, november 2007.

13

Asylum in the European Union, A study of the implementation of the Qualification Directive,

(14)  Stanovisko EHSV z 29. mája 2002 na tému Návrh smernice Rady o minimálnych normách pre uznanie a postavenie štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti ako utečencov alebo osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu z iných dôvodov, spravodajkyňa: Le Nouail-Marlière (Ú.v. ES C 221, 17.9.2002), bod 2.3.5.

14

Návrh smernice Rady o minimálnych normách pre uznanie a postavenie štátnych príslušníkov tretích krajín alebo osôb bez štátnej príslušnosti ako utečencov alebo osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu z iných dôvodov,

(15)  Tá istá štúdia. Výbor okrem toho odkazuje na návrhy zmien a doplnení smernice o „kvalifikácii“ (článok 8 ods. 3 a 1, úvodné ustanovenie 26 článku 15 písm. c), články 12 a 14 (súlad so Ženevským dohovorom z roku 1951), články 17 a 19 a na tieto odporúčania: adresované Európskej komisii: žiadosti o výklad Európskeho súdneho dvora a o jeho rozhodnutia, zabezpečenie a kontrola kvality rozhodnutí v Európskej únii, vzdelávanie, prijatie hlavných usmernení; odporúčania adresované členských štátom Európskej únie: uplatňovanie hlavných usmernení UNHCR, predbežné otázky vnútroštátnych súdov predložené Európskemu súdnemu dvoru, písomne vydané rozhodnutia, kontrola kvality vnútroštátnych rozhodnutí, analýza potenciálu zainteresovaných subjektov v oblasti ochrany, ochrana na mieste, prístup a voliteľnosť, závažné ohrozenia, dôvody a vylúčenia, UNHCR, november 2007.

15

(16)  Francúzsko: Informačná správa pre EÚ, ktorú predložila delegácia Národného zhromaždenia (Rapport d'information déposé par la délégation de l'Assemblée nationale pour l'UE), predložil pán Lequiller, č. 105, 25. júla 2007.

16

Informačná správa pre EÚ, ktorú predložila delegácia Národného zhromaždenia

Rapport d'information déposé par la délégation de l'Assemblée nationale pour l'UE)

(17)  Stanovisko EHSV z 28. novembra 2001 na tému Návrh smernice Rady, ktorou sa ustanovujú minimálne normy pre prijímanie žiadateľov o azyl v členských štátoch, spravodajcovia: páni Mengozzi a Pariza Castaños (Ú. v. ES C 48, 21.2.2002), bod 4.3.

17

Návrh smernice Rady, ktorou sa ustanovujú minimálne normy pre prijímanie žiadateľov o azyl v členských štátoch

(18)  Idem, bod 3.1.

18

(19)  Stanovisko EHSV z 26. apríla 2001 na tému Návrh smernice Rady o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca, (Ú. v. ES C 192, 10.7.2001), bod 3.2.11.

19

Návrh smernice Rady o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca

(20)  Pozri správu medzinárodnej vyšetrovacej misie o zatváraní cudzincov, odrádzaní utečencov a kontrole migračného toku na Malte, Medzinárodná federácia Líg ľudských práv, Catherine Teule, bod 4-1.1.

20

Pozri tiež modernizáciu kontrolovaných, ale otvorených pobytových táborov pri vstupe Rumunska do EÚ, ktorá bola konštatovaná počas služobnej cesty uskutočnenej v rámci prípravy stanovísk EHSV z 15. decembra 2004 k Oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Účinnejší a spoločný Európsky azylový systém – jednotný postup ako ďalšia etapa a k Oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Účinnejší a spoločný Európsky azylový systém – jednotný postup ako ďalšia etapa, spravodajkyňa: pani Le Nouail Marlière, (Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005).

Oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Účinnejší a spoločný Európsky azylový systém – jednotný postup ako ďalšia etapa

Oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu

Účinnejší a spoločný Európsky azylový systém

jednotný postup ako ďalšia etapa

(21)  Podľa definície HCR (Master Glossary of Terms, jún 2006): osoby, ktoré sú telesne, duševne alebo sociálne znevýhodnené a vyžadujú si osobitnú pomoc: ženy, tehotné ženy, deti, staršie osoby, chorí, telesne postihnutí atď.

21

Master Glossary of Terms

(22)  Stanovisko EHSV z 12. júla 2001 k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu na tému spoločného azylového konania a jednotného postavenia osôb, ktorým bol poskytnutý azyl platný v celom spoločenstve, spravodajcovia: Mengozzi a Pariza Castaños (Ú. v. ES C 260, 17.9.2001).

22

(23)  Zelená kniha, strana 11.

23

(24)  Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o hodnotení dublinského systému, KOM(2007) 299 v konečnom znení, 6. júna 2007.

24

(25)  KOM(2007) 299 v konečnom znení, str. 8.

25

(26)  Stanovisko EHSV z 12. 7. 2001 na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu na tému spoločného azylového konania a jednotného postavenia osôb, ktorým bol poskytnutý azyl platný v celom spoločenstve, spravodajcovia: Mengozzi a Pariza Castaños (Ú.v. ES C 260, 17.9.2001), stanovisko EHSV z 29. mája 2002 na tému Návrh smernice Rady o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany, spravodajkyňa: pani Le Nouail-Marlière (Ú. v. ES C 221, 17.9.2002).

26

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu na tému spoločného azylového konania a jednotného postavenia osôb, ktorým bol poskytnutý azyl platný v celom spoločenstve

Návrh smernice Rady o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany,

(27)  Dokument Parlamentného zhromaždenia Rady Európy: Hodnotenie tranzitných centier a centier na posúdenie žiadostí o azyl ako odpoveď na zmiešané toky migrantov a žiadateľov o azyl (Une évaluation des centres de transit et de traitement en tant que réponse aux flux mixtes de migrants et de demandeurs d'asile), 11304, 15. júna 2007.

27

Hodnotenie tranzitných centier a centier na posúdenie žiadostí o azyl ako odpoveď na zmiešané toky migrantov a žiadateľov o azyl

Une évaluation des centres de transit et de traitement en tant que réponse aux flux mixtes de migrants et de demandeurs d'asile

(28)  Stanovisko EHSV z 29. januára 2004 k návrhu nariadenia Rady o vytvorení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú.v. EÚ C 108, 30.4.2004), bod 3.2.

28

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/85 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/85

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program na zvýšenie kvality vyššieho vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2009 – 2013)“

KOM(2007) 395 v konečnom znení

(2008/C 204/18)

Rada sa 10. septembra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program na zvýšenie kvality vyššieho vzdelávania a na podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2009 – 2013)“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko dňa 21. februára 2008. Spravodajcom bol pán M. Soares a pomocným spravodajcom pán J.I. Rodríguez García-Caro.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 125 hlasmi za, pričom žiaden člen nehlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Súhrn a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyjadruje svoju podporu návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa vytvára akčný program na posilnenie kvality vyššieho vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (program Erasmus Mundus 2009 – 2013), ktorý rozširuje a zlepšuje súčasný program Erasmus Mundus. Ten už výbor pozitívne prijal predtým. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyjadruje svoju podporu návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa vytvára akčný program na posilnenie kvality vyššieho vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (program Erasmus Mundus 2009 – 2013), ktorý rozširuje a zlepšuje súčasný program Erasmus Mundus. Ten už výbor pozitívne prijal predtým.

| 1.2 | Výbor považuje cieľ premeniť európske univerzity na ustanovizne, ktoré pritiahnu študentov z celého sveta za veľmi dôležitý, pretože prispeje k pozdvihnutiu úrovne európskeho vyššieho vzdelávania a výskumu. Nazdáva sa však, že tento program by nemal viesť k úniku mozgov z tretích krajín. V tomto zmysle žiada Komisiu, aby v spolupráci s orgánmi a univerzitami tretích krajín preskúmala stratégie, ktoré by viedli študentov a akademických pracovníkov k tomu, aby využívali možnosti programu Erasmus Mundus a aby sa potom následne sa vracali do svojich krajín pôvodu a prispeli tak k ich udržateľnému rozvoju. Výbor zdôrazňuje, že na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné vytvoriť úzky kontakt medzi európskymi politikami spolupráce v oblasti rozvoja a programami ako Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

1.2

Výbor považuje cieľ premeniť európske univerzity na ustanovizne, ktoré pritiahnu študentov z celého sveta za veľmi dôležitý, pretože prispeje k pozdvihnutiu úrovne európskeho vyššieho vzdelávania a výskumu. Nazdáva sa však, že tento program by nemal viesť k úniku mozgov z tretích krajín. V tomto zmysle žiada Komisiu, aby v spolupráci s orgánmi a univerzitami tretích krajín preskúmala stratégie, ktoré by viedli študentov a akademických pracovníkov k tomu, aby využívali možnosti programu Erasmus Mundus a aby sa potom následne sa vracali do svojich krajín pôvodu a prispeli tak k ich udržateľnému rozvoju. Výbor zdôrazňuje, že na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné vytvoriť úzky kontakt medzi európskymi politikami spolupráce v oblasti rozvoja a programami ako Erasmus Mundus.

| 1.3 | Výbor si všíma úsilie vynaložené v rámci nového akčného programu na zvýšenie mobility akademických pracovníkov, ktorý im udeľuje 40 % z celkového počtu štipendií v porovnaní so 16,6 % v rámci súčasného programu. Táto výmena by sa mala považovať za zdroj obohatenia, a to nielen z odbornej stránky, ale aj v oblasti kultúry a vzdelávania. Výbor v tejto súvislosti tiež zdôrazňuje, že mobilita akademických pracovníkov alebo študentov by už nemala byť, ako je to vo väčšine prípadov, osobnou iniciatívou, ale mala by čoraz viac spadať do zodpovednosti inštitúcií. |
| --- | --- |

1.3

Výbor si všíma úsilie vynaložené v rámci nového akčného programu na zvýšenie mobility akademických pracovníkov, ktorý im udeľuje 40 % z celkového počtu štipendií v porovnaní so 16,6 % v rámci súčasného programu. Táto výmena by sa mala považovať za zdroj obohatenia, a to nielen z odbornej stránky, ale aj v oblasti kultúry a vzdelávania. Výbor v tejto súvislosti tiež zdôrazňuje, že mobilita akademických pracovníkov alebo študentov by už nemala byť, ako je to vo väčšine prípadov, osobnou iniciatívou, ale mala by čoraz viac spadať do zodpovednosti inštitúcií.

| 1.4 | Výbor nalieha na členské štáty a Komisiu, aby čo najrýchlejšie a najúčinnejšie odstránili prekážky, ktoré mobilite akademických pracovníkov a študentov kladú národné legislatívy, a to pokiaľ ide o prístupnosť niektorých krajín EÚ, ako aj o uznávanie a potvrdenie získanej kvalifikácie, aby neodradili alebo nebrzdili tých, ktorí sa chcú zapojiť do činnosti tohto programu. |
| --- | --- |

1.4

Výbor nalieha na členské štáty a Komisiu, aby čo najrýchlejšie a najúčinnejšie odstránili prekážky, ktoré mobilite akademických pracovníkov a študentov kladú národné legislatívy, a to pokiaľ ide o prístupnosť niektorých krajín EÚ, ako aj o uznávanie a potvrdenie získanej kvalifikácie, aby neodradili alebo nebrzdili tých, ktorí sa chcú zapojiť do činnosti tohto programu.

| 1.5 | Výbor sa nazdáva, že vo výberových konaniach by sa mal uplatniť mechanizmus kompenzácie na európskej úrovni s cieľom predísť závažnej nerovnováhe medzi študijnými odbormi, regiónmi pôvodu študentov a akademických pracovníkov a cieľovými členskými štátmi. Výbor pri tejto príležitosti súhlasí so znením prílohy rozhodnutia č. 2317/2003, ktorým sa ustanovil program Erasmus Mundus, pričom odporúča Európskemu parlamentu a Rade, aby tento mechanizmus začlenili aj do predkladaného návrhu. |
| --- | --- |

1.5

Výbor sa nazdáva, že vo výberových konaniach by sa mal uplatniť mechanizmus kompenzácie na európskej úrovni s cieľom predísť závažnej nerovnováhe medzi študijnými odbormi, regiónmi pôvodu študentov a akademických pracovníkov a cieľovými členskými štátmi. Výbor pri tejto príležitosti súhlasí so znením prílohy rozhodnutia č. 2317/2003, ktorým sa ustanovil program Erasmus Mundus, pričom odporúča Európskemu parlamentu a Rade, aby tento mechanizmus začlenili aj do predkladaného návrhu.

2.   Návrh rozhodnutia

| 2.1 | Celkovým cieľom programu je zvýšiť kvalitu európskeho vyššieho vzdelávania a podporovať dialóg a porozumenie medzi národmi a kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami, ako aj presadzovať ciele vonkajšej politiky EÚ a trvalo udržateľného rozvoja tretích krajín v oblasti vyššieho vzdelávania. Program pokrýva päťročné obdobie 2009 – 2013. |
| --- | --- |

2.1

Celkovým cieľom programu je zvýšiť kvalitu európskeho vyššieho vzdelávania a podporovať dialóg a porozumenie medzi národmi a kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami, ako aj presadzovať ciele vonkajšej politiky EÚ a trvalo udržateľného rozvoja tretích krajín v oblasti vyššieho vzdelávania. Program pokrýva päťročné obdobie 2009 – 2013.

| 2.2 | Návrh sleduje tieto špecifické ciele:






  a) | rozvíjať štruktúrovanú spoluprácu medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania a akademickými pracovníkmi v Európe a v tretích krajinách; |
| --- | --- | --- |

2.2

Návrh sleduje tieto špecifické ciele:

a)

rozvíjať štruktúrovanú spoluprácu medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania a akademickými pracovníkmi v Európe a v tretích krajinách;

| b) | prispievať k vzájomnému obohacovaniu spoločností, a to jednak prostredníctvom podporovania mobility najnadanejších študentov a akademických pracovníkov z tretích krajín, aby získali kvalifikácie a/alebo odborné skúsenosti v Európskej únii, ako aj mobility najtalentovanejších európskych študentov a akademických pracovníkov smerom k tretím krajinám; |
| --- | --- |

b)

prispievať k vzájomnému obohacovaniu spoločností, a to jednak prostredníctvom podporovania mobility najnadanejších študentov a akademických pracovníkov z tretích krajín, aby získali kvalifikácie a/alebo odborné skúsenosti v Európskej únii, ako aj mobility najtalentovanejších európskych študentov a akademických pracovníkov smerom k tretím krajinám;

| c) | prispievať k rozvoju ľudských zdrojov a kapacity inštitúcií vyššieho vzdelávania v tretích krajinách v oblasti medzinárodnej spolupráce; |
| --- | --- |

c)

prispievať k rozvoju ľudských zdrojov a kapacity inštitúcií vyššieho vzdelávania v tretích krajinách v oblasti medzinárodnej spolupráce;

| d) | zvyšovať dostupnosť a zlepšovať profil a zviditeľňovanie vyššieho vzdelávania vo svete ako aj jeho príťažlivosť pre štátnych príslušníkov tretích krajín. |
| --- | --- |

d)

zvyšovať dostupnosť a zlepšovať profil a zviditeľňovanie vyššieho vzdelávania vo svete ako aj jeho príťažlivosť pre štátnych príslušníkov tretích krajín.

| 2.3 | Jednotlivé kroky, ktoré umožnia realizovať túto iniciatívu:






  — | spoločné magisterské a doktorandské študijné programy Erasmus Mundus, |
| --- | --- | --- |

2.3

Jednotlivé kroky, ktoré umožnia realizovať túto iniciatívu:

—

spoločné magisterské a doktorandské študijné programy Erasmus Mundus,

| — | partnerstvá medzi európskymi inštitúciami vyššieho vzdelávania a inštitúciami vyššieho vzdelávania tretích krajín, |
| --- | --- |

—

partnerstvá medzi európskymi inštitúciami vyššieho vzdelávania a inštitúciami vyššieho vzdelávania tretích krajín,

| — | opatrenia na podporu príťažlivosti Európy ako miesta vzdelávania, |
| --- | --- |

—

opatrenia na podporu príťažlivosti Európy ako miesta vzdelávania,

| — | podpora rozvoja spoločných vzdelávacích programov a vytvárania sietí spolupráce napomáhajúcich výmene skúseností a osvedčených postupov, |
| --- | --- |

—

podpora rozvoja spoločných vzdelávacích programov a vytvárania sietí spolupráce napomáhajúcich výmene skúseností a osvedčených postupov,

| — | väčšia podpora mobility osôb medzi Spoločenstvom a tretími krajinami v oblasti vyššieho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

väčšia podpora mobility osôb medzi Spoločenstvom a tretími krajinami v oblasti vyššieho vzdelávania,

| — | podpora jazykových schopností, predovšetkým tým, že sa študentom umožní štúdium aspoň dvoch jazykov, ktorými sa hovorí v krajinách, kde majú sídlo inštitúcie vyššieho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podpora jazykových schopností, predovšetkým tým, že sa študentom umožní štúdium aspoň dvoch jazykov, ktorými sa hovorí v krajinách, kde majú sídlo inštitúcie vyššieho vzdelávania,

| — | podpora pilotných projektov založených na partnerstvách s vonkajším rozmerom, ktoré sú určené na rozvoj inovácie a kvality vyššieho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

podpora pilotných projektov založených na partnerstvách s vonkajším rozmerom, ktoré sú určené na rozvoj inovácie a kvality vyššieho vzdelávania,

| — | podpora analýzy a následná kontrola trendov a vývoja vo vyššom vzdelávaní z medzinárodného hľadiska. |
| --- | --- |

—

podpora analýzy a následná kontrola trendov a vývoja vo vyššom vzdelávaní z medzinárodného hľadiska.

| 2.4 | Tento program chce pokračovať v činnosti prvého programu (2004 – 2008), snaží sa však ešte cielenejšie začleniť jeho komponent vonkajšej spolupráce, pričom rozšíri rozsah jeho pôsobnosti na všetky úrovne vyššieho vzdelávania, zlepší možnosti financovania pre európskych študentov a poskytne bohatšie možnosti spolupráce s inštitúciami vyššieho vzdelávania, ktoré sa nachádzajú v tretích krajinách. |
| --- | --- |

2.4

Tento program chce pokračovať v činnosti prvého programu (2004 – 2008), snaží sa však ešte cielenejšie začleniť jeho komponent vonkajšej spolupráce, pričom rozšíri rozsah jeho pôsobnosti na všetky úrovne vyššieho vzdelávania, zlepší možnosti financovania pre európskych študentov a poskytne bohatšie možnosti spolupráce s inštitúciami vyššieho vzdelávania, ktoré sa nachádzajú v tretích krajinách.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Podobne ako vo svojom stanovisku k programu Erasmus World (2004 – 2008) (1), výbor pozitívne prijíma návrh rozhodnutia Parlamentu a Rady a víta iniciatívy, ktoré boli alebo budú schválené v súlade s článkom 149 Zmluvy o ES, a to s cieľom prispieť k skvalitneniu vzdelávania v Európskej únii a podporiť spoluprácu s tretími krajinami. |
| --- | --- |

3.1

Podobne ako vo svojom stanovisku k programu Erasmus World (2004 – 2008) (1), výbor pozitívne prijíma návrh rozhodnutia Parlamentu a Rady a víta iniciatívy, ktoré boli alebo budú schválené v súlade s článkom 149 Zmluvy o ES, a to s cieľom prispieť k skvalitneniu vzdelávania v Európskej únii a podporiť spoluprácu s tretími krajinami.

| 3.2 | V tomto predchádzajúcom stanovisku Výbor vyjadril plnú podporu iniciatívam na podporu kvalitného vyššieho vzdelávania, ktoré sa malo opierať o spoluprácu s tretími krajinami prostredníctvom spolupráce medzi najlepšími vysokoškolskými inštitúciami, významnými akademickými pracovníkmi a najlepšie pripravenými študentmi z týchto krajín. Tieto synergie prínosné pre obe strany mali umožniť nadviazanie kontaktov a položiť základ pre budúce vzťahy založené na väčšom porozumení a užšej spolupráci medzi Európskou úniou a tretími krajinami (2). |
| --- | --- |

3.2

V tomto predchádzajúcom stanovisku Výbor vyjadril plnú podporu iniciatívam na podporu kvalitného vyššieho vzdelávania, ktoré sa malo opierať o spoluprácu s tretími krajinami prostredníctvom spolupráce medzi najlepšími vysokoškolskými inštitúciami, významnými akademickými pracovníkmi a najlepšie pripravenými študentmi z týchto krajín. Tieto synergie prínosné pre obe strany mali umožniť nadviazanie kontaktov a položiť základ pre budúce vzťahy založené na väčšom porozumení a užšej spolupráci medzi Európskou úniou a tretími krajinami (2).

| 3.3 | Berúc do úvahy, že ide o rovnaký druh programu s miernymi, hoci dôležitými zmenami, EHSV pri tejto príležitosti opakuje poznámky uvedené v spomenutom stanovisku a prikladá nasledujúce pripomienky: |
| --- | --- |

3.3

Berúc do úvahy, že ide o rovnaký druh programu s miernymi, hoci dôležitými zmenami, EHSV pri tejto príležitosti opakuje poznámky uvedené v spomenutom stanovisku a prikladá nasledujúce pripomienky:

| 3.3.1 | Program Erasmus Mundus prichádza v rovnakom čase ako hlavný cieľ bolonského procesu vytvoriť do roku 2010 európsky priestor vyššieho vzdelávania a výskumu, a to prostredníctvom súbežných reforiem národných systémov vyššieho vzdelávania. |
| --- | --- |

3.3.1

Program Erasmus Mundus prichádza v rovnakom čase ako hlavný cieľ bolonského procesu vytvoriť do roku 2010 európsky priestor vyššieho vzdelávania a výskumu, a to prostredníctvom súbežných reforiem národných systémov vyššieho vzdelávania.

| 3.3.2 | Zhoduje sa však tiež s iným vonkajším cieľom: oboznámiť svet s Európou ako priestorom kvalitného vyššieho vzdelávania a výskumu. Preto je úspech bolonského procesu nevyhnutný pre zatraktívnenie európskych univerzít, a to nielen niektorých, a pritiahnutie mladých študentov z tretích krajín. |
| --- | --- |

3.3.2

Zhoduje sa však tiež s iným vonkajším cieľom: oboznámiť svet s Európou ako priestorom kvalitného vyššieho vzdelávania a výskumu. Preto je úspech bolonského procesu nevyhnutný pre zatraktívnenie európskych univerzít, a to nielen niektorých, a pritiahnutie mladých študentov z tretích krajín.

| 3.3.3 | Uznala to aj Komisia tým, že bolonský proces začlenila do svojej politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a udelila mu rovnaký štatút ako oblasti výskumu v Európskej únii. |
| --- | --- |

3.3.3

Uznala to aj Komisia tým, že bolonský proces začlenila do svojej politiky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a udelila mu rovnaký štatút ako oblasti výskumu v Európskej únii.

| 3.3.4 | Tento cieľ, vytvorenie európskeho priestoru vyššieho vzdelávania, v sebe zahŕňa aj ďalší cieľ, a to pritiahnutie študentov a akademických pracovníkov z tretích krajín. Keďže ide o dôležitý a dokonca nevyhnutný cieľ pre potvrdenie pozície Európy vo svete, EHSV upozorňuje, ako to už niekoľkokrát urobil, na potrebu zabrániť úniku mozgov z rozvíjajúcich sa krajín (3). |
| --- | --- |

3.3.4

Tento cieľ, vytvorenie európskeho priestoru vyššieho vzdelávania, v sebe zahŕňa aj ďalší cieľ, a to pritiahnutie študentov a akademických pracovníkov z tretích krajín. Keďže ide o dôležitý a dokonca nevyhnutný cieľ pre potvrdenie pozície Európy vo svete, EHSV upozorňuje, ako to už niekoľkokrát urobil, na potrebu zabrániť úniku mozgov z rozvíjajúcich sa krajín (3).

| 3.3.5 | V tejto súvislosti je dobrým príkladom akcia 2 pod názvom „partnerstvá Erasmus Mundus“, pretože okrem toho, že berie do úvahy špecifické potreby rozvoja tretích krajín, predpokladá krátkodobé pobyty s obmedzenou dobou trvania. EHSV sa nazdáva, že všetky navrhnuté akcie by mali umožniť akademickým pracovníkom ako aj študentom z tretích krajín, aby na európskych univerzitách absolvovali prínosný profesionálny a vzdelávací pobyt. Ich návrat do krajiny pôvodu by sa však mal dôrazne podporovať, aby tak prispeli k udržateľnému rozvoju a sociálnej súdržnosti v týchto krajinách a zároveň by boli výnimočným prvkom propagácie našich univerzít v zahraničí. |
| --- | --- |

3.3.5

V tejto súvislosti je dobrým príkladom akcia 2 pod názvom „partnerstvá Erasmus Mundus“, pretože okrem toho, že berie do úvahy špecifické potreby rozvoja tretích krajín, predpokladá krátkodobé pobyty s obmedzenou dobou trvania. EHSV sa nazdáva, že všetky navrhnuté akcie by mali umožniť akademickým pracovníkom ako aj študentom z tretích krajín, aby na európskych univerzitách absolvovali prínosný profesionálny a vzdelávací pobyt. Ich návrat do krajiny pôvodu by sa však mal dôrazne podporovať, aby tak prispeli k udržateľnému rozvoju a sociálnej súdržnosti v týchto krajinách a zároveň by boli výnimočným prvkom propagácie našich univerzít v zahraničí.

| 3.3.6 | Riziko, že únik odborníkov sa zvýši práve tam, kde sú najviac potrební, a to najmä kvôli nedostatku príležitostí na trhu alebo jednoducho nedostatočným podmienkam, ktoré im umožnia pokračovať vo svojej vedeckej práci, možno znížiť aj prostredníctvom magisterských a doktorandských študijných programov vytvorených v tretích krajinách. Tieto programy by zahŕňali kurzy alebo stáže v európskych krajinách, a to na obdobie, počas ktorého by sa svojej krajine neodcudzili. |
| --- | --- |

3.3.6

Riziko, že únik odborníkov sa zvýši práve tam, kde sú najviac potrební, a to najmä kvôli nedostatku príležitostí na trhu alebo jednoducho nedostatočným podmienkam, ktoré im umožnia pokračovať vo svojej vedeckej práci, možno znížiť aj prostredníctvom magisterských a doktorandských študijných programov vytvorených v tretích krajinách. Tieto programy by zahŕňali kurzy alebo stáže v európskych krajinách, a to na obdobie, počas ktorého by sa svojej krajine neodcudzili.

| 3.3.7 | Toto riziko možno znížiť aj prostredníctvom opatrení, ktoré by sa týkali aj samotných univerzít. Tie by vo všetkých podpísaných dohodách zaviedli stratégie pre návrat, ktoré by prípadne zahŕňali aj kompenzačné opatrenia. |
| --- | --- |

3.3.7

Toto riziko možno znížiť aj prostredníctvom opatrení, ktoré by sa týkali aj samotných univerzít. Tie by vo všetkých podpísaných dohodách zaviedli stratégie pre návrat, ktoré by prípadne zahŕňali aj kompenzačné opatrenia.

| 3.3.8 | Program Erasmus Mundus, ktorý sa začleňuje do globálnej perspektívy politík Európskej únie a rozvíja sa v rámci Lisabonskej stratégie zameranej na to, aby sa Európa stala najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou ekonomikou na svete založenou na vedomostiach, či už v spolupráci s krajinami s ktorými už dohody uzavrela alebo prostredníctvom širšej vízie spolupráce s tretími krajinami, by na druhej strane mal únik mozgov považovať za vážny problém pre vyvážený rozvoj krajín, s ktorými spolupracuje (4). |
| --- | --- |

3.3.8

Program Erasmus Mundus, ktorý sa začleňuje do globálnej perspektívy politík Európskej únie a rozvíja sa v rámci Lisabonskej stratégie zameranej na to, aby sa Európa stala najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou ekonomikou na svete založenou na vedomostiach, či už v spolupráci s krajinami s ktorými už dohody uzavrela alebo prostredníctvom širšej vízie spolupráce s tretími krajinami, by na druhej strane mal únik mozgov považovať za vážny problém pre vyvážený rozvoj krajín, s ktorými spolupracuje (4).

| 3.3.9 | Okrem toho je tiež potrebné zdôrazniť, že tento program má aj ďalší cieľ, a to podporu kultúrnej výmeny v rámci zlepšenia kvality vzdelávania a úrovne vedy (5). Preto by tento program nemal slúžiť ako zámienka pre vznik komerčnej predstavy o vyššom vzdelávaní, ale mal by sa využívať na podporu kvality výučby, nezávislého výskumu, dodržiavanie akademickej slobody, a ako sa uvádza v návrhu, na posilnenie boja proti všetkým formám sociálneho vylúčenia. |
| --- | --- |

3.3.9

Okrem toho je tiež potrebné zdôrazniť, že tento program má aj ďalší cieľ, a to podporu kultúrnej výmeny v rámci zlepšenia kvality vzdelávania a úrovne vedy (5). Preto by tento program nemal slúžiť ako zámienka pre vznik komerčnej predstavy o vyššom vzdelávaní, ale mal by sa využívať na podporu kvality výučby, nezávislého výskumu, dodržiavanie akademickej slobody, a ako sa uvádza v návrhu, na posilnenie boja proti všetkým formám sociálneho vylúčenia.

| 3.4 | Nakoniec, a podľa vzoru bolonského procesu, je potrebné, aby bol systém vnútorného a vonkajšieho hodnotenia univerzít založený na kritériách, ktoré by brali do úvahy reálnu situáciu v akademickej oblasti a pomohol by univerzitám dosiahnuť vysokú úroveň, čo je nevyhnutnou podmienkou toho, aby univerzity pritiahli študentov a akademických pracovníkov z tretích krajín, pričom by si zachovali vlastnú identitu. |
| --- | --- |

3.4

Nakoniec, a podľa vzoru bolonského procesu, je potrebné, aby bol systém vnútorného a vonkajšieho hodnotenia univerzít založený na kritériách, ktoré by brali do úvahy reálnu situáciu v akademickej oblasti a pomohol by univerzitám dosiahnuť vysokú úroveň, čo je nevyhnutnou podmienkou toho, aby univerzity pritiahli študentov a akademických pracovníkov z tretích krajín, pričom by si zachovali vlastnú identitu.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Jedným zo základných aspektov programu Erasmus Mundus je mobilita študentov a akademických pracovníkov. Skúsenosti z bolonského procesu poukazujú na skutočnosť, že mobilite študentov sa venovala väčšia pozornosť ako mobilite akademických pracovníkov, a to aj napriek tomu, že mobilite akademických pracovníkov bol pripisovaný väčší význam pre zabezpečenie úspechu bolonskej stratégie. V roku 2006 to zdôraznila aj Rada Európy, pričom uviedla, že stratégia je„neúplná a nesúrodá“. |
| --- | --- |

4.1

Jedným zo základných aspektov programu Erasmus Mundus je mobilita študentov a akademických pracovníkov. Skúsenosti z bolonského procesu poukazujú na skutočnosť, že mobilite študentov sa venovala väčšia pozornosť ako mobilite akademických pracovníkov, a to aj napriek tomu, že mobilite akademických pracovníkov bol pripisovaný väčší význam pre zabezpečenie úspechu bolonskej stratégie. V roku 2006 to zdôraznila aj Rada Európy, pričom uviedla, že stratégia je„neúplná a nesúrodá“.

| 4.1.1 | Vzhľadom na túto skutočnosť by mal byť program Erasmus Mundus prostriedkom, ktorý umožní takúto mobilitu akademických pracovníkov, ako to stanovuje jeden zo šiestich hlavných cieľov bolonského procesu týkajúci sa výskumných a akademických pracovníkov. Zároveň je potrebné prekonať prekážky, ktoré bránia skutočnej mobilite akademických pracovníkov a pritom prikladať zvláštny dôraz na patričné uznanie a ocenenie výskumnej a akademickej práce ako aj vzdelania dosiahnutého počas obdobia stráveného mimo pôvodného pracoviska. |
| --- | --- |

4.1.1

Vzhľadom na túto skutočnosť by mal byť program Erasmus Mundus prostriedkom, ktorý umožní takúto mobilitu akademických pracovníkov, ako to stanovuje jeden zo šiestich hlavných cieľov bolonského procesu týkajúci sa výskumných a akademických pracovníkov. Zároveň je potrebné prekonať prekážky, ktoré bránia skutočnej mobilite akademických pracovníkov a pritom prikladať zvláštny dôraz na patričné uznanie a ocenenie výskumnej a akademickej práce ako aj vzdelania dosiahnutého počas obdobia stráveného mimo pôvodného pracoviska.

| 4.1.2 | Je potrebné brať do úvahy viaceré faktory, ktoré nemožno zanedbať, a to:






  — | existujúce rozdiely medzi systémami vzdelávania v prijímajúcich a vysielajúcich krajinách, |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Je potrebné brať do úvahy viaceré faktory, ktoré nemožno zanedbať, a to:

—

existujúce rozdiely medzi systémami vzdelávania v prijímajúcich a vysielajúcich krajinách,

| — | potrebu uznania a ocenenia získaného vzdelania, rokov akademickej praxe a realizovaného výskumu, |
| --- | --- |

—

potrebu uznania a ocenenia získaného vzdelania, rokov akademickej praxe a realizovaného výskumu,

| — | uznanie prínosu nielen v oblasti vedy, ale aj sociálnych a kultúrnych hodnôt, |
| --- | --- |

—

uznanie prínosu nielen v oblasti vedy, ale aj sociálnych a kultúrnych hodnôt,

| — | výmena akademických pracovníkov a výskumníkov poňatá ako obohatenie kultúry a vzdelávania a nielen ako spôsob výberu najkvalifikovanejších študentov, akademických a výskumných pracovníkov z tretích krajín, akoby išlo o „kvalifikovanú“ imigráciu. |
| --- | --- |

—

výmena akademických pracovníkov a výskumníkov poňatá ako obohatenie kultúry a vzdelávania a nielen ako spôsob výberu najkvalifikovanejších študentov, akademických a výskumných pracovníkov z tretích krajín, akoby išlo o „kvalifikovanú“ imigráciu.

| 4.1.3 | V tejto súvislosti je potrebné dohliadnuť na to, aby bola výmena akademických pracovníkov prínosom pre prijímajúce a vysielajúce krajiny, pre študentov, ale aj pre samotné univerzity. To, že občania tretích krajín budú mať prostredníctvom vzdelávacieho pobytu v Európe možnosť získať kvalifikáciu a znalosti môže byť jednou z foriem podpory cirkulácie odborníkov, ktorá do značnej miery prospieva vysielajúcim, ako aj prijímajúcim krajinám. Najznámejšími formami výmeny sú krátkodobé hosťovanie alebo stáže, obdobia akademického voľna, špecifické výskumné programy, ktoré však nevyčerpávajú škálu možností v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.1.3

V tejto súvislosti je potrebné dohliadnuť na to, aby bola výmena akademických pracovníkov prínosom pre prijímajúce a vysielajúce krajiny, pre študentov, ale aj pre samotné univerzity. To, že občania tretích krajín budú mať prostredníctvom vzdelávacieho pobytu v Európe možnosť získať kvalifikáciu a znalosti môže byť jednou z foriem podpory cirkulácie odborníkov, ktorá do značnej miery prospieva vysielajúcim, ako aj prijímajúcim krajinám. Najznámejšími formami výmeny sú krátkodobé hosťovanie alebo stáže, obdobia akademického voľna, špecifické výskumné programy, ktoré však nevyčerpávajú škálu možností v tejto oblasti.

| 4.2 | Oznámenie spomína niektoré aspekty, s ktorými sa výbor úplne stotožňuje a ktoré by vzhľadom na ich význam mali byť zdôraznené: |
| --- | --- |

4.2

Oznámenie spomína niektoré aspekty, s ktorými sa výbor úplne stotožňuje a ktoré by vzhľadom na ich význam mali byť zdôraznené:

| 4.2.1 | Výzva jazykovej rozmanitosti Európy, ktorú celá táto problematika predstavuje by mala byť ponímaná ako ďalšia príležitosť pre všetkých, ktorí si zvolia Európu za svoj cieľ. Pripustiť, že určitý jazyk sa stáva „pracovným jazykom vedy“ neznamená ignorovať hodnotu, ktorú má pre vzdelávanie a výskum realizovaný v globalizovanom svete štúdium cudzích jazykov. Zaručuje väčšie jazykové bohatstvo a viac príležitostí pre všetkých, a to aj pre občanov a obyvateľov Európskej únie, ktorí ovládajú len svoj materinský jazyk. |
| --- | --- |

4.2.1

Výzva jazykovej rozmanitosti Európy, ktorú celá táto problematika predstavuje by mala byť ponímaná ako ďalšia príležitosť pre všetkých, ktorí si zvolia Európu za svoj cieľ. Pripustiť, že určitý jazyk sa stáva „pracovným jazykom vedy“ neznamená ignorovať hodnotu, ktorú má pre vzdelávanie a výskum realizovaný v globalizovanom svete štúdium cudzích jazykov. Zaručuje väčšie jazykové bohatstvo a viac príležitostí pre všetkých, a to aj pre občanov a obyvateľov Európskej únie, ktorí ovládajú len svoj materinský jazyk.

| 4.2.2 | Zložité predpisy v oblasti migrácie, ktoré sa neustále menia (a sú čoraz menej flexibilné) predstavujú ďalší problém pokiaľ ide o akademických pracovníkov a študentov z tretích krajín. V žiadnom prípade by to nemuselo alebo nemalo sťažiť mobilitu akademických a výskumných pracovníkov ani študentov. Malo by sa zrealizovať najmä uznesenie Rady Európy, v ktorom sa hovorí o udeľovaní víz študentom a akademickým pracovníkom zapojeným do tohto druhu programov. |
| --- | --- |

4.2.2

Zložité predpisy v oblasti migrácie, ktoré sa neustále menia (a sú čoraz menej flexibilné) predstavujú ďalší problém pokiaľ ide o akademických pracovníkov a študentov z tretích krajín. V žiadnom prípade by to nemuselo alebo nemalo sťažiť mobilitu akademických a výskumných pracovníkov ani študentov. Malo by sa zrealizovať najmä uznesenie Rady Európy, v ktorom sa hovorí o udeľovaní víz študentom a akademickým pracovníkom zapojeným do tohto druhu programov.

| 4.2.3 | Erasmus Mundus musí tiež splniť ďalší z cieľov, ktoré mu boli stanovené: byť nástrojom na boj proti všetkým formám vylúčenia, vrátane rasizmu a xenofóbie a prispieť k odstráneniu nerovnosti medzi mužmi a ženami. |
| --- | --- |

4.2.3

Erasmus Mundus musí tiež splniť ďalší z cieľov, ktoré mu boli stanovené: byť nástrojom na boj proti všetkým formám vylúčenia, vrátane rasizmu a xenofóbie a prispieť k odstráneniu nerovnosti medzi mužmi a ženami.

| 4.3 | Výsledky štúdie vypracovanej v rokoch 2004 až 2005 na žiadosť Komisie združením Academic Cooperation Association poukazujú na potrebu definovať európsku stratégiu na pozdvihnutie Európy ako priestoru pre vyššie vzdelávanie, pričom protirečia názoru, že v Európe existujú kvalitné univerzity len v najrozvinutejších krajinách alebo v krajinách z najdlhšou univerzitnou tradíciou. |
| --- | --- |

4.3

Výsledky štúdie vypracovanej v rokoch 2004 až 2005 na žiadosť Komisie združením Academic Cooperation Association poukazujú na potrebu definovať európsku stratégiu na pozdvihnutie Európy ako priestoru pre vyššie vzdelávanie, pričom protirečia názoru, že v Európe existujú kvalitné univerzity len v najrozvinutejších krajinách alebo v krajinách z najdlhšou univerzitnou tradíciou.

| 4.3.1 | Táto stratégia je založená na požiadavke (už uskutočnenej v rámci súčasného programu Erasmus Mundus) povinného vytvárania partnerstiev medzi najmenej troma univerzitami z minimálne troch krajín, ako podmienku podania prihlášky. Program na obdobie 2009 – 2013 túto požiadavku zachováva a výbor s tým plne súhlasí (6). |
| --- | --- |

4.3.1

Táto stratégia je založená na požiadavke (už uskutočnenej v rámci súčasného programu Erasmus Mundus) povinného vytvárania partnerstiev medzi najmenej troma univerzitami z minimálne troch krajín, ako podmienku podania prihlášky. Program na obdobie 2009 – 2013 túto požiadavku zachováva a výbor s tým plne súhlasí (6).

| 4.3.2 | Pre zvýšenie príťažlivosti európskych univerzít sú však nevyhnutné aj iné prvky, a to najmä pokiaľ ide o ich medzinárodnú prestíž, kvalitu akademického zboru, náklady na štúdium, výšku udelených štipendií, prestíž absolventských titulov, možnosti integrácie na trhu práce, informovanosť o jednotlivých univerzitách krajín EÚ v tretích krajinách, ale aj o životné náklady a možnosti či prípadné ťažkosti pri získavaní vstupných víz. Pri udeľovaní štipendií by sa mali posudzovať tieto faktory, a to najmä životná úroveň a výška školného. |
| --- | --- |

4.3.2

Pre zvýšenie príťažlivosti európskych univerzít sú však nevyhnutné aj iné prvky, a to najmä pokiaľ ide o ich medzinárodnú prestíž, kvalitu akademického zboru, náklady na štúdium, výšku udelených štipendií, prestíž absolventských titulov, možnosti integrácie na trhu práce, informovanosť o jednotlivých univerzitách krajín EÚ v tretích krajinách, ale aj o životné náklady a možnosti či prípadné ťažkosti pri získavaní vstupných víz. Pri udeľovaní štipendií by sa mali posudzovať tieto faktory, a to najmä životná úroveň a výška školného.

| 4.3.3 | Nová etapa programu Erasmus Mundus by mala poskytnúť príležitosť prediskutovať so zástupcami univerzít, akademickými pracovníkmi a študentmi opatrenia, ktoré by prispeli k väčšej informovanosti o ďalších univerzitách z ostatných krajín Európskej únie, čím by sa rozšíril dopyt zo strany študentov a učiteľov z tretích krajín. |
| --- | --- |

4.3.3

Nová etapa programu Erasmus Mundus by mala poskytnúť príležitosť prediskutovať so zástupcami univerzít, akademickými pracovníkmi a študentmi opatrenia, ktoré by prispeli k väčšej informovanosti o ďalších univerzitách z ostatných krajín Európskej únie, čím by sa rozšíril dopyt zo strany študentov a učiteľov z tretích krajín.

| 4.3.4 | Jednou z foriem realizácie tohto cieľa je, berúc si za príklad úspech bolonského procesu, zviditeľniť európsky univerzitný priestor ako celok v rámci existujúcich informačných zdrojov, ktoré sú k dispozícii záujemcom o štúdium mimo svojej krajiny pôvodu (internet, webové stránky, zastúpenia EÚ). |
| --- | --- |

4.3.4

Jednou z foriem realizácie tohto cieľa je, berúc si za príklad úspech bolonského procesu, zviditeľniť európsky univerzitný priestor ako celok v rámci existujúcich informačných zdrojov, ktoré sú k dispozícii záujemcom o štúdium mimo svojej krajiny pôvodu (internet, webové stránky, zastúpenia EÚ).

| 4.3.5 | V úzkej inštitucionálnej spolupráci medzi členskými štátmi, Komisiou a univerzitami by tak mohol vzniknúť európsky univerzitný portál, ktorý by bol dôkladne pripravený, neustále aktualizovaný, ľahko prístupný, široko propagovaný, so zaujímavým obsahom a umožňoval by tiež prístup k stránkam jednotlivých európskych univerzít. Zároveň by mohli byť v rámci zastúpení EÚ vytvorené špecifické oddelenia poverené šírením informácií o európskom univerzitnom priestore. |
| --- | --- |

4.3.5

V úzkej inštitucionálnej spolupráci medzi členskými štátmi, Komisiou a univerzitami by tak mohol vzniknúť európsky univerzitný portál, ktorý by bol dôkladne pripravený, neustále aktualizovaný, ľahko prístupný, široko propagovaný, so zaujímavým obsahom a umožňoval by tiež prístup k stránkam jednotlivých európskych univerzít. Zároveň by mohli byť v rámci zastúpení EÚ vytvorené špecifické oddelenia poverené šírením informácií o európskom univerzitnom priestore.

| 4.4 | Základným aspektom atraktívnosti európskeho univerzitného priestoru je zabezpečenie vysokokvalifikovaného profesorského zboru, ktorý je primerane ohodnotený a profesionálne uznávaný. |
| --- | --- |

4.4

Základným aspektom atraktívnosti európskeho univerzitného priestoru je zabezpečenie vysokokvalifikovaného profesorského zboru, ktorý je primerane ohodnotený a profesionálne uznávaný.

| 4.5 | EHSV znovu zdôrazňuje svoje presvedčenie, že program Erasmus Mundus je výbornou príležitosťou nájsť medzi mladými študentmi, akademickými a výskumnými pracovníkmi z tretích krajín tých najschopnejších, ktorí budú určite veľkým prínosom pre rozvoj samotného európskeho priestoru. Preto nemožno opomenúť skutočnosť, že mnohí mladí európski absolventi si veľmi ťažko nájdu primeranú a vhodnú prácu vo svojich krajinách. Táto pripomienka by nemala byť výhradou voči programu Erasmus Mundus, ale skôr podnetom pre reflexiu o tomto probléme. |
| --- | --- |

4.5

EHSV znovu zdôrazňuje svoje presvedčenie, že program Erasmus Mundus je výbornou príležitosťou nájsť medzi mladými študentmi, akademickými a výskumnými pracovníkmi z tretích krajín tých najschopnejších, ktorí budú určite veľkým prínosom pre rozvoj samotného európskeho priestoru. Preto nemožno opomenúť skutočnosť, že mnohí mladí európski absolventi si veľmi ťažko nájdu primeranú a vhodnú prácu vo svojich krajinách. Táto pripomienka by nemala byť výhradou voči programu Erasmus Mundus, ale skôr podnetom pre reflexiu o tomto probléme.

| 4.6 | Je potrebné zdôrazniť, že v mnohých rozvíjajúcich sa krajinách má len štátna univerzita možnosť rozšíriť vyššie vzdelávanie a zároveň odstrániť diskrimináciu a rozdiely (jeden z vyhlásených cieľov programu Erasmus Mundus). V tejto súvislosti a nezávisle od skutočnosti, že program by nemal robiť rozdiely medzi verejným a súkromným sektorom, Erasmus Mundus by mal v týchto prípadoch prispieť k upevneniu a posilneniu postavenia štátnych univerzít tretích krajín, pričom im pomôže dosiahnuť ciele skvalitnenia vzdelávania a výskumu so zachovaním akademickej slobody. |
| --- | --- |

4.6

Je potrebné zdôrazniť, že v mnohých rozvíjajúcich sa krajinách má len štátna univerzita možnosť rozšíriť vyššie vzdelávanie a zároveň odstrániť diskrimináciu a rozdiely (jeden z vyhlásených cieľov programu Erasmus Mundus). V tejto súvislosti a nezávisle od skutočnosti, že program by nemal robiť rozdiely medzi verejným a súkromným sektorom, Erasmus Mundus by mal v týchto prípadoch prispieť k upevneniu a posilneniu postavenia štátnych univerzít tretích krajín, pričom im pomôže dosiahnuť ciele skvalitnenia vzdelávania a výskumu so zachovaním akademickej slobody.

| 4.7 | V článku 5 písm. f textu návrhu by bolo vhodné spomenúť sociálnych partnerov (zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov), ktorí poznajú reálnu situáciu a skutočnú potrebu kvalifikácií na trhu práce. Aj pri vypracovaní učebných osnov magisterských a doktorandských študijných programov by sa mali brať do úvahy potreby hospodárskeho a sociálneho rozvoja tretích krajín. |
| --- | --- |

4.7

V článku 5 písm. f textu návrhu by bolo vhodné spomenúť sociálnych partnerov (zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov), ktorí poznajú reálnu situáciu a skutočnú potrebu kvalifikácií na trhu práce. Aj pri vypracovaní učebných osnov magisterských a doktorandských študijných programov by sa mali brať do úvahy potreby hospodárskeho a sociálneho rozvoja tretích krajín.

| 4.8 | V prílohe rozhodnutia č. 2317/2003 (Ú. v. ES L 345, 31.12.2003, s. 1), ktorým sa ustanovuje súčasný program Erasmus Mundus sa uvádza (výberové konania, písm. b): „Výberové konania ustanovia mechanizmus kompenzácie na európskej úrovni s cieľom predísť závažnej nerovnováhe medzi jednotlivými študijnými odbormi a medzi regiónmi pôvodu študentov a akademických pracovníkov a cieľovým členským štátom.“ Toto ustanovenie bolo v prílohe návrhu nového programu Erasmus Mundus zrušené. Ak je jednou z priorít programu zviditeľniť európske univerzity a umožniť univerzitám členských štátov, aby sa do tohto programu zapojili, výbor sa nazdáva, že uplatnenie tohto princípu je pri výbere zúčastnených centier nevyhnutné s cieľom zabrániť tomu, aby podpora programu smerovala vždy do tých istých krajín a tých istých univerzít. |
| --- | --- |

4.8

V prílohe rozhodnutia č. 2317/2003 (Ú. v. ES L 345, 31.12.2003, s. 1), ktorým sa ustanovuje súčasný program Erasmus Mundus sa uvádza (výberové konania, písm. b): „Výberové konania ustanovia mechanizmus kompenzácie na európskej úrovni s cieľom predísť závažnej nerovnováhe medzi jednotlivými študijnými odbormi a medzi regiónmi pôvodu študentov a akademických pracovníkov a cieľovým členským štátom.“ Toto ustanovenie bolo v prílohe návrhu nového programu Erasmus Mundus zrušené. Ak je jednou z priorít programu zviditeľniť európske univerzity a umožniť univerzitám členských štátov, aby sa do tohto programu zapojili, výbor sa nazdáva, že uplatnenie tohto princípu je pri výbere zúčastnených centier nevyhnutné s cieľom zabrániť tomu, aby podpora programu smerovala vždy do tých istých krajín a tých istých univerzít.

V Bruseli, 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV z 26.2.2003 na tému „Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program na zvýšenie kvality vyššieho vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus World) (2004 – 2008)“, spravodajca: J.I. Rodríguez García-Caro (Ú. v. ES C 95, 23.4.2003).

1

(2)  Tamtiež.

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy z 12.12.2007 na tému „Migrácia a rozvoj: príležitosť a výzvy“, spravodajca: pán Sukhdev Sharma (CESE 1713/2007 – REX/236).

3

(4)  Pozri stanovisko EHSV z 25.10.2007 na tému „Imigračná politika Spoločenstva a politika spolupráce s krajinami pôvodu na podporu rozvoja“, spravodajca: pán L.M.Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008).

4

(5)  Pozri návrh stanoviska EHSV z 20.4.2006 na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku dialógu medzi kultúrami (2008“), spravodajkyňa: Ágnes Cser (Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006).

5

(6)  Údaje poskytnuté Komisiou poukazujú na to, že do programu Erasmus Mundus bolo doteraz zapojených viac ako 350 univerzít z takmer všetkých krajín Európskej únie, pričom prevzal koordináciu projektov vytvorených na univerzitách v 12 z 27 členských štátov a väčšina týchto projektov bola založená na partnerstve viac ako 4 univerzít z rozdielnych krajín.

6

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/89 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/89

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Akčný plán pre vzdelávanie dospelých – Vždy je čas začať sa učiť“

KOM(2007) 558 v konečnom znení

(2008/C 204/19)

Európska komisia sa 27. septembra 2007 rozhodla konzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva dokument:

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Akčný plán pre vzdelávanie dospelých – Vždy je čas začať sa učiť“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 21. februára 2008. Spravodajkyňou bola pani HEINISCH, pomocnou spravodajkyňou pani LE NOUAIL MARLIÈRE a pomocným spravodajcom pán RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 13. marca 2008) prijal 117 hlasmi za, pričom nik nehlasoval proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta, že Európska komisia sa prostredníctvom prvého akčného plánu pre vzdelávanie dospelých „Vždy je čas začať sa učiť 2007 – 2010“ vyjadrila k novej téme v rámci pracovného programu politiky vzdelávania a podporuje tento plán s výhradou pripomienok uvedených v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1

EHSV víta, že Európska komisia sa prostredníctvom prvého akčného plánu pre vzdelávanie dospelých „Vždy je čas začať sa učiť 2007 – 2010“ vyjadrila k novej téme v rámci pracovného programu politiky vzdelávania a podporuje tento plán s výhradou pripomienok uvedených v tomto stanovisku.

| 1.2 | Výbor víta, že európske podporné programy na vzdelávanie dospelých majú 13 rokov po svojom zavedení dostať po prvýkrát osobitný politický pracovný základ. Oznámenie Komisie o vzdelávaní dospelých (1), ktoré predchádzalo akčnému plánu, malo podľa údajov Komisie dva ciele: prípravu podporného Grundtvigovho programu (2) na jednej strane a prípravu príslušného politického akčného programu vzdelávania dospelých na strane druhej. |
| --- | --- |

1.2

Výbor víta, že európske podporné programy na vzdelávanie dospelých majú 13 rokov po svojom zavedení dostať po prvýkrát osobitný politický pracovný základ. Oznámenie Komisie o vzdelávaní dospelých (1), ktoré predchádzalo akčnému plánu, malo podľa údajov Komisie dva ciele: prípravu podporného Grundtvigovho programu (2) na jednej strane a prípravu príslušného politického akčného programu vzdelávania dospelých na strane druhej.

| 1.3 | EHSV vyjadruje poľutovanie, že v tomto prvom pláne nepatrí medzi priority rozšírenie vzdelávania dospelých, ktoré by nebolo súčasťou odborného vzdelávania, a rozšírenie neinštitucionálneho a neformálneho vzdelávania zameraného na všeobecný rozvoj osobnosti a posilnenie občianskej angažovanosti, ktoré potrebujú zamestnané osoby, ako aj iní občania. Výbor konštatuje, že v akčnom pláne sa veľmi veľa priestoru venuje známym cieľom lepšej spolupráce Európy v rámci odbornej prípravy, čo výbor tiež podporuje. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vyjadruje poľutovanie, že v tomto prvom pláne nepatrí medzi priority rozšírenie vzdelávania dospelých, ktoré by nebolo súčasťou odborného vzdelávania, a rozšírenie neinštitucionálneho a neformálneho vzdelávania zameraného na všeobecný rozvoj osobnosti a posilnenie občianskej angažovanosti, ktoré potrebujú zamestnané osoby, ako aj iní občania. Výbor konštatuje, že v akčnom pláne sa veľmi veľa priestoru venuje známym cieľom lepšej spolupráce Európy v rámci odbornej prípravy, čo výbor tiež podporuje.

| 1.4 | EHSV zastáva názor, že by mali byť vytvorené atraktívne rámcové podmienky pre osobitné vzdelávacie záujmy osôb, ktoré nie sú zamestnané, umožňujúce „aktívne zapojenie“ do celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zastáva názor, že by mali byť vytvorené atraktívne rámcové podmienky pre osobitné vzdelávacie záujmy osôb, ktoré nie sú zamestnané, umožňujúce „aktívne zapojenie“ do celoživotného vzdelávania.

| 1.5 | Vzhľadom na demografické zmeny sú podľa výboru nevyhnutné komplexné zmeny v organizácii a témach vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

1.5

Vzhľadom na demografické zmeny sú podľa výboru nevyhnutné komplexné zmeny v organizácii a témach vzdelávania dospelých.

| 1.6 | EHSV zároveň vyzýva, aby sa vo všetkých oblastiach vzdelávania dôkladne preskúmalo, prečo sa rôzne úrovne politiky vzdelávania stále zameriavajú na mladých dospelých podľa odbornosti – pričom niekedy prichádza k duplicite – a namiesto toho navrhuje, aby sa vo všetkých členských štátoch a na európskej úrovni vytvorili vlastné odborné štruktúry pre vzdelávanie dospelých. |
| --- | --- |

1.6

EHSV zároveň vyzýva, aby sa vo všetkých oblastiach vzdelávania dôkladne preskúmalo, prečo sa rôzne úrovne politiky vzdelávania stále zameriavajú na mladých dospelých podľa odbornosti – pričom niekedy prichádza k duplicite – a namiesto toho navrhuje, aby sa vo všetkých členských štátoch a na európskej úrovni vytvorili vlastné odborné štruktúry pre vzdelávanie dospelých.

| 1.7 | Výbor žiada, aby sa zabránilo ešte väčšej marginalizácii alebo dokonca potláčaniu menších iniciatív a zariadení v oblasti vzdelávania dospelých. Tieto iniciatívy a zariadenia treba naopak posilniť. |
| --- | --- |

1.7

Výbor žiada, aby sa zabránilo ešte väčšej marginalizácii alebo dokonca potláčaniu menších iniciatív a zariadení v oblasti vzdelávania dospelých. Tieto iniciatívy a zariadenia treba naopak posilniť.

| 1.8 | EHSV konštatuje, že vzdelávanie dospelých nemôže mať ako hlavnú úlohu poskytovať kompenzačné vzdelávanie za nedostatočne efektívny formálny systém vzdelávania. Vyjadruje svoje obavy z toho, že podiel ľudí, ktorí opúšťajú školy priskoro, vzrástol na 15 %. Apeluje na členské štáty a Komisiu, aby na základe mnohých príkladov osvedčených postupov v Európe a krajinách OECD presadzovala sociálno-pedagogicky orientované reformy systému vzdelávania. |
| --- | --- |

1.8

EHSV konštatuje, že vzdelávanie dospelých nemôže mať ako hlavnú úlohu poskytovať kompenzačné vzdelávanie za nedostatočne efektívny formálny systém vzdelávania. Vyjadruje svoje obavy z toho, že podiel ľudí, ktorí opúšťajú školy priskoro, vzrástol na 15 %. Apeluje na členské štáty a Komisiu, aby na základe mnohých príkladov osvedčených postupov v Európe a krajinách OECD presadzovala sociálno-pedagogicky orientované reformy systému vzdelávania.

| 1.9 | EHSV žiada Európsku komisiu, aby vypracovala sprievodný plán na zabezpečenie rovnoprávnosti pohlaví. |
| --- | --- |

1.9

EHSV žiada Európsku komisiu, aby vypracovala sprievodný plán na zabezpečenie rovnoprávnosti pohlaví.

| 1.10 | Výboru chýba jasné vyjadrenie týkajúce sa potrebných investícií. |
| --- | --- |

1.10

Výboru chýba jasné vyjadrenie týkajúce sa potrebných investícií.

| 1.11 | EHSV odporúča, aby sa viac zohľadnil územný rozmer vzdelávania dospelých a jeho prínos k sociálnej súdržnosti práve v opustených oblastiach. |
| --- | --- |

1.11

EHSV odporúča, aby sa viac zohľadnil územný rozmer vzdelávania dospelých a jeho prínos k sociálnej súdržnosti práve v opustených oblastiach.

| 1.12 | Výbor vyjadruje poľutovanie, že osobitné formy vyučovania a štúdia dospelých neboli zohľadnené v tzv. internátnych ľudových školách pre dospelých („Heimvolkshochschulen“) pôsobiacich v nadregionálnom a európskom kontexte. |
| --- | --- |

1.12

Výbor vyjadruje poľutovanie, že osobitné formy vyučovania a štúdia dospelých neboli zohľadnené v tzv. internátnych ľudových školách pre dospelých („Heimvolkshochschulen“) pôsobiacich v nadregionálnom a európskom kontexte.

| 1.13 | Výbor odporúča podporovať novokoncipované multifunkčné miestne strediská vzdelávania dospelých, ktoré využívajú nové technológie a elektronické vzdelávanie (e-learning). |
| --- | --- |

1.13

Výbor odporúča podporovať novokoncipované multifunkčné miestne strediská vzdelávania dospelých, ktoré využívajú nové technológie a elektronické vzdelávanie (e-learning).

| 1.14 | EHSV sa zasadzuje o dôstojné pracovné podmienky vyučujúcich a administratívnych pracovníkov v rámci vzdelávania dospelých a takisto o dôstojné podmienky umožňujúce účasť na týchto vzdelávacích programoch všetkým dospelým. |
| --- | --- |

1.14

EHSV sa zasadzuje o dôstojné pracovné podmienky vyučujúcich a administratívnych pracovníkov v rámci vzdelávania dospelých a takisto o dôstojné podmienky umožňujúce účasť na týchto vzdelávacích programoch všetkým dospelým.

| 1.15 | Výbor navrhuje, aby sa v rámci akčného plánu vypracovala štúdia o tom, či by bolo možné vybudovať vlastnú odbornú európsku infraštruktúru pre výskum a ďalšie vzdelávanie v oblasti vzdelávania dospelých v Európe a zdôrazňuje, že by pritom bolo potrebné pracovať aj na špecifických metódach vzdelávania dospelých a na ich rozšírení. |
| --- | --- |

1.15

Výbor navrhuje, aby sa v rámci akčného plánu vypracovala štúdia o tom, či by bolo možné vybudovať vlastnú odbornú európsku infraštruktúru pre výskum a ďalšie vzdelávanie v oblasti vzdelávania dospelých v Európe a zdôrazňuje, že by pritom bolo potrebné pracovať aj na špecifických metódach vzdelávania dospelých a na ich rozšírení.

| 1.16 | EHSV navrhuje podporiť európske festivaly učenia a ich zapojenie do medzinárodného hnutia festivalov učenia a odporúča iniciovať európske informačné a motivačné kampane, ktoré by pre dospelých učenie zatraktívnili. |
| --- | --- |

1.16

EHSV navrhuje podporiť európske festivaly učenia a ich zapojenie do medzinárodného hnutia festivalov učenia a odporúča iniciovať európske informačné a motivačné kampane, ktoré by pre dospelých učenie zatraktívnili.

| 1.17 | Výbor navrhuje Európskej komisii, aby v budúcnosti venovala viac pozornosti medzinárodnému rozmeru vzdelávania dospelých a aby výbor zapojila do týchto iniciatív. Výbor žiada, aby bol zapojený do európskych príprav na ďalšiu medzinárodnú konferenciu OSN o vzdelávaní dospelých (CONFINTEA VI) v roku 2009 v Brazílii. |
| --- | --- |

1.17

Výbor navrhuje Európskej komisii, aby v budúcnosti venovala viac pozornosti medzinárodnému rozmeru vzdelávania dospelých a aby výbor zapojila do týchto iniciatív. Výbor žiada, aby bol zapojený do európskych príprav na ďalšiu medzinárodnú konferenciu OSN o vzdelávaní dospelých (CONFINTEA VI) v roku 2009 v Brazílii.

| 1.18 | EHSV víta úsilie Európskej komisie o vypracovanie európskeho súboru kľúčových údajov a o väčšiu spoluprácu v jazykovej oblasti, no v súvislosti s plánovanými ukazovateľmi mu chýba stanovenie jasnejších priorít zameraných na dospelých. |
| --- | --- |

1.18

EHSV víta úsilie Európskej komisie o vypracovanie európskeho súboru kľúčových údajov a o väčšiu spoluprácu v jazykovej oblasti, no v súvislosti s plánovanými ukazovateľmi mu chýba stanovenie jasnejších priorít zameraných na dospelých.

2.   Úvod

| 2.1 | Vzdelávanie dospelých má v mnohých krajinách Európy dlhú tradíciu. Na základe úzkeho prepojenia so spoločenskými hnutiami, ako napr. robotníckym hnutím, hnutím za práva žien a právo voliť, ako aj národnými hnutiami mal tento typ vzdelávania dlhý čas vlastné spoločenské a emancipačné ciele. V mnohých krajinách Európy sa vyvinuli strediská ľudového vzdelávania a internátne ľudové školy s kultúrnym a súčasne aj pedagogickým rozmerom, v ktorých sa podporuje osobný rozvoj a občianska angažovanosť pre všetkých. Časom začali vznikať centrá „doplnkového vzdelávania“, rôzne ponuky na odborné vzdelávanie a vysoké školy, ktoré sa zámerne chceli otvoriť dovtedy znevýhodneným skupinám obyvateľstva. |
| --- | --- |

2.1

Vzdelávanie dospelých má v mnohých krajinách Európy dlhú tradíciu. Na základe úzkeho prepojenia so spoločenskými hnutiami, ako napr. robotníckym hnutím, hnutím za práva žien a právo voliť, ako aj národnými hnutiami mal tento typ vzdelávania dlhý čas vlastné spoločenské a emancipačné ciele. V mnohých krajinách Európy sa vyvinuli strediská ľudového vzdelávania a internátne ľudové školy s kultúrnym a súčasne aj pedagogickým rozmerom, v ktorých sa podporuje osobný rozvoj a občianska angažovanosť pre všetkých. Časom začali vznikať centrá „doplnkového vzdelávania“, rôzne ponuky na odborné vzdelávanie a vysoké školy, ktoré sa zámerne chceli otvoriť dovtedy znevýhodneným skupinám obyvateľstva.

| 2.2 | Na európskej úrovni bolo dlho v centre záujmu odborné vzdelávanie, o čom svedčí zriaďovanie výborov, odborných špecializovaných inštitúcií, ako napr. CEDEFOP a ETF. Už od 70-tych rokov 20. storočia sa koncipovali a realizovali európske programy na podporu vzdelávania ľudí so zdravotným postihnutím, migrantov, mladých ľudí, ktorí neukončili základné alebo stredné vzdelanie, ako aj na podporu rovnakých príležitostí žien na trhu práce. V rámci CEDEFOP prebehla výmena príkladov osvedčených postupov a ich vyhodnotenie. |
| --- | --- |

2.2

Na európskej úrovni bolo dlho v centre záujmu odborné vzdelávanie, o čom svedčí zriaďovanie výborov, odborných špecializovaných inštitúcií, ako napr. CEDEFOP a ETF. Už od 70-tych rokov 20. storočia sa koncipovali a realizovali európske programy na podporu vzdelávania ľudí so zdravotným postihnutím, migrantov, mladých ľudí, ktorí neukončili základné alebo stredné vzdelanie, ako aj na podporu rovnakých príležitostí žien na trhu práce. V rámci CEDEFOP prebehla výmena príkladov osvedčených postupov a ich vyhodnotenie.

| 2.3 | Až politikou celoživotného vzdelávania vytvorila Európska komisia priestor pre dovtedy politicky zanedbané oblasti, ako vzdelávanie dospelých, voči ktorému sa politika vzdelávania správala macošsky. Zavedenie osobitných podporných programov na zlepšenie kvality a inovácií aj vo vzdelávaní dospelých (rok 1995 a nasl.), Európsky rok celoživotného vzdelávania 1996 a zásady stratégie celoživotného učenia v záveroch Rady z 20. 12. 1996 znamenali novú fázu rôznych politických opatrení. Európska komisia 30. októbra 2000 zverejnila memorandum o celoživotnom vzdelávaní, v ktorom sformulovala stratégiu rozvoja systému celoživotného vzdelávania a predložila v ňom na diskusiu šesť kľúčových posolstiev, ktoré určujú ciele systému celoživotného vzdelávania (3). |
| --- | --- |

2.3

Až politikou celoživotného vzdelávania vytvorila Európska komisia priestor pre dovtedy politicky zanedbané oblasti, ako vzdelávanie dospelých, voči ktorému sa politika vzdelávania správala macošsky. Zavedenie osobitných podporných programov na zlepšenie kvality a inovácií aj vo vzdelávaní dospelých (rok 1995 a nasl.), Európsky rok celoživotného vzdelávania 1996 a zásady stratégie celoživotného učenia v záveroch Rady z 20. 12. 1996 znamenali novú fázu rôznych politických opatrení. Európska komisia 30. októbra 2000 zverejnila memorandum o celoživotnom vzdelávaní, v ktorom sformulovala stratégiu rozvoja systému celoživotného vzdelávania a predložila v ňom na diskusiu šesť kľúčových posolstiev, ktoré určujú ciele systému celoživotného vzdelávania (3).

| 2.4 | V rámci Lisabonskej stratégie vznikli závery Rady o celoživotnom vzdelávaní (4) a pracovný program „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ (5), ktorý vo svojej prvej fáze ešte nevenoval vzdelávaniu dospelých osobitnú pozornosť. Na posilnenie spoločnej európskej politiky odborného vzdelávania bol v pracovnom programe „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ iniciovaný dokonca aj kodanský proces, ktorý dospel prostredníctvom prehlásenia z Helsínk koncom roku 2006 k prvým záverom (6). |
| --- | --- |

2.4

V rámci Lisabonskej stratégie vznikli závery Rady o celoživotnom vzdelávaní (4) a pracovný program „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ (5), ktorý vo svojej prvej fáze ešte nevenoval vzdelávaniu dospelých osobitnú pozornosť. Na posilnenie spoločnej európskej politiky odborného vzdelávania bol v pracovnom programe „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ iniciovaný dokonca aj kodanský proces, ktorý dospel prostredníctvom prehlásenia z Helsínk koncom roku 2006 k prvým záverom (6).

| 2.5 | Vysokoškolská politika síce patrila tiež do pracovného programu, ale zároveň sa od roku 1999 sústredila v rámci bolonského procesu na rozsiahlu reštrukturalizáciu smerom k „európskemu vysokoškolskému priestoru“, pričom otvorenie vysokých škôl pre znevýhodnené cieľové skupiny a úloha univerzitného ďalšieho vzdelávania sa dostali na okraj záujmu. |
| --- | --- |

2.5

Vysokoškolská politika síce patrila tiež do pracovného programu, ale zároveň sa od roku 1999 sústredila v rámci bolonského procesu na rozsiahlu reštrukturalizáciu smerom k „európskemu vysokoškolskému priestoru“, pričom otvorenie vysokých škôl pre znevýhodnené cieľové skupiny a úloha univerzitného ďalšieho vzdelávania sa dostali na okraj záujmu.

| 2.6 | Popri aktivitách pracovného programu „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ sa v posledných rokoch rozvinula integrovaná „podpora rozsiahlej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnaní a spoločnosti“ (7) na európskej úrovni, pričom podobná iniciatíva pre dospelé osoby rôznych vekových skupín doteraz chýba. |
| --- | --- |

2.6

Popri aktivitách pracovného programu „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ sa v posledných rokoch rozvinula integrovaná „podpora rozsiahlej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnaní a spoločnosti“ (7) na európskej úrovni, pričom podobná iniciatíva pre dospelé osoby rôznych vekových skupín doteraz chýba.

| 2.7 | Oznámenie Európskej komisie o novej rámcovej stratégii pre viacjazyčnosť (8) a oznámenie o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (9) otvorili nepriamo aj nové horizonty vzdelávaniu dospelých. |
| --- | --- |

2.7

Oznámenie Európskej komisie o novej rámcovej stratégii pre viacjazyčnosť (8) a oznámenie o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (9) otvorili nepriamo aj nové horizonty vzdelávaniu dospelých.

| 2.8 | EHSV v posledných rokoch v zásade vítal aktivity Európskej komisie v oblasti celoživotného vzdelávania, podporoval ich a predkladal k nim vlastné stanoviská. |
| --- | --- |

2.8

EHSV v posledných rokoch v zásade vítal aktivity Európskej komisie v oblasti celoživotného vzdelávania, podporoval ich a predkladal k nim vlastné stanoviská.

3.   Zhrnutie akčného plánu

| 3.1 | Akčný plán vzdelávania dospelých „Vždy je čas začať sa učiť“ bol predložený po oznámení Komisie k vzdelávaniu dospelých „Na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro“ (10). S akčným plánom sa má na európskej úrovni definovať päť hlavných bodov: zlepšenie štruktúr riadenia, vrátane kvality, efektívnosti a rozdelenia kompetencií pri realizácii v oblasti vzdelávania dospelých, podpora učenia a uznanie študijných úspechov. |
| --- | --- |

3.1

Akčný plán vzdelávania dospelých „Vždy je čas začať sa učiť“ bol predložený po oznámení Komisie k vzdelávaniu dospelých „Na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro“ (10). S akčným plánom sa má na európskej úrovni definovať päť hlavných bodov: zlepšenie štruktúr riadenia, vrátane kvality, efektívnosti a rozdelenia kompetencií pri realizácii v oblasti vzdelávania dospelých, podpora učenia a uznanie študijných úspechov.

| 3.2 | Akčný plán má prispieť k realizácii cieľov predchádzajúceho oznámenia Komisie (11): „odstrániť prekážky v účasti; zvýšiť kvalitu a efektívnosť odvetvia; urýchliť proces validácie a uznávania; zabezpečiť dostatočné investície; sledovať odvetvie“. |
| --- | --- |

3.2

Akčný plán má prispieť k realizácii cieľov predchádzajúceho oznámenia Komisie (11): „odstrániť prekážky v účasti; zvýšiť kvalitu a efektívnosť odvetvia; urýchliť proces validácie a uznávania; zabezpečiť dostatočné investície; sledovať odvetvie“.

| 3.3 | Tento akčný plán sa sústreďuje na tých, ktorí majú v dôsledku nízkej úrovne vzdelania, nedostatočnej odbornej kvalifikácie, resp. nedostatočných zručností malé šance úspešne sa začleniť do spoločnosti. |
| --- | --- |

3.3

Tento akčný plán sa sústreďuje na tých, ktorí majú v dôsledku nízkej úrovne vzdelania, nedostatočnej odbornej kvalifikácie, resp. nedostatočných zručností malé šance úspešne sa začleniť do spoločnosti.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor regiónov víta, že Európska komisia vypracovala prvý akčný plán pre vzdelávanie dospelých na obdobie rokov 2007 – 2010. Výbor plán v plnej miere podporuje, s výhradou pripomienok uvedených v tomto stanovisku. Akčným plánom sa ešte raz zdôrazňuje, že politický pracovný program „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ má za cieľ aj učenie dospelých na podporu sociálnej súdržnosti, aktívne občianstvo, naplnený súkromný a pracovný život a schopnosť prispôsobiť sa a zamestnať sa. |
| --- | --- |

4.1

Výbor regiónov víta, že Európska komisia vypracovala prvý akčný plán pre vzdelávanie dospelých na obdobie rokov 2007 – 2010. Výbor plán v plnej miere podporuje, s výhradou pripomienok uvedených v tomto stanovisku. Akčným plánom sa ešte raz zdôrazňuje, že politický pracovný program „Všeobecné vzdelávanie a odborná príprava 2010“ má za cieľ aj učenie dospelých na podporu sociálnej súdržnosti, aktívne občianstvo, naplnený súkromný a pracovný život a schopnosť prispôsobiť sa a zamestnať sa.

| 4.2 | Výbor varuje pred neefektívnym prekrývaním s cieľmi a zámermi odbornej prípravy v rámci kodanského procesu európskych usmernení politiky zamestnanosti na obdobie rokov 2005 – 2008, Európskeho sociálneho fondu a podporného programu Leonardo zameraného na odbornú prípravu. V tejto súvislosti sa venuje osobitná pozornosť vybudovaniu informačných a poradenských služieb, validácii neformálne nadobudnutých zručností, vybudovaniu a realizácii európskeho kvalifikačného rámca a riadeniu inštitúcií odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.2

Výbor varuje pred neefektívnym prekrývaním s cieľmi a zámermi odbornej prípravy v rámci kodanského procesu európskych usmernení politiky zamestnanosti na obdobie rokov 2005 – 2008, Európskeho sociálneho fondu a podporného programu Leonardo zameraného na odbornú prípravu. V tejto súvislosti sa venuje osobitná pozornosť vybudovaniu informačných a poradenských služieb, validácii neformálne nadobudnutých zručností, vybudovaniu a realizácii európskeho kvalifikačného rámca a riadeniu inštitúcií odbornej prípravy.

| 4.3 | EHSV zastáva naďalej názor, že všetci občania Európy musia mať počas celého života prístup k modernému vzdelávaniu dospelých. Každý by mal počas svojho života nadobúdať nové zručnosti a obnoviť alebo aktualizovať si už nadobudnuté. Aj demografické zmeny, klimatické zmeny, nové informačné a komunikačné technológie a výzvy a šance globalizácie menia naše povolania a životy. Tieto zmeny si vyžadujú aj úplne nové poznatky a zručnosti, ktoré dospelé osoby rôznych vekových skupín nemohli nadobudnúť počas svojej školskej dochádzky, resp. štúdia na strednej alebo vysokej škole. |
| --- | --- |

4.3

EHSV zastáva naďalej názor, že všetci občania Európy musia mať počas celého života prístup k modernému vzdelávaniu dospelých. Každý by mal počas svojho života nadobúdať nové zručnosti a obnoviť alebo aktualizovať si už nadobudnuté. Aj demografické zmeny, klimatické zmeny, nové informačné a komunikačné technológie a výzvy a šance globalizácie menia naše povolania a životy. Tieto zmeny si vyžadujú aj úplne nové poznatky a zručnosti, ktoré dospelé osoby rôznych vekových skupín nemohli nadobudnúť počas svojej školskej dochádzky, resp. štúdia na strednej alebo vysokej škole.

| 4.4 | Výboru preto v oznámení chýba komplexná rámcová koncepcia s víziou, ktorá by zastrešovala študijné možnosti a potreby všetkých dospelých. Výbor sa takisto vždy zasadzoval o vytvorenie primeraných podmienok na učenie pre všetkých, aj pre ľudí so zdravotným postihnutím. Na základe toho vznikajú rôznorodé synergie pre všetky zúčastnené strany. Uľahčuje sa aj medzigeneračné učenie, medzikultúrne učenie a učenie vo viacerých jazykoch. |
| --- | --- |

4.4

Výboru preto v oznámení chýba komplexná rámcová koncepcia s víziou, ktorá by zastrešovala študijné možnosti a potreby všetkých dospelých. Výbor sa takisto vždy zasadzoval o vytvorenie primeraných podmienok na učenie pre všetkých, aj pre ľudí so zdravotným postihnutím. Na základe toho vznikajú rôznorodé synergie pre všetky zúčastnené strany. Uľahčuje sa aj medzigeneračné učenie, medzikultúrne učenie a učenie vo viacerých jazykoch.

| 4.5 | EHSV vyzýva Komisiu, aby poverila skupinu expertov v oblasti vzdelávania dospelých vypracovaním doplňujúceho plánu k akčnému plánu, ktorý by sa zameriaval na zabezpečenie rovnoprávnosti pohlaví vrátane pozitívnych opatrení, s celoživotnou perspektívou. |
| --- | --- |

4.5

EHSV vyzýva Komisiu, aby poverila skupinu expertov v oblasti vzdelávania dospelých vypracovaním doplňujúceho plánu k akčnému plánu, ktorý by sa zameriaval na zabezpečenie rovnoprávnosti pohlaví vrátane pozitívnych opatrení, s celoživotnou perspektívou.

| 4.6 | EHSV poukazuje na európsky referenčný rámec pre kľúčové zručnosti (12), ktoré by si mal osvojiť aj každý dospelý. Pritom sa poukazuje na mnohé centrálne pojmy, ktoré môžu inšpirovať nové spôsoby organizácie a inovatívne vyučovacie metódy aj vo vzdelávaní dospelých: kritická reflexia, kreativita, iniciatíva, riešenie problémov, vyhodnocovanie rizík, prijímanie rozhodnutí a konštruktívny prístup k emóciám. |
| --- | --- |

4.6

EHSV poukazuje na európsky referenčný rámec pre kľúčové zručnosti (12), ktoré by si mal osvojiť aj každý dospelý. Pritom sa poukazuje na mnohé centrálne pojmy, ktoré môžu inšpirovať nové spôsoby organizácie a inovatívne vyučovacie metódy aj vo vzdelávaní dospelých: kritická reflexia, kreativita, iniciatíva, riešenie problémov, vyhodnocovanie rizík, prijímanie rozhodnutí a konštruktívny prístup k emóciám.

| 4.7 | Výbor odporúča Komisii, aby preverila, či by akčný plán vzdelávania dospelých mohol byť obohatený o atraktívny každoročný Európsky festival učenia a informačné a motivačné kampane v tlači, rozhlase a televízii. Komisiu vyzýva, aby zohľadňovala potrebu vyhľadávacej sociálnej práce, v rámci ktorej by sa ľudia, ktorí majú odstup od vzdelávania, získavali pre ďalšie vzdelávanie. Toto osobné kontaktovanie sociálne znevýhodnených ľudí považuje za dôležitú súčasť cieľa zvýšiť úroveň vzdelania, posilniť schopnosť všetkých prispôsobiť sa zmeneným pomerom a podporiť rovnoprávny prístup k celoživotnému vzdelávaniu. |
| --- | --- |

4.7

Výbor odporúča Komisii, aby preverila, či by akčný plán vzdelávania dospelých mohol byť obohatený o atraktívny každoročný Európsky festival učenia a informačné a motivačné kampane v tlači, rozhlase a televízii. Komisiu vyzýva, aby zohľadňovala potrebu vyhľadávacej sociálnej práce, v rámci ktorej by sa ľudia, ktorí majú odstup od vzdelávania, získavali pre ďalšie vzdelávanie. Toto osobné kontaktovanie sociálne znevýhodnených ľudí považuje za dôležitú súčasť cieľa zvýšiť úroveň vzdelania, posilniť schopnosť všetkých prispôsobiť sa zmeneným pomerom a podporiť rovnoprávny prístup k celoživotnému vzdelávaniu.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | EHSV víta, že akčný plán na začiatku (bod 1 akčného plánu) nezdôrazňuje len cieľ konkurencieschopnej znalostnej ekonomiky, ale aj víziu znalostnej spoločnosti pre všetkých, ktorá rešpektuje sociálnu integráciu a sociálnu súdržnosť. Výbor preto zastáva názor, že do vypracovania analýz potreby ďalšieho vzdelávania a pri zvažovaní integrácie prostredníctvom celoživotného vzdelávania by sa mali zapojiť aj miestne pôsobiaci sociálni partneri, podniky, organizácie občianskej spoločnosti, ako aj dospelí, ktorí boli znevýhodnení v oblasti vzdelávania, a ich rodiny. |
| --- | --- |

5.1

EHSV víta, že akčný plán na začiatku (bod 1 akčného plánu) nezdôrazňuje len cieľ konkurencieschopnej znalostnej ekonomiky, ale aj víziu znalostnej spoločnosti pre všetkých, ktorá rešpektuje sociálnu integráciu a sociálnu súdržnosť. Výbor preto zastáva názor, že do vypracovania analýz potreby ďalšieho vzdelávania a pri zvažovaní integrácie prostredníctvom celoživotného vzdelávania by sa mali zapojiť aj miestne pôsobiaci sociálni partneri, podniky, organizácie občianskej spoločnosti, ako aj dospelí, ktorí boli znevýhodnení v oblasti vzdelávania, a ich rodiny.

| 5.1.1 | EHSV zdôrazňuje, že na podporu ľudí s „nízkou kvalifikáciou“, ktorých spomína Komisia, sú potrebné nielen zmeny samotných dotyčných osôb, ale aj odbúranie prekážok pri učení, ktoré ešte stále existujú. Výbor zastáva názor, že pri výbere cieľových skupín akčný plán nezohľadňuje dostatočne prekážky pri učení, s ktorými sú konfrontované viacnásobne znevýhodnené osoby, osoby žijúce v chudobe, ľudia v opustených oblastiach a miestach, domovoch, ústavoch a uzavretých inštitúciách. |
| --- | --- |

5.1.1

EHSV zdôrazňuje, že na podporu ľudí s „nízkou kvalifikáciou“, ktorých spomína Komisia, sú potrebné nielen zmeny samotných dotyčných osôb, ale aj odbúranie prekážok pri učení, ktoré ešte stále existujú. Výbor zastáva názor, že pri výbere cieľových skupín akčný plán nezohľadňuje dostatočne prekážky pri učení, s ktorými sú konfrontované viacnásobne znevýhodnené osoby, osoby žijúce v chudobe, ľudia v opustených oblastiach a miestach, domovoch, ústavoch a uzavretých inštitúciách.

| 5.1.2 | EHSV varuje pred nebezpečenstvom ďalšej segregácie prostredníctvom miestneho alebo regionálneho „obchodu“ so službami pre týchto dospelých, napr. v rámci verejných súťaží pracovných úradov alebo inštitúcií sociálneho zabezpečenia na zabezpečenie osobitných vzdelávacích opatrení. Domnieva sa, že dospelí by sa ešte viac zaujímali o možnosti vzdelávania, ak by im boli počas tohto vzdelávania zodpovedne poskytované informácie o situácii na miestnom a nadregionálnom pracovnom trhu a ak by sa pri prístupe k pracovným miestam nemuseli obávať obmedzení z dôvodu veku, či už v praxi alebo vyplývajúcich z právnych predpisov. |
| --- | --- |

5.1.2

EHSV varuje pred nebezpečenstvom ďalšej segregácie prostredníctvom miestneho alebo regionálneho „obchodu“ so službami pre týchto dospelých, napr. v rámci verejných súťaží pracovných úradov alebo inštitúcií sociálneho zabezpečenia na zabezpečenie osobitných vzdelávacích opatrení. Domnieva sa, že dospelí by sa ešte viac zaujímali o možnosti vzdelávania, ak by im boli počas tohto vzdelávania zodpovedne poskytované informácie o situácii na miestnom a nadregionálnom pracovnom trhu a ak by sa pri prístupe k pracovným miestam nemuseli obávať obmedzení z dôvodu veku, či už v praxi alebo vyplývajúcich z právnych predpisov.

| 5.1.3 | Výbor zdôrazňuje, že jazykové a kultúrne bohatstvo, ktoré prinášajú migranti z európskych a mimoeurópskych krajín, je pre Európu hodnotným prínosom. Je potrebné ďalej rozvíjať uznávanie diplomov a certifikátov z európskych a mimoeurópskych krajín. Výbor poukazuje na to, že veľmi odlišné právne postavenie migrantov (napr. žiadateľov o azyl, osôb s priznaným štatútom utečenca, migrantov sťahujúci sa za prácou v rámci Európy, osôb z tretích štátov, atď.) často obmedzuje prístup k ďalšiemu vzdelávaniu, na druhej strane vedie ale aj k povinným vzdelávacím opatreniam, ako napr. jazykovým kurzom. |
| --- | --- |

5.1.3

Výbor zdôrazňuje, že jazykové a kultúrne bohatstvo, ktoré prinášajú migranti z európskych a mimoeurópskych krajín, je pre Európu hodnotným prínosom. Je potrebné ďalej rozvíjať uznávanie diplomov a certifikátov z európskych a mimoeurópskych krajín. Výbor poukazuje na to, že veľmi odlišné právne postavenie migrantov (napr. žiadateľov o azyl, osôb s priznaným štatútom utečenca, migrantov sťahujúci sa za prácou v rámci Európy, osôb z tretích štátov, atď.) často obmedzuje prístup k ďalšiemu vzdelávaniu, na druhej strane vedie ale aj k povinným vzdelávacím opatreniam, ako napr. jazykovým kurzom.

| 5.1.4 | EHSV v oznámení chýbajú jasnejšie dôsledky z demografických zmien pre šance celoživotného vzdelávania staršej generácie, ktorá už nie je v produktívnom veku. Výbor poukazuje na rôzne odporúčania vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy k demografickým zmenám (13). Zo stanoviska jasne vyplýva, že ľudia v každom veku sa musia neustále učiť – v súkromnej i pracovnej oblasti – aby boli schopní ovplyvňovať vývoj, prevziať zodpovednosť za iných a viesť čo najdlhšie samostatný život. V mnohých pracovných oblastiach sa vyžaduje dodatočná kvalifikácia, v iných sa vyvíjajú úplné nové profily služieb, pre ktoré treba včas nadobudnúť vzdelanie alebo doplniť si ho. |
| --- | --- |

5.1.4

EHSV v oznámení chýbajú jasnejšie dôsledky z demografických zmien pre šance celoživotného vzdelávania staršej generácie, ktorá už nie je v produktívnom veku. Výbor poukazuje na rôzne odporúčania vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy k demografickým zmenám (13). Zo stanoviska jasne vyplýva, že ľudia v každom veku sa musia neustále učiť – v súkromnej i pracovnej oblasti – aby boli schopní ovplyvňovať vývoj, prevziať zodpovednosť za iných a viesť čo najdlhšie samostatný život. V mnohých pracovných oblastiach sa vyžaduje dodatočná kvalifikácia, v iných sa vyvíjajú úplné nové profily služieb, pre ktoré treba včas nadobudnúť vzdelanie alebo doplniť si ho.

| 5.1.5 | Výbor odporúča aj v súvislosti s týmto akčným plánom zohľadnenie študentov s osobitnými potrebami a aktívne zohľadňovanie osobitných potrieb osôb zo zdravotným postihnutím, najmä pomocou opatrení na podporu ich integrácie do regulárnych kurzov vzdelávania alebo odbornej prípravy (14) a tiež prostredníctvom lepšieho prístupu k vzdelávaniu na diaľku, aj vo forme elektronického vzdelávania (e-learning). |
| --- | --- |

5.1.5

Výbor odporúča aj v súvislosti s týmto akčným plánom zohľadnenie študentov s osobitnými potrebami a aktívne zohľadňovanie osobitných potrieb osôb zo zdravotným postihnutím, najmä pomocou opatrení na podporu ich integrácie do regulárnych kurzov vzdelávania alebo odbornej prípravy (14) a tiež prostredníctvom lepšieho prístupu k vzdelávaniu na diaľku, aj vo forme elektronického vzdelávania (e-learning).

| 5.1.6 | EHSV kriticky poznamenáva, že príliš málo pozornosti sa venuje osobným študijným potrebám dospelých, ktorí nie sú zárobkovo činní, ale angažujú sa v miestnom spoločenstve alebo v spoločnosti. Títo ľudia často nedisponujú dostatočnými zdrojmi, aby mali prístup k vzdelávaniu dospelých. |
| --- | --- |

5.1.6

EHSV kriticky poznamenáva, že príliš málo pozornosti sa venuje osobným študijným potrebám dospelých, ktorí nie sú zárobkovo činní, ale angažujú sa v miestnom spoločenstve alebo v spoločnosti. Títo ľudia často nedisponujú dostatočnými zdrojmi, aby mali prístup k vzdelávaniu dospelých.

| 5.1.7 | EHSV odporúča, aby sa celý formálny systém vzdelávania viac otvoril študijným potrebám dospelých. Výbor preto opakuje, že je najvyšší čas „zrušiť vekové hranice vzdelávania, ktorými doteraz európske systémy všeobecného a odborného vzdelávania zaťažovali európskeho občana“ (15). Dostatočné študijné výsledky, ktoré boli dovtedy dosiahnuté, by sa prípadne mali uznať v otvorených a flexibilných štruktúrach formálneho systému vzdelávania. Sprístupnenie počítačového vybavenia v školách pre všetkých by mohlo podporiť celoživotné vzdelávanie a elektronické vzdelávanie (e-learning). |
| --- | --- |

5.1.7

EHSV odporúča, aby sa celý formálny systém vzdelávania viac otvoril študijným potrebám dospelých. Výbor preto opakuje, že je najvyšší čas „zrušiť vekové hranice vzdelávania, ktorými doteraz európske systémy všeobecného a odborného vzdelávania zaťažovali európskeho občana“ (15). Dostatočné študijné výsledky, ktoré boli dovtedy dosiahnuté, by sa prípadne mali uznať v otvorených a flexibilných štruktúrach formálneho systému vzdelávania. Sprístupnenie počítačového vybavenia v školách pre všetkých by mohlo podporiť celoživotné vzdelávanie a elektronické vzdelávanie (e-learning).

| 5.1.8 | V rámci vysokoškolskej politiky sa nezohľadnilo, že vysoké školy majú takisto poslanie poskytovať ďalšie vzdelávanie. Aj vysoké školstvo musí prevziať zodpovednosť za celoživotné vzdelávanie. Výbor zdôrazňuje, že vzdelávanie dospelých na vysokých školách a postgraduálne vzdelávanie sa musí úzko prepojiť s ďalším rozvíjaním vzdelávania dospelých a musí sa stať súčasťou systému celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

5.1.8

V rámci vysokoškolskej politiky sa nezohľadnilo, že vysoké školy majú takisto poslanie poskytovať ďalšie vzdelávanie. Aj vysoké školstvo musí prevziať zodpovednosť za celoživotné vzdelávanie. Výbor zdôrazňuje, že vzdelávanie dospelých na vysokých školách a postgraduálne vzdelávanie sa musí úzko prepojiť s ďalším rozvíjaním vzdelávania dospelých a musí sa stať súčasťou systému celoživotného vzdelávania.

| 5.2 | Výbor konštatuje, že všeobecný cieľ akčného plánu vzdelávania dospelých by mal spočívať v realizácii piatich kľúčových posolstiev oznámenia Komisie „Na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro“. Kriticky poznamenáva, že pre 4. kľúčové posolstvo (zabezpečenie dostatočných investícií) nebolo navrhnuté žiadne opatrenie. Zastáva názor, že takéto štvrté opatrenie by malo byť v každom prípade zahrnuté do tohto plánu. |
| --- | --- |

5.2

Výbor konštatuje, že všeobecný cieľ akčného plánu vzdelávania dospelých by mal spočívať v realizácii piatich kľúčových posolstiev oznámenia Komisie „Na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro“. Kriticky poznamenáva, že pre 4. kľúčové posolstvo (zabezpečenie dostatočných investícií) nebolo navrhnuté žiadne opatrenie. Zastáva názor, že takéto štvrté opatrenie by malo byť v každom prípade zahrnuté do tohto plánu.

| 5.2.1 | Výbor navrhuje, aby hospodárstvo a štát okrem toho poskytli atraktívne stimuly pre ďalšie vzdelávanie. Očakávania o „návratnosti investícií“ (bod 2.2 akčného plánu) zo strany inštitúcií ďalšieho vzdelávania nemôžu byť jediným motívom na dosiahnutie väčšej rovnosti šancí pri prístupe k celoživotnému vzdelávaniu. |
| --- | --- |

5.2.1

Výbor navrhuje, aby hospodárstvo a štát okrem toho poskytli atraktívne stimuly pre ďalšie vzdelávanie. Očakávania o „návratnosti investícií“ (bod 2.2 akčného plánu) zo strany inštitúcií ďalšieho vzdelávania nemôžu byť jediným motívom na dosiahnutie väčšej rovnosti šancí pri prístupe k celoživotnému vzdelávaniu.

| 5.2.2 | EHSV zastáva názor, že pri validácii neformálne nadobudnutých zručností ešte neexistuje seriózny odhad nákladov. Predbežne poukazuje na skutočnosť, že z tohto dôvodu v žiadnom prípade nemožno zastaviť ďalší rozvoj vzdelávania dospelých. Európsky kvalifikačný rámec (16) a národné kvalifikačné rámce ako kontext uznávania sa vo viacerých členských štátoch počas obdobia akčného plánu 2007 – 2010 nachádzajú zatiaľ v počiatočnom štádiu vývoja. |
| --- | --- |

5.2.2

EHSV zastáva názor, že pri validácii neformálne nadobudnutých zručností ešte neexistuje seriózny odhad nákladov. Predbežne poukazuje na skutočnosť, že z tohto dôvodu v žiadnom prípade nemožno zastaviť ďalší rozvoj vzdelávania dospelých. Európsky kvalifikačný rámec (16) a národné kvalifikačné rámce ako kontext uznávania sa vo viacerých členských štátoch počas obdobia akčného plánu 2007 – 2010 nachádzajú zatiaľ v počiatočnom štádiu vývoja.

| 5.2.3 | EHSV okrem toho naliehavo upozorňuje na sociálne a ekonomické náklady, ktoré vznikajú v dlhodobom horizonte kvôli takým veľkým spoločenským skupinám s nízkou úrovňou všeobecného a odborného vzdelávania. |
| --- | --- |

5.2.3

EHSV okrem toho naliehavo upozorňuje na sociálne a ekonomické náklady, ktoré vznikajú v dlhodobom horizonte kvôli takým veľkým spoločenským skupinám s nízkou úrovňou všeobecného a odborného vzdelávania.

| 5.2.4 | Výbor dáva na zváženie, či odkazy na vítané možné otvorenie Európskeho sociálneho fondu (ESF) a program „celoživotného vzdelávania“ nepredpokladajú výrazné zmeny v neprospech doterajších priorít a štátne prostriedky v oblasti vzdelávania dospelých. Poukazuje na to, že ESF môže pre inovácie vo väčšom rozsahu využiť len niekoľko krajín a regiónov Európy, ale nie na pravidelné financovanie vzdelávania dospelých. Prebiehajúce prerozdelenie prostriedkov ESF v nových členských štátoch povedie aj k obmedzeniam v iných regiónoch. |
| --- | --- |

5.2.4

Výbor dáva na zváženie, či odkazy na vítané možné otvorenie Európskeho sociálneho fondu (ESF) a program „celoživotného vzdelávania“ nepredpokladajú výrazné zmeny v neprospech doterajších priorít a štátne prostriedky v oblasti vzdelávania dospelých. Poukazuje na to, že ESF môže pre inovácie vo väčšom rozsahu využiť len niekoľko krajín a regiónov Európy, ale nie na pravidelné financovanie vzdelávania dospelých. Prebiehajúce prerozdelenie prostriedkov ESF v nových členských štátoch povedie aj k obmedzeniam v iných regiónoch.

| 5.3 | EHSV víta, že európski sociálni partneri a mimovládne organizácie sa po svojej účasti na konzultačnom procese (bod 1.1 akčného plánu) v prípravnej fáze môžu zapojiť aj do realizácie akčného plánu a môžu prispieť svojimi odbornými znalosťami. Za činitele, ktoré si zasluhujú osobitnú pozornosť považuje EHSV dôstojné pracovné podmienky poskytovateľov služieb a dôstojné podmienky na vzdelávanie dospelých a ich užívateľské práva, bez ohľadu na to, či za tieto služby aj sami platia. |
| --- | --- |

5.3

EHSV víta, že európski sociálni partneri a mimovládne organizácie sa po svojej účasti na konzultačnom procese (bod 1.1 akčného plánu) v prípravnej fáze môžu zapojiť aj do realizácie akčného plánu a môžu prispieť svojimi odbornými znalosťami. Za činitele, ktoré si zasluhujú osobitnú pozornosť považuje EHSV dôstojné pracovné podmienky poskytovateľov služieb a dôstojné podmienky na vzdelávanie dospelých a ich užívateľské práva, bez ohľadu na to, či za tieto služby aj sami platia.

| 5.4 | Výbor odporúča, aby sa pri ďalšej práci na akčnom pláne zapájali viaceré generálne riaditeľstvá Európskej komisie a príslušné európske inštitúcie. Spolupráca by podporila politické zosúladenie cieľov a aktivít jednotlivých generálnych riaditeľstiev. |
| --- | --- |

5.4

Výbor odporúča, aby sa pri ďalšej práci na akčnom pláne zapájali viaceré generálne riaditeľstvá Európskej komisie a príslušné európske inštitúcie. Spolupráca by podporila politické zosúladenie cieľov a aktivít jednotlivých generálnych riaditeľstiev.

| 5.5 | EHSV víta, že do konzultácií boli zapojené aj medzinárodné organizácie (bod 1.1 akčného plánu). Odporúča, aby Európska komisia spolu s príslušnými generálnymi riaditeľstvami ako ďalší krok vypracovala doplňujúci medzinárodný akčný plán pre vzdelávanie dospelých. |
| --- | --- |

5.5

EHSV víta, že do konzultácií boli zapojené aj medzinárodné organizácie (bod 1.1 akčného plánu). Odporúča, aby Európska komisia spolu s príslušnými generálnymi riaditeľstvami ako ďalší krok vypracovala doplňujúci medzinárodný akčný plán pre vzdelávanie dospelých.

| 5.6 | EHSV žiada, aby pri stanovovaní pravidiel dobrého riadenia (Správa a riadenie, bod 2.2 akčného plánu) v zariadeniach vzdelávania dospelých bol vytvorený dostatočný priestor na rôznorodosť a pestrosť, aby si šancu na podporu zachovali alebo aby ju dostali aj menšie zariadenia s verejnoprospešnými cieľmi, ktoré sú veľkým kultúrnym prínosom a uplatňujú inovatívny spôsob práce. |
| --- | --- |

5.6

EHSV žiada, aby pri stanovovaní pravidiel dobrého riadenia (Správa a riadenie, bod 2.2 akčného plánu) v zariadeniach vzdelávania dospelých bol vytvorený dostatočný priestor na rôznorodosť a pestrosť, aby si šancu na podporu zachovali alebo aby ju dostali aj menšie zariadenia s verejnoprospešnými cieľmi, ktoré sú veľkým kultúrnym prínosom a uplatňujú inovatívny spôsob práce.

| 5.7 | EHSV považuje moderne vybavené multifunkčné miestne vzdelávacie centrá za základný predpoklad dobrého riadenia v zariadeniach vzdelávania (bod 2.2 akčného plánu). |
| --- | --- |

5.7

EHSV považuje moderne vybavené multifunkčné miestne vzdelávacie centrá za základný predpoklad dobrého riadenia v zariadeniach vzdelávania (bod 2.2 akčného plánu).

| 5.7.1 | Výbor víta úvodný odkaz na užitočné „partnerstvá“ (bod 2 akčného plánu) v mestách a regiónoch, chýbajú mu však konkrétne odporúčania k potrebe koordinácie pri systematickom územnom budovaní vzdelávania dospelých. V tejto súvislosti sa odkazuje na príkladné hnutie „učiacich sa miest a regiónov“ (17) v Európe. |
| --- | --- |

5.7.1

Výbor víta úvodný odkaz na užitočné „partnerstvá“ (bod 2 akčného plánu) v mestách a regiónoch, chýbajú mu však konkrétne odporúčania k potrebe koordinácie pri systematickom územnom budovaní vzdelávania dospelých. V tejto súvislosti sa odkazuje na príkladné hnutie „učiacich sa miest a regiónov“ (17) v Európe.

| 5.7.2 | EHSV odporúča venovať viac pozornosti aj vybudovaniu nových, vizionársky koncipovaných atraktívnych vzdelávacích centier v blízkosti bydlísk pre všetkých dospelých vo všetkých regiónoch Európy v rámci akčného plánu. Značná časť vzdelávania dospelých je naďalej odkázaná na využívanie priestorov ako „druhý užívateľ“, keďže tieto priestory boli vlastne vybudované na iné účely a sú k dispozícii len v obmedzenom čase. |
| --- | --- |

5.7.2

EHSV odporúča venovať viac pozornosti aj vybudovaniu nových, vizionársky koncipovaných atraktívnych vzdelávacích centier v blízkosti bydlísk pre všetkých dospelých vo všetkých regiónoch Európy v rámci akčného plánu. Značná časť vzdelávania dospelých je naďalej odkázaná na využívanie priestorov ako „druhý užívateľ“, keďže tieto priestory boli vlastne vybudované na iné účely a sú k dispozícii len v obmedzenom čase.

| 5.7.3 | Výboru chýba výslovné zahrnutie tzv. internátnych ľudových škôl („Heimvolkshochschulen“) do akčného plánu, pretože patria medzi didakticko-metodické piliere európskeho vzdelávania dospelých. Keďže tieto školy majú internáty, sú dôležitým miestom stretnutia mobilných študujúcich a vyučujúcich z celej Európy. Tieto strediská stratili počas posledných 10 rokov značnú časť dotácií a viaceré – aj v európskom kontexte vyprofilované – zariadenia boli v posledných rokoch zatvorené. |
| --- | --- |

5.7.3

Výboru chýba výslovné zahrnutie tzv. internátnych ľudových škôl („Heimvolkshochschulen“) do akčného plánu, pretože patria medzi didakticko-metodické piliere európskeho vzdelávania dospelých. Keďže tieto školy majú internáty, sú dôležitým miestom stretnutia mobilných študujúcich a vyučujúcich z celej Európy. Tieto strediská stratili počas posledných 10 rokov značnú časť dotácií a viaceré – aj v európskom kontexte vyprofilované – zariadenia boli v posledných rokoch zatvorené.

| 5.8 | EHSV konštatuje, že pri realizácii akčného plánu je potrebné presnejšie zohľadňovať a viac do akčného plánu zapájať príležitosti a problémy súvisiace s novými komunikačnými technológiami. Chýbajúci prístup k informačnými technológiám je ďalším rozmerom sociálneho vylúčenia, ktorého význam narastá. V Európe nemá bytový prístup na internet 46 % všetkých domácností (18) a 40 % Európanov uvádza, že vôbec neovláda prácu s internetom (19). Ďalšie otvorenie ponuky bezplatných vzdelávacích kurzov pre dospelých na internete ešte nepokročilo veľmi ďaleko, no zároveň sa predkladajú patenty vyučovacích koncepcií a začína sa o nich diskutovať (20). |
| --- | --- |

5.8

EHSV konštatuje, že pri realizácii akčného plánu je potrebné presnejšie zohľadňovať a viac do akčného plánu zapájať príležitosti a problémy súvisiace s novými komunikačnými technológiami. Chýbajúci prístup k informačnými technológiám je ďalším rozmerom sociálneho vylúčenia, ktorého význam narastá. V Európe nemá bytový prístup na internet 46 % všetkých domácností (18) a 40 % Európanov uvádza, že vôbec neovláda prácu s internetom (19). Ďalšie otvorenie ponuky bezplatných vzdelávacích kurzov pre dospelých na internete ešte nepokročilo veľmi ďaleko, no zároveň sa predkladajú patenty vyučovacích koncepcií a začína sa o nich diskutovať (20).

| 5.9 | EHSV uznáva, že aj zamestnávatelia zabezpečujú veľkú časť vzdelávania dospelých v Európe (bod 2.2 akčného plánu). Okrem toho aj odborové organizácie podporujú vo vlastných zariadeniach a podnikoch vzdelávanie dospelých napríklad prostredníctvom miestnych a medzinárodných kurzov vo vlastných organizáciách a prostredníctvom motivujúceho poradenstva a konzultácií týkajúcich sa vzdelávania v podnikoch. Je dôležité, aby akčný plán dbal na vytvorenie rovnováhy medzi ponukou vzdelávacích kurzov a spravodlivými podmienkami prístupu pre všetkých záujemcov. |
| --- | --- |

5.9

EHSV uznáva, že aj zamestnávatelia zabezpečujú veľkú časť vzdelávania dospelých v Európe (bod 2.2 akčného plánu). Okrem toho aj odborové organizácie podporujú vo vlastných zariadeniach a podnikoch vzdelávanie dospelých napríklad prostredníctvom miestnych a medzinárodných kurzov vo vlastných organizáciách a prostredníctvom motivujúceho poradenstva a konzultácií týkajúcich sa vzdelávania v podnikoch. Je dôležité, aby akčný plán dbal na vytvorenie rovnováhy medzi ponukou vzdelávacích kurzov a spravodlivými podmienkami prístupu pre všetkých záujemcov.

| 5.10 | Výbor kladie dôraz na zásadu, že aj pri základnej štátnej a projektovej podpore zariadení sa musí bezpodmienečne rešpektovať sloboda subjektov ponúkajúcich ďalšie vzdelávanie pri samostatnej tvorbe učebných plánov a programov a ich právo na slobodný výber personálu, pričom sa však musia dodržiavať určité normy kvality a účinnosti. |
| --- | --- |

5.10

Výbor kladie dôraz na zásadu, že aj pri základnej štátnej a projektovej podpore zariadení sa musí bezpodmienečne rešpektovať sloboda subjektov ponúkajúcich ďalšie vzdelávanie pri samostatnej tvorbe učebných plánov a programov a ich právo na slobodný výber personálu, pričom sa však musia dodržiavať určité normy kvality a účinnosti.

| 5.11 | EHSV považuje za dôležitý odkaz, že účastníci vzdelávacích programov by mali byť v centre dobrého podnikového riadenia a že sa odporúčajú „úzke vzťahy“ s „organizáciami účastníkov vzdelávania“. Výbor však považuje tento aspekt v rámci vzdelávania dospelých za nedostatočný. |
| --- | --- |

5.11

EHSV považuje za dôležitý odkaz, že účastníci vzdelávacích programov by mali byť v centre dobrého podnikového riadenia a že sa odporúčajú „úzke vzťahy“ s „organizáciami účastníkov vzdelávania“. Výbor však považuje tento aspekt v rámci vzdelávania dospelých za nedostatočný.

| 5.11.1 | Výboru chýbajú jasné formulácie o zapojení dospelých účastníkov vzdelávacích programov a o ich záujmových zastúpeniach v oblasti vzdelávania dospelých. Demokratické práva mladých žiakov a študentov vo formálnom vzdelávacom systéme sú vo väčšine krajín Európy doteraz podstatne lepšie legislatívne upravené ako práva vzdelávajúcich sa dospelých. |
| --- | --- |

5.11.1

Výboru chýbajú jasné formulácie o zapojení dospelých účastníkov vzdelávacích programov a o ich záujmových zastúpeniach v oblasti vzdelávania dospelých. Demokratické práva mladých žiakov a študentov vo formálnom vzdelávacom systéme sú vo väčšine krajín Európy doteraz podstatne lepšie legislatívne upravené ako práva vzdelávajúcich sa dospelých.

| 5.11.2 | EHSV navrhuje, aby hodnotenie vychádzalo z vlastného hodnotenia samotných účastníkov vzdelávacích programov. Mala by prebehnúť výmena skúseností predovšetkým o modeloch zvyšovania kvality orientované na dopyt a študentov a tieto modely by mali mať prednosť pre zavedením nových štátnych opatrení na „kontrolu“ kvality poskytovateľov služieb (21). |
| --- | --- |

5.11.2

EHSV navrhuje, aby hodnotenie vychádzalo z vlastného hodnotenia samotných účastníkov vzdelávacích programov. Mala by prebehnúť výmena skúseností predovšetkým o modeloch zvyšovania kvality orientované na dopyt a študentov a tieto modely by mali mať prednosť pre zavedením nových štátnych opatrení na „kontrolu“ kvality poskytovateľov služieb (21).

| 5.11.3 | Výbor navrhuje, aby sa premyslelo najmä zabezpečenie práv dospelých užívateľov („spotrebiteľov“) týchto vzdelávacích služieb, ktoré sa poskytujú za úhradu. Je potrebné upraviť ich práva, napr. pri nevyhnutnom prerušení kurzu, odstúpení od kurzu v prípade, že kurz účastníkovi nevyhovuje, pri preložení termínov a zrušení vyučovania. Ako vzor by mohli poslúžiť odporúčania k právam cestujúcich v Európe. |
| --- | --- |

5.11.3

Výbor navrhuje, aby sa premyslelo najmä zabezpečenie práv dospelých užívateľov („spotrebiteľov“) týchto vzdelávacích služieb, ktoré sa poskytujú za úhradu. Je potrebné upraviť ich práva, napr. pri nevyhnutnom prerušení kurzu, odstúpení od kurzu v prípade, že kurz účastníkovi nevyhovuje, pri preložení termínov a zrušení vyučovania. Ako vzor by mohli poslúžiť odporúčania k právam cestujúcich v Európe.

| 5.12 | EHSV potvrdzuje, že členské štáty a Komisia by mali venovať viac pozornosti základnému a ďalšiemu vzdelávaniu, postaveniu a platom pracovníkov z oblasti vzdelávania dospelých (bod 3.2 akčného plánu). |
| --- | --- |

5.12

EHSV potvrdzuje, že členské štáty a Komisia by mali venovať viac pozornosti základnému a ďalšiemu vzdelávaniu, postaveniu a platom pracovníkov z oblasti vzdelávania dospelých (bod 3.2 akčného plánu).

| 5.12.1 | Výbor uznáva, že vzdelávanie dospelých si vyžaduje veľmi flexibilný personál, pretože účastníci vzdelávacích programov sú v centre pozornosti, požaduje však, aby vysoké požiadavky na flexibilitu personálu boli spojené aj s vysokou mierou sociálnej ochrany. Sociálni partneri by mohli prijať sprievodné iniciatívy, aby eliminovali neistotu učiteľov a zlepšili ich participatívne práva. |
| --- | --- |

5.12.1

Výbor uznáva, že vzdelávanie dospelých si vyžaduje veľmi flexibilný personál, pretože účastníci vzdelávacích programov sú v centre pozornosti, požaduje však, aby vysoké požiadavky na flexibilitu personálu boli spojené aj s vysokou mierou sociálnej ochrany. Sociálni partneri by mohli prijať sprievodné iniciatívy, aby eliminovali neistotu učiteľov a zlepšili ich participatívne práva.

| 5.12.2 | EHSV odporúča, aby sa mimoriadna pozornosť pri zlepšovaní profesionality venovala popri špecifickej schopnosti vzdelávať dospelých aj tematickým odborným schopnostiam, pretože úspech kurzu od nich v podstatnej miere závisí. |
| --- | --- |

5.12.2

EHSV odporúča, aby sa mimoriadna pozornosť pri zlepšovaní profesionality venovala popri špecifickej schopnosti vzdelávať dospelých aj tematickým odborným schopnostiam, pretože úspech kurzu od nich v podstatnej miere závisí.

| 5.12.3 | Výbor tiež odporúča pripraviť analýzy a odporúčania k postaveniu občiansky angažovaných dobrovoľníkov v oblasti vzdelávania dospelých. |
| --- | --- |

5.12.3

Výbor tiež odporúča pripraviť analýzy a odporúčania k postaveniu občiansky angažovaných dobrovoľníkov v oblasti vzdelávania dospelých.

| 5.13 | EHSV berie na vedomie prioritný cieľ – dostať čo najviac dospelých „o stupeň vyššie“. Rozčlenenie ľudí a ich vzdelávacích cieľov na jednotlivé vzdelávacie úrovne nemá vo všeobecnom vzdelávaní dospelých veľký význam, hoci je samozrejme dôležité venovať v rámci jednotlivých vzdelávacích programov osobitnú pozornosť súladu východiskových vedomostí. Aj tak nemožno zaručiť, že dosiahnutie ďalšej formálnej úrovne vzdelania povedie k nárastu sociálneho uznania alebo dokonca k získaniu pracovného miesta. Stretnutie rozličných účastníkov je takpovediac „bonusom“ mnohých kurzov vzdelávania dospelých alebo povedané ekonomickým výrazom „sociálnym kapitálom“, ktorý obsahujú. |
| --- | --- |

5.13

EHSV berie na vedomie prioritný cieľ – dostať čo najviac dospelých „o stupeň vyššie“. Rozčlenenie ľudí a ich vzdelávacích cieľov na jednotlivé vzdelávacie úrovne nemá vo všeobecnom vzdelávaní dospelých veľký význam, hoci je samozrejme dôležité venovať v rámci jednotlivých vzdelávacích programov osobitnú pozornosť súladu východiskových vedomostí. Aj tak nemožno zaručiť, že dosiahnutie ďalšej formálnej úrovne vzdelania povedie k nárastu sociálneho uznania alebo dokonca k získaniu pracovného miesta. Stretnutie rozličných účastníkov je takpovediac „bonusom“ mnohých kurzov vzdelávania dospelých alebo povedané ekonomickým výrazom „sociálnym kapitálom“, ktorý obsahujú.

| 5.14 | Treba objasniť, ktoré ukazovatele sú naplánované na zahrnutie aj toho vzdelávania dospelých, ktoré nie je zamerané na určité povolanie, na územné poskytovanie služieb, a vo väčšej miere ako doteraz aj vzdelávanie osôb, ktoré nie sú zárobkovo činné, bez vekového obmedzenia. |
| --- | --- |

5.14

Treba objasniť, ktoré ukazovatele sú naplánované na zahrnutie aj toho vzdelávania dospelých, ktoré nie je zamerané na určité povolanie, na územné poskytovanie služieb, a vo väčšej miere ako doteraz aj vzdelávanie osôb, ktoré nie sú zárobkovo činné, bez vekového obmedzenia.

V Bruseli 13. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „Vzdelávanie dospelých: Na vzdelávanie sa nikdy nie je neskoro“ (KOM(2006) 614 v konečnom znení).

1

(2)  Dánsky pedagóg pre dospelých N. F. S. Grundtvig inšpiroval v 19. storočí svojimi demokratickými a sociálnymi myšlienkami hnutie internátnych ľudových škôl pre dospelých. V roku 2001 pomenovala Európska komisia 2. podporný program vzdelávania dospelých podľa neho ako „Grundtvigova akcia“ nového programu Sokrates na roky 2001 – 2006.

2

(3)  SEK(2000) 1832, 30.10.2000.

3

(4)  Rozhodnutie Rady z 27.6.2002 na tému Celoživotné vzdelávanie (Ú. v. ES C 163, 9.7.2002).

4

(5)  Podrobný pracovný program Rady zo 14.6.2002 na tému Realizácia cieľov systémov všeobecného vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (Ú. v. ES C 142, 14.6.2002).

5

(6)  Oznámenie „Preskúmanie priorít a stratégií Kodanského procesu“, Helsinki, 5. 12. 2006, www.minedu.fi/export/sites/default/vet2006/pdf/Helsinki_Communiqué_de.pdf.

6

(7)  KOM(2007) 498 v konečnom znení.

7

(8)  KOM(2005) 596 v konečnom znení. Pozri aj stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006, spravodajkyňa: pani Le Nouail.

8

(9)  SEK(2007) 570 v konečnom znení.

9

(10)  KOM(2006) 614 v konečnom znení.

10

(11)  Tamže.

11

(12)  KOM(2005) 548 v konečnom znení. Pozri aj stanovisko EHSV ku kľúčovým zručnostiam, Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006, spravodajkyňa: pani Herczog. Popri kompetenciách v oblasti materinského jazyka, cudzích jazykov, matematiky, prírodných vied a techniky, popri kompetencii využívať počítač a učiť sa sú rovnoprávnymi rozmermi aj sociálna kompetencia a občianska kompetencia, vlastná iniciatíva a podnikateľská kompetencia, kultúrne povedomie a vyjadrovacie schopnosti.

12

(13)  Pozri stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy z 15. 9. 2004 na tému K 7. rámcovému programu pre výskum: potreba výskumu v rámci demografických zmien – kvalita života v starobe a potreba technológií, spravodajkyňa: pani Heinisch (Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005).

13

(14)  Pozri stanovisko EHSV z 10.2.2005 k návrhu na uznesenie Európskeho parlamentu a Rady o integrovanom akčnom programe v oblasti celoživotného vzdelávania, spravodajca: pán KORYFIDIS, Ú. v. EÚ C 221, 8.9.2005.

14

(15)  Tamže.

15

(16)  KOM(2006) 479 v konečnom znení. Pozri aj stanovisko EHSV z 30.5.2007 na tému Celoživotné vzdelávanie, spravodajca: Rodríguez García-Caro (Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007).

16

(17)  Príklady obsahuje: Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre vzdelávanie a kultúru (vyd.): „Európske siete na podporu miestneho a regionálneho rozmeru celoživotného vzdelávania“ („Iniciatíva R3L“), marec 2003.

17

(18)  Domácnosti s najmenej jednou osobou vo veku 16 až 74 rokov v EÚ 27 (Eurostat, stav 8. 2. 2008).

18

(19)  Osoby vo veku 16 až 74 rokov v EÚ 27 (Eurostat, stav 8. 2. 2008).

19

(20)  Politicky zásadný význam má o. o. rozhodnutie Rady „Využitie možností informačnej spoločnosti na sociálnu integráciu“ (Ú. v. ES C 292, 18.10.2001, s. 6), ale výsledky nasledujúcich aktivít neboli v akčnom pláne vyhodnotené.

20

(21)  V Nemecku je podporovaná nezávislá nadácia Bildungstest.

21

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha sociálnych partnerov pri zlepšovaní postavenia mladých ľudí na trhu práce“

(2008/C 204/20)

Európsky hospodársky a sociálny výbor dostal 19. septembra 2007 od budúceho slovinského predsedníctva Rady EÚ žiadosť o konzultáciu na tému:

„Úloha sociálnych partnerov pri zlepšovaní postavenia mladých ľudí na trhu práce“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko dňa 21. februára 2008. Spravodajcom bol pán SOARES a pomocnou spravodajkyňou pani Päärendson.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 119 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie návrhov EHSV

| 1.1 | EHSV vyjadruje spokojnosť s tým, že slovinské predsedníctvo Rady EÚ (prvý polrok roku 2008) sa rozhodlo zaradiť medzi priority integráciu mladých ľudí na trhu práce, ktorá v súčasnosti predstavuje jednu z hlavných výziev Európskej únie. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vyjadruje spokojnosť s tým, že slovinské predsedníctvo Rady EÚ (prvý polrok roku 2008) sa rozhodlo zaradiť medzi priority integráciu mladých ľudí na trhu práce, ktorá v súčasnosti predstavuje jednu z hlavných výziev Európskej únie.

| 1.2 | Táto priorita sa dokonale zhoduje s cieľmi revidovanej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, ktorá aktualizáciou usmernení pre zamestnanosť vstúpila do svojho druhého cyklu. Lisabonská stratégia si za strategický cieľ stanovila plnú zamestnanosť, pričom poukazuje na to, že hospodárska súťaž a konkurencia podnikov nevylučujú dobrú životnú úroveň občanov, spokojnosť so zamestnaním a vytváranie kvalitných pracovných miest a dôstojných pracovných podmienok. V tomto zmysle by mali členské štáty vo svojich národných programoch reforiem systematickejšie a v širšom meradle riešiť príčiny nezamestnanosti mladých ľudí berúc pritom do úvahy Európsky pakt pre mládež. |
| --- | --- |

1.2

Táto priorita sa dokonale zhoduje s cieľmi revidovanej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, ktorá aktualizáciou usmernení pre zamestnanosť vstúpila do svojho druhého cyklu. Lisabonská stratégia si za strategický cieľ stanovila plnú zamestnanosť, pričom poukazuje na to, že hospodárska súťaž a konkurencia podnikov nevylučujú dobrú životnú úroveň občanov, spokojnosť so zamestnaním a vytváranie kvalitných pracovných miest a dôstojných pracovných podmienok. V tomto zmysle by mali členské štáty vo svojich národných programoch reforiem systematickejšie a v širšom meradle riešiť príčiny nezamestnanosti mladých ľudí berúc pritom do úvahy Európsky pakt pre mládež.

| 1.3 | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že udržanie rastu a prosperity v Európe za podpory sociálnej súdržnosti a udržateľného rozvoja závisí od plného zapojenia a účasti všetkých mladých ľudí. Mladým ľuďom treba zabezpečiť primerané podmienky pre aktívne občianstvo, o to viac, že ich počet sa v rámci celkovej populácie znižuje. |
| --- | --- |

1.3

EHSV súhlasí s názorom Komisie, že udržanie rastu a prosperity v Európe za podpory sociálnej súdržnosti a udržateľného rozvoja závisí od plného zapojenia a účasti všetkých mladých ľudí. Mladým ľuďom treba zabezpečiť primerané podmienky pre aktívne občianstvo, o to viac, že ich počet sa v rámci celkovej populácie znižuje.

| 1.4 | Mladí ľudia sa v súčasnosti nachádzajú v kritickej situácii vo viacerých oblastiach, avšak zvláštnu pozornosť vzbudzuje ich integrácia na trhu práce, pričom nezamestnanosť vo vekovej kategórii od 15 do 24 rokov (1) je podľa európskych štatistík 2,4 krát vyššia ako nezamestnanosť v kategórii od 25 do 54 rokov, a to aj napriek tomu, že ukazovatele z roku 2007 poukazujú na mierne zlepšenie. |
| --- | --- |

1.4

Mladí ľudia sa v súčasnosti nachádzajú v kritickej situácii vo viacerých oblastiach, avšak zvláštnu pozornosť vzbudzuje ich integrácia na trhu práce, pričom nezamestnanosť vo vekovej kategórii od 15 do 24 rokov (1) je podľa európskych štatistík 2,4 krát vyššia ako nezamestnanosť v kategórii od 25 do 54 rokov, a to aj napriek tomu, že ukazovatele z roku 2007 poukazujú na mierne zlepšenie.

| 1.5 | EHSV sa nazdáva, že práca, okrem toho, že predstavuje zásadný výrobný faktor pre sociálno-ekonomický rozvoj spoločnosti, je v súčasnosti jedným zo zdrojov ľudskej dôstojnosti a hodnoty človeka, a poskytuje možnosti na socializáciu. |
| --- | --- |

1.5

EHSV sa nazdáva, že práca, okrem toho, že predstavuje zásadný výrobný faktor pre sociálno-ekonomický rozvoj spoločnosti, je v súčasnosti jedným zo zdrojov ľudskej dôstojnosti a hodnoty človeka, a poskytuje možnosti na socializáciu.

| 1.6 | Hlavným predpokladom zamestnania v 21. storočí je schopnosť učiť sa a prispôsobovať sa počas celého obdobia aktívneho života. EHSV stanovuje dve hlavné možnosti ako zlepšiť situáciu mladých ľudí na trhu práce: poskytnúť mladým ľuďom širšie a lepšie vzdelávanie a zjednodušiť prechod medzi koncom študentského života a nástupom do zamestnania. |
| --- | --- |

1.6

Hlavným predpokladom zamestnania v 21. storočí je schopnosť učiť sa a prispôsobovať sa počas celého obdobia aktívneho života. EHSV stanovuje dve hlavné možnosti ako zlepšiť situáciu mladých ľudí na trhu práce: poskytnúť mladým ľuďom širšie a lepšie vzdelávanie a zjednodušiť prechod medzi koncom študentského života a nástupom do zamestnania.

| 1.7 | EHSV si plne uvedomuje komplikovanosť tejto úlohy, a preto žiada, aby celá spoločnosť spoločne vyvinula úsilie v tejto oblasti, o to viac, že práve nová generácia by mohla byť najvýraznejšie zasiahnutá dôsledkami negatívneho vývoja na trhoch. |
| --- | --- |

1.7

EHSV si plne uvedomuje komplikovanosť tejto úlohy, a preto žiada, aby celá spoločnosť spoločne vyvinula úsilie v tejto oblasti, o to viac, že práve nová generácia by mohla byť najvýraznejšie zasiahnutá dôsledkami negatívneho vývoja na trhoch.

| 1.8 | Práve mladí ľudia vo vekovej kategórii od 15 do 24 rokov, okrem toho, že ich nezamestnanosť je viac ako dvakrát vyššia ako u dospelých pracovníkov, sú najviac postihnutí neistotou zamestnania, ktorá v niektorých krajinách presahuje úroveň až 60 %. Dôsledky sú ďalekosiahle pokiaľ ide o mieru ich nezávislosti, podmienky pre založenie si rodiny a rozhodnutie o rodičovstve ako aj rast a financovanie systémov sociálneho poistenia. |
| --- | --- |

1.8

Práve mladí ľudia vo vekovej kategórii od 15 do 24 rokov, okrem toho, že ich nezamestnanosť je viac ako dvakrát vyššia ako u dospelých pracovníkov, sú najviac postihnutí neistotou zamestnania, ktorá v niektorých krajinách presahuje úroveň až 60 %. Dôsledky sú ďalekosiahle pokiaľ ide o mieru ich nezávislosti, podmienky pre založenie si rodiny a rozhodnutie o rodičovstve ako aj rast a financovanie systémov sociálneho poistenia.

| 1.9 | Ak sociálni partneri, ako hlavní aktéri na trhu práce, ktorí poznajú jeho fungovanie a potreby, zohrávajú určujúcu úlohu pri hľadaní riešení, ktoré by pomohli integrácii mladých ľudí na trhu práce, EHSV opätovne zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú zohrávajú aj systémy vzdelávania a odbornej prípravy, a to najmä v tom zmysle, že mladým ľuďom poskytnú potrebnú prípravu a schopnosti, aby sa mohli uplatniť v neustále sa meniacom svete, pričom berú do úvahy ich rôznorodosť. |
| --- | --- |

1.9

Ak sociálni partneri, ako hlavní aktéri na trhu práce, ktorí poznajú jeho fungovanie a potreby, zohrávajú určujúcu úlohu pri hľadaní riešení, ktoré by pomohli integrácii mladých ľudí na trhu práce, EHSV opätovne zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú zohrávajú aj systémy vzdelávania a odbornej prípravy, a to najmä v tom zmysle, že mladým ľuďom poskytnú potrebnú prípravu a schopnosti, aby sa mohli uplatniť v neustále sa meniacom svete, pričom berú do úvahy ich rôznorodosť.

| 1.10 | Na druhej strane, jedine v spolupráci s národnými vládami, regionálnymi a miestnymi samosprávami, s jednotlivými aktérmi občianskej spoločnosti, zdôrazňujúc pritom úlohu organizácií mládeže, univerzít ako centier výskumu a vedy, a za aktívnej podpory rodín a sociálnych sietí pre mladých ľudí so širokým záberom, budú môcť sociálni partneri konať v snahe zlepšiť integráciu mladých ľudí na trhu práce. |
| --- | --- |

1.10

Na druhej strane, jedine v spolupráci s národnými vládami, regionálnymi a miestnymi samosprávami, s jednotlivými aktérmi občianskej spoločnosti, zdôrazňujúc pritom úlohu organizácií mládeže, univerzít ako centier výskumu a vedy, a za aktívnej podpory rodín a sociálnych sietí pre mladých ľudí so širokým záberom, budú môcť sociálni partneri konať v snahe zlepšiť integráciu mladých ľudí na trhu práce.

| 1.11 | Berúc do úvahy spoločnú hodnotiacu správu európskych sociálnych partnerov o rámci činností v oblasti celoživotného rozvoja schopností a kvalifikácie (2) ako aj nedávne analýzy hlavných problémov týkajúcich sa trhov práce, ktoré prispievajú k úsiliu Komisie zmeniť trhy práce, aby boli zároveň adaptabilnejšie a inkluzívnejšie, EHSV stanovuje niekoľko špecifických cieľov a niekoľko oblastí činnosti, v ktorých by mala byť úloha sociálnych partnerov ešte výraznejšia. |
| --- | --- |

1.11

Berúc do úvahy spoločnú hodnotiacu správu európskych sociálnych partnerov o rámci činností v oblasti celoživotného rozvoja schopností a kvalifikácie (2) ako aj nedávne analýzy hlavných problémov týkajúcich sa trhov práce, ktoré prispievajú k úsiliu Komisie zmeniť trhy práce, aby boli zároveň adaptabilnejšie a inkluzívnejšie, EHSV stanovuje niekoľko špecifických cieľov a niekoľko oblastí činnosti, v ktorých by mala byť úloha sociálnych partnerov ešte výraznejšia.

| 1.12 | Činnosť sociálnych partnerov by sa mala sústrediť na tieto hlavné ciele:






  — | ovplyvňovať národné vlády, aby uskutočňovali príslušné reformy a vytvárali národné politiky, ktoré by prispeli k zlepšeniu situácie mladých ľudí na trhu práce, |
| --- | --- | --- |

1.12

Činnosť sociálnych partnerov by sa mala sústrediť na tieto hlavné ciele:

—

ovplyvňovať národné vlády, aby uskutočňovali príslušné reformy a vytvárali národné politiky, ktoré by prispeli k zlepšeniu situácie mladých ľudí na trhu práce,

| — | využívať všetky dostupné prostriedky, najmä programy Európskeho sociálneho fondu (3), s cieľom poskytnúť všetkým mladým ľuďom možnosť sebarealizácie prostredníctvom stabilného, kvalitného a adekvátne ohodnoteného zamestnania využitím nových a progresívnejších foriem práce a riadenia pracovnej doby spolu s novými formami bezpečnosti pri práci, pričom sa zabezpečí hladší prechod do zamestnania, lepšia mobilita a väčšia rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, |
| --- | --- |

—

využívať všetky dostupné prostriedky, najmä programy Európskeho sociálneho fondu (3), s cieľom poskytnúť všetkým mladým ľuďom možnosť sebarealizácie prostredníctvom stabilného, kvalitného a adekvátne ohodnoteného zamestnania využitím nových a progresívnejších foriem práce a riadenia pracovnej doby spolu s novými formami bezpečnosti pri práci, pričom sa zabezpečí hladší prechod do zamestnania, lepšia mobilita a väčšia rovnováha medzi pracovným a súkromným životom,

| — | skrátiť prechodné obdobie medzi koncom študentského života a nástupom do zamestnania a poskytnúť mladým ľuďom prvú pracovnú príležitosť počas tejto prechodnej doby s perspektívou istoty do budúcnosti, |
| --- | --- |

—

skrátiť prechodné obdobie medzi koncom študentského života a nástupom do zamestnania a poskytnúť mladým ľuďom prvú pracovnú príležitosť počas tejto prechodnej doby s perspektívou istoty do budúcnosti,

| — | konštruktívne zaplniť obdobie nečinnosti mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní alebo si hľadajú prvé zamestnanie, |
| --- | --- |

—

konštruktívne zaplniť obdobie nečinnosti mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní alebo si hľadajú prvé zamestnanie,

| — | zjednodušiť integráciu najzraniteľnejších skupín mladých ľudí (mladí so sociálnymi problémami, zdravotne postihnutí, mladí ľudia, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, mladí migranti...), |
| --- | --- |

—

zjednodušiť integráciu najzraniteľnejších skupín mladých ľudí (mladí so sociálnymi problémami, zdravotne postihnutí, mladí ľudia, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, mladí migranti...),

| — | zaručiť zosúladenie pracovného a súkromného a rodinného života, |
| --- | --- |

—

zaručiť zosúladenie pracovného a súkromného a rodinného života,

| — | zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi flexibilitou a istotou, pričom je potrebné rozlišovať tých, ktorí si môžu zvoliť flexibilitu, pretože majú istotu a tých, ktorí sú obeťami flexibility, pretože im chýba istota, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi flexibilitou a istotou, pričom je potrebné rozlišovať tých, ktorí si môžu zvoliť flexibilitu, pretože majú istotu a tých, ktorí sú obeťami flexibility, pretože im chýba istota,

| — | zabezpečiť lepšiu spoluprácu medzi podnikmi, strednými školami a univerzitami, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť lepšiu spoluprácu medzi podnikmi, strednými školami a univerzitami,

| — | stimulovať podnikanie, kreativitu a inováciu a pomôcť mladým ľuďom pochopiť, že majú zodpovednosť ďalej sa vzdelávať; v tejto súvislosti musia aj orgány verejnej správy niesť svoj diel zodpovednosti za vytváranie efektívneho prepojenia medzi vzdelávacím systémom a trhom práce, |
| --- | --- |

—

stimulovať podnikanie, kreativitu a inováciu a pomôcť mladým ľuďom pochopiť, že majú zodpovednosť ďalej sa vzdelávať; v tejto súvislosti musia aj orgány verejnej správy niesť svoj diel zodpovednosti za vytváranie efektívneho prepojenia medzi vzdelávacím systémom a trhom práce,

| — | zvýšiť kvalitu a atraktivitu praktickej prípravy v zamestnaní (výučná doba), |
| --- | --- |

—

zvýšiť kvalitu a atraktivitu praktickej prípravy v zamestnaní (výučná doba),

| — | podporovať opatrenia, ktoré by zabránili dlhodobej nezamestnanosti mladých, |
| --- | --- |

—

podporovať opatrenia, ktoré by zabránili dlhodobej nezamestnanosti mladých,

| — | informovať mladých ľudí o ich hospodárskych a sociálnych právach ako aj rešpektovať a viesť ich k rešpektovaniu princípu rovnosti a nediskriminácie. |
| --- | --- |

—

informovať mladých ľudí o ich hospodárskych a sociálnych právach ako aj rešpektovať a viesť ich k rešpektovaniu princípu rovnosti a nediskriminácie.

| 1.13 | Existuje mnoho rôznorodých oblastí činnosti, ale možno ich zlúčiť do siedmich veľkých skupín:






  — | vzdelávanie a školstvo: činnosť na národnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom viesť školy a učiteľov k tomu, aby sa snažili o lepšie prepojenie s pracovnou sférou, pričom umožnia školám prístup k podnikom a odborom, podporia účasť na iniciatívach škôl zameraných na tento cieľ, ako aj vytváranie partnerstiev so školami s cieľom poskytnúť mladým ľuďom možnosť získať praktické skúsenosti v podnikoch, |
| --- | --- | --- |

1.13

Existuje mnoho rôznorodých oblastí činnosti, ale možno ich zlúčiť do siedmich veľkých skupín:

—

vzdelávanie a školstvo: činnosť na národnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom viesť školy a učiteľov k tomu, aby sa snažili o lepšie prepojenie s pracovnou sférou, pričom umožnia školám prístup k podnikom a odborom, podporia účasť na iniciatívach škôl zameraných na tento cieľ, ako aj vytváranie partnerstiev so školami s cieľom poskytnúť mladým ľuďom možnosť získať praktické skúsenosti v podnikoch,

| — | odborná príprava: zapojenie do navrhovania a formovania systémov odbornej prípravy, podpora sebazdokonaľovania a získavanie sociálnych zručností, rozvoj programov na podporu podnikateľského zmýšľania, podpora a pomoc vzdelávacím programom, ktoré umožňujú predvídať potreby trhu v zmysle požadovaných schopností a kvalifikácií, informovanie mladých ľudí o technických povolaniach a ich potenciáli na trhu práce, |
| --- | --- |

—

odborná príprava: zapojenie do navrhovania a formovania systémov odbornej prípravy, podpora sebazdokonaľovania a získavanie sociálnych zručností, rozvoj programov na podporu podnikateľského zmýšľania, podpora a pomoc vzdelávacím programom, ktoré umožňujú predvídať potreby trhu v zmysle požadovaných schopností a kvalifikácií, informovanie mladých ľudí o technických povolaniach a ich potenciáli na trhu práce,

| — | odborné stáže: poskytovanie stáží, ktoré sú súčasťou štúdia mladých ľudí, vypracovanie kódexov správania týkajúcich sa pracovných podmienok a odmeňovaní, ktoré by zabránili konkurencii medzi podnikmi a definovanie osvedčených postupov v oblasti dohľadu nad mladými ľuďmi počas stáže, |
| --- | --- |

—

odborné stáže: poskytovanie stáží, ktoré sú súčasťou štúdia mladých ľudí, vypracovanie kódexov správania týkajúcich sa pracovných podmienok a odmeňovaní, ktoré by zabránili konkurencii medzi podnikmi a definovanie osvedčených postupov v oblasti dohľadu nad mladými ľuďmi počas stáže,

| — | kolektívne vyjednávanie: začlenenie práv mladých ľudí ako plnoprávnych občanov do programu rokovaní a sociálneho dialógu, vytvorenie foriem organizácie práce, ktoré by im poskytli perspektívu istoty počas prechodu do aktívneho pracovného života, poskytnutie možnosti, aby mladí pracovníci mohli pokračovať/ukončiť svoje štúdium, |
| --- | --- |

—

kolektívne vyjednávanie: začlenenie práv mladých ľudí ako plnoprávnych občanov do programu rokovaní a sociálneho dialógu, vytvorenie foriem organizácie práce, ktoré by im poskytli perspektívu istoty počas prechodu do aktívneho pracovného života, poskytnutie možnosti, aby mladí pracovníci mohli pokračovať/ukončiť svoje štúdium,

| — | združovanie: spolupráca s organizáciami mládeže, podpora a rozširovanie sietí kontaktov medzi mladými ľuďmi a pracovnou sférou, posilnenie družnosti mladých podnikateľov ako aj pracovníkov v príslušných zastupiteľských organizáciách, uznávanie ich schopností a zručností získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

združovanie: spolupráca s organizáciami mládeže, podpora a rozširovanie sietí kontaktov medzi mladými ľuďmi a pracovnou sférou, posilnenie družnosti mladých podnikateľov ako aj pracovníkov v príslušných zastupiteľských organizáciách, uznávanie ich schopností a zručností získaných prostredníctvom neformálneho vzdelávania,

| — | osvedčené postupy: podpora výmeny osvedčených postupov, najmä prostredníctvom vytvárania platforiem na výmenu skúseností, osvedčených postupov a informácií o realizovaných projektoch medzi podnikmi, univerzitami a združeniami zamestnávateľov a odbormi, |
| --- | --- |

—

osvedčené postupy: podpora výmeny osvedčených postupov, najmä prostredníctvom vytvárania platforiem na výmenu skúseností, osvedčených postupov a informácií o realizovaných projektoch medzi podnikmi, univerzitami a združeniami zamestnávateľov a odbormi,

| — | mobilita (v Európskej únii ako aj v podnikoch): podpora štúdia cudzích jazykov (4), umožnenie výmeny odborných skúseností za predpokladu, že mladým ľuďom budú zaručené práva v zamestnaní. Sociálni partneri by mali venovať zvláštnu pozornosť cezhraničnej spolupráci, v rámci ktorej je mobilita mladých ľudí dôležitejšia. |
| --- | --- |

—

mobilita (v Európskej únii ako aj v podnikoch): podpora štúdia cudzích jazykov (4), umožnenie výmeny odborných skúseností za predpokladu, že mladým ľuďom budú zaručené práva v zamestnaní. Sociálni partneri by mali venovať zvláštnu pozornosť cezhraničnej spolupráci, v rámci ktorej je mobilita mladých ľudí dôležitejšia.

| 1.14 | EHSV ako európska inštitúcia zastupujúca organizovanú občiansku spoločnosť a v rámci svojich právomocí navrhuje usporiadať konferenciu, ktorá by združila zástupcov podnikov, odborov, škôl a mimovládnych organizácií zastupujúcich mládež, a to s cieľom umožniť výmenu osvedčených postupov uplatnených v snahe zlepšiť integráciu mladých ľudí na trhu práce. |
| --- | --- |

1.14

EHSV ako európska inštitúcia zastupujúca organizovanú občiansku spoločnosť a v rámci svojich právomocí navrhuje usporiadať konferenciu, ktorá by združila zástupcov podnikov, odborov, škôl a mimovládnych organizácií zastupujúcich mládež, a to s cieľom umožniť výmenu osvedčených postupov uplatnených v snahe zlepšiť integráciu mladých ľudí na trhu práce.

2.   Súčasný stav

| 2.1 | Vzhľadom na súčasnú situáciu mladých ľudí na trhu práce EHSV pozitívne hodnotí žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Úloha sociálnych partnerov pri zlepšovaní postavenia mladých ľudí na trhu práce“. |
| --- | --- |

2.1

Vzhľadom na súčasnú situáciu mladých ľudí na trhu práce EHSV pozitívne hodnotí žiadosť slovinského predsedníctva Rady EÚ, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Úloha sociálnych partnerov pri zlepšovaní postavenia mladých ľudí na trhu práce“.

| 2.2 | Problém nezamestnanosti mladých ľudí ako aj problém začlenenia mladých ľudí do spoločnosti vo všeobecnosti je rozšírený v celosvetovom meradle (5). |
| --- | --- |

2.2

Problém nezamestnanosti mladých ľudí ako aj problém začlenenia mladých ľudí do spoločnosti vo všeobecnosti je rozšírený v celosvetovom meradle (5).

| 2.3 | Ďalším fenoménom v priemyselných spoločnostiach je starnutie populácie, ktoré čoraz viac negatívne vplýva na stabilitu, konkurencieschopnosť a hospodársky rast. Tento fenomén zaťažuje systémy zdravotného poistenia a dôchodkov (6), pretože počet obyvateľov, ktorí do týchto systémov prispievajú, sa znižuje (7). Dôležité je preto nie len uplatňovať opatrenia na podporu „aktívneho starnutia“ obyvateľstva, ale hlavne poskytnúť mladým ľudom prístup na trh práce a navrhnúť opatrenia na podporu obnovy generácií, pretože mladí ľudia sa o toto zapojenie nesnažia z obavy pred neistým zamestnaním. Toto úsilie treba vyvíjať spoločne na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni, za účasti verejného sektora a sociálnych partnerov, a to tým, že problematika mladých ľudí sa dostane do centra záujmu hospodárskych, sociálnych, vzdelávacích a demografických politík. |
| --- | --- |

2.3

Ďalším fenoménom v priemyselných spoločnostiach je starnutie populácie, ktoré čoraz viac negatívne vplýva na stabilitu, konkurencieschopnosť a hospodársky rast. Tento fenomén zaťažuje systémy zdravotného poistenia a dôchodkov (6), pretože počet obyvateľov, ktorí do týchto systémov prispievajú, sa znižuje (7). Dôležité je preto nie len uplatňovať opatrenia na podporu „aktívneho starnutia“ obyvateľstva, ale hlavne poskytnúť mladým ľudom prístup na trh práce a navrhnúť opatrenia na podporu obnovy generácií, pretože mladí ľudia sa o toto zapojenie nesnažia z obavy pred neistým zamestnaním. Toto úsilie treba vyvíjať spoločne na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni, za účasti verejného sektora a sociálnych partnerov, a to tým, že problematika mladých ľudí sa dostane do centra záujmu hospodárskych, sociálnych, vzdelávacích a demografických politík.

| 2.4 | Hoci v období rokov 2005 – 2007 bolo v EÚ vytvorených 7 miliónov pracovných miest, lisabonskému cyklu sa ešte nepodarilo znížiť nezamestnanosť mladých ľudí. Na základe údajov Komisie dosiahla v roku 2006 miera nezamestnanosti mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov úroveň 17,4 %, čiže približne 4,7 miliónov mladých ľudí sa ocitlo v nestabilnej sociálno-profesionálnej situácii. V niektorých krajinách prekročila miera nezamestnanosti mladých ľudí úroveň 25 % (8). Podľa najnovšej štvrťročnej revízie trhu práce EÚ (Quarterly EU Labour Market Review) z jesene 2007, sa v treťom štvrťroku roku 2007 znížila miera nezamestnanosti mladých ľudí na 15,2 %, ale ešte stále zodpovedá dvojnásobku celosvetovej miery nezamestnanosti. |
| --- | --- |

2.4

Hoci v období rokov 2005 – 2007 bolo v EÚ vytvorených 7 miliónov pracovných miest, lisabonskému cyklu sa ešte nepodarilo znížiť nezamestnanosť mladých ľudí. Na základe údajov Komisie dosiahla v roku 2006 miera nezamestnanosti mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov úroveň 17,4 %, čiže približne 4,7 miliónov mladých ľudí sa ocitlo v nestabilnej sociálno-profesionálnej situácii. V niektorých krajinách prekročila miera nezamestnanosti mladých ľudí úroveň 25 % (8). Podľa najnovšej štvrťročnej revízie trhu práce EÚ (Quarterly EU Labour Market Review) z jesene 2007, sa v treťom štvrťroku roku 2007 znížila miera nezamestnanosti mladých ľudí na 15,2 %, ale ešte stále zodpovedá dvojnásobku celosvetovej miery nezamestnanosti.

| 2.5 | Na druhej strane, spomínaných 4,7 miliónov mladých nezamestnaných v EÚ nemá vo všeobecnosti perspektívu znovu sa začleniť do pracovnej sféry počas prvých 6 mesiacov nezamestnanosti, čo poukazuje na skutočnosť, že Lisabonskej stratégii sa, aj napriek prijatiu Európskeho paktu pre mládež v roku 2005, ešte nepodarilo zlepšiť situáciu mladých ľudí na trhu práce. Veľmi dôležité je preto lepšie uplatňovanie Európskeho paktu pre mládež v praxi. |
| --- | --- |

2.5

Na druhej strane, spomínaných 4,7 miliónov mladých nezamestnaných v EÚ nemá vo všeobecnosti perspektívu znovu sa začleniť do pracovnej sféry počas prvých 6 mesiacov nezamestnanosti, čo poukazuje na skutočnosť, že Lisabonskej stratégii sa, aj napriek prijatiu Európskeho paktu pre mládež v roku 2005, ešte nepodarilo zlepšiť situáciu mladých ľudí na trhu práce. Veľmi dôležité je preto lepšie uplatňovanie Európskeho paktu pre mládež v praxi.

| 2.6 | Avšak trendy v problematike zamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí nie sú vo všetkých členských štátoch rovnaké (9). Holandsku, Írsku a Dánsku, v ktorých je miera nezamestnanosti mladých ľudí nižšia ako 10 %, sa darí túto nezamestnanosť znižovať. Situácia nie je rovnaká v krajinách ako Francúzsko, Taliansko, Španielsko, Grécko, Belgicko, Poľsko, Slovensko, a dokonca aj Švédsko, kde miera nezamestnanosti mladých zotrváva na úrovni 20 % (10). |
| --- | --- |

2.6

Avšak trendy v problematike zamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí nie sú vo všetkých členských štátoch rovnaké (9). Holandsku, Írsku a Dánsku, v ktorých je miera nezamestnanosti mladých ľudí nižšia ako 10 %, sa darí túto nezamestnanosť znižovať. Situácia nie je rovnaká v krajinách ako Francúzsko, Taliansko, Španielsko, Grécko, Belgicko, Poľsko, Slovensko, a dokonca aj Švédsko, kde miera nezamestnanosti mladých zotrváva na úrovni 20 % (10).

| 2.7 | Pravdepodobnosť, že nezamestnanosť mladých prerastie do dlhodobej nezamestnanosti alebo dokonca nečinnosti je veľmi vysoká (približne 1/3 dlhodobej nezamestnanosti (11)), pričom ide najmä o ženy. Táto situácia sa zhoršuje so zvyšujúcim sa vekom. |
| --- | --- |

2.7

Pravdepodobnosť, že nezamestnanosť mladých prerastie do dlhodobej nezamestnanosti alebo dokonca nečinnosti je veľmi vysoká (približne 1/3 dlhodobej nezamestnanosti (11)), pričom ide najmä o ženy. Táto situácia sa zhoršuje so zvyšujúcim sa vekom.

| 2.7.1 | Nie je prekvapujúce, že mladí ľudia, ktorí predčasne opustili školu (každý šiesty) alebo ktorí neukončili stredoškolské vzdelanie (každý štvrtý mladý dospelý vo veku od 25 do 29 rokov (12)) majú viac problémov pri hľadaní práce ako mladí ľudia s vyššou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

2.7.1

Nie je prekvapujúce, že mladí ľudia, ktorí predčasne opustili školu (každý šiesty) alebo ktorí neukončili stredoškolské vzdelanie (každý štvrtý mladý dospelý vo veku od 25 do 29 rokov (12)) majú viac problémov pri hľadaní práce ako mladí ľudia s vyššou kvalifikáciou.

| 2.7.2 | Preto prekvapuje, že mladí ľudia s vysokou kvalifikáciou a schopnosťami majú problém nájsť si zamestnanie. V niektorých členských štátoch je miera nezamestnanosti vyššia u mladých ľudí, ktorí majú vyššie vzdelanie ako u tých, ktorí majú nižšie alebo stredné vzdelanie (13). Skutočnosť je taká, že mladí ľudia so vzdelaním vyšším ako u predchádzajúcich generácií sa v súčasnosti ťažšie integrujú na trhu práce. Je potrebné zdôrazniť, že v súčasnosti už získanie diplomu nie je žiadnou zárukou, ale len cenným nástrojom na pomoc v boji proti nezamestnanosti. |
| --- | --- |

2.7.2

Preto prekvapuje, že mladí ľudia s vysokou kvalifikáciou a schopnosťami majú problém nájsť si zamestnanie. V niektorých členských štátoch je miera nezamestnanosti vyššia u mladých ľudí, ktorí majú vyššie vzdelanie ako u tých, ktorí majú nižšie alebo stredné vzdelanie (13). Skutočnosť je taká, že mladí ľudia so vzdelaním vyšším ako u predchádzajúcich generácií sa v súčasnosti ťažšie integrujú na trhu práce. Je potrebné zdôrazniť, že v súčasnosti už získanie diplomu nie je žiadnou zárukou, ale len cenným nástrojom na pomoc v boji proti nezamestnanosti.

| 2.7.3 | Veľký počet mladých ľudí je ovplyvnený tým že ich kvalifikácia nezodpovedá ich zamestnaniu (v členských štátoch je to 29 % až 47 % mladých ľudí vo veku do 35 rokov, ktorí pracujú mimo oblasti, ktorú vyštudovali). Situácia sa zhoršuje čím nižšie je dosiahnuté vzdelanie. |
| --- | --- |

2.7.3

Veľký počet mladých ľudí je ovplyvnený tým že ich kvalifikácia nezodpovedá ich zamestnaniu (v členských štátoch je to 29 % až 47 % mladých ľudí vo veku do 35 rokov, ktorí pracujú mimo oblasti, ktorú vyštudovali). Situácia sa zhoršuje čím nižšie je dosiahnuté vzdelanie.

| 2.8 | Táto situácia dokonca spôsobuje odchod mnohých mladých ľudí do iných krajín, ktoré im ponúkajú lepšie pracovné podmienky, štyri až päťkrát vyššie platy, atraktívnejšie kariérne zaradenie a väčšie možnosti sebarealizácie (14). |
| --- | --- |

2.8

Táto situácia dokonca spôsobuje odchod mnohých mladých ľudí do iných krajín, ktoré im ponúkajú lepšie pracovné podmienky, štyri až päťkrát vyššie platy, atraktívnejšie kariérne zaradenie a väčšie možnosti sebarealizácie (14).

| 2.9 | Mnoho mladých ľudí, ktorí si nájdu zamestnanie musí čeliť značnej neistote spôsobenej nestálym zamestnaním. 41 % mladých ľudí vo veku 15 až 24 rokov (15) má zmluvu na dobu určitú, v niektorých krajinách tento počet prekračuje úroveň 60 % (16). Často je táto situácia dôsledkom vedomého rozhodnutia mladých ľudí, ktorí hľadajú zamestnanie na krátke časové obdobie, avšak počet mladých ľudí, ktorí sa nedobrovoľne ocitli v takejto situácii je výrazný (každý štvrtý mladý človek) (17). |
| --- | --- |

2.9

Mnoho mladých ľudí, ktorí si nájdu zamestnanie musí čeliť značnej neistote spôsobenej nestálym zamestnaním. 41 % mladých ľudí vo veku 15 až 24 rokov (15) má zmluvu na dobu určitú, v niektorých krajinách tento počet prekračuje úroveň 60 % (16). Často je táto situácia dôsledkom vedomého rozhodnutia mladých ľudí, ktorí hľadajú zamestnanie na krátke časové obdobie, avšak počet mladých ľudí, ktorí sa nedobrovoľne ocitli v takejto situácii je výrazný (každý štvrtý mladý človek) (17).

| 2.10 | V skupine mladých pracovníkov dochádza tiež k najväčšiemu počtu nehôd a zranení na pracovisku (18), preto je pri analýze pracovnej situácie mládeže potrebné brať do úvahy aj hygienickú a bezpečnostnú situáciu na pracovisku. |
| --- | --- |

2.10

V skupine mladých pracovníkov dochádza tiež k najväčšiemu počtu nehôd a zranení na pracovisku (18), preto je pri analýze pracovnej situácie mládeže potrebné brať do úvahy aj hygienickú a bezpečnostnú situáciu na pracovisku.

| 2.11 | Mladé ženy sú nezamestnanosťou postihnuté viac (19), pretože zvyčajne zastávajú nízko kvalifikované pracovné miesta, ktoré sú neisté a zle platené, a to aj napriek tomu, že vo všeobecnosti dosahujú vyššiu úroveň vzdelania ako mladí muži. Ženy tiež čelia rodovej diskriminácii, najmä v reproduktívnom veku. Mladé ženy v EÚ zarábajú v priemere o 6 % menej ako mladí muži (vo veku menej ako 30 rokov) (20). |
| --- | --- |

2.11

Mladé ženy sú nezamestnanosťou postihnuté viac (19), pretože zvyčajne zastávajú nízko kvalifikované pracovné miesta, ktoré sú neisté a zle platené, a to aj napriek tomu, že vo všeobecnosti dosahujú vyššiu úroveň vzdelania ako mladí muži. Ženy tiež čelia rodovej diskriminácii, najmä v reproduktívnom veku. Mladé ženy v EÚ zarábajú v priemere o 6 % menej ako mladí muži (vo veku menej ako 30 rokov) (20).

| 2.12 | Ešte stále sa príliš často vyskytujú situácie vylúčenia alebo chudoby, ktorým mladí ľudia čelia z dôvodu nízkych príjmov (40 % mladých ľudí má nízke príjmy) (21). |
| --- | --- |

2.12

Ešte stále sa príliš často vyskytujú situácie vylúčenia alebo chudoby, ktorým mladí ľudia čelia z dôvodu nízkych príjmov (40 % mladých ľudí má nízke príjmy) (21).

| 2.13 | Mnoho mladých ľudí dnes žije v situácii, ktorá znamená krok späť v ich integrácii do spoločnosti a najmä v získaní osobnej a sociálnej nezávislosti. Možno ju charakterizovať týmito znakmi:






  — | čoraz väčšia finančná závislosť na rodine a/alebo štáte, |
| --- | --- | --- |

2.13

Mnoho mladých ľudí dnes žije v situácii, ktorá znamená krok späť v ich integrácii do spoločnosti a najmä v získaní osobnej a sociálnej nezávislosti. Možno ju charakterizovať týmito znakmi:

—

čoraz väčšia finančná závislosť na rodine a/alebo štáte,

| — | čoraz dlhšie spolužitie s rodičmi alebo vznik prechodných situácií (dvojité bydlisko, návrat po prvom odchode alebo samostatné bývanie, ale s úzkym prepojením na rodičov), |
| --- | --- |

—

čoraz dlhšie spolužitie s rodičmi alebo vznik prechodných situácií (dvojité bydlisko, návrat po prvom odchode alebo samostatné bývanie, ale s úzkym prepojením na rodičov),

| — | čoraz neskoršie zakladanie si vlastného rodinného života (manželstvo alebo partnerský život, rozhodnutie o rodičovstve...), |
| --- | --- |

—

čoraz neskoršie zakladanie si vlastného rodinného života (manželstvo alebo partnerský život, rozhodnutie o rodičovstve...),

| — | viditeľná frustrácia a nárast stresu vyplývajúceho z pocitu bezmocnosti (vyšší počet samovrážd a konzumácie drog). |
| --- | --- |

—

viditeľná frustrácia a nárast stresu vyplývajúceho z pocitu bezmocnosti (vyšší počet samovrážd a konzumácie drog).

3.   Práca ako faktor individuálneho a kolektívneho uznania

| 3.1 | Práca je jedným zo základných faktorov pre hospodársky rozvoj spoločnosti vo všeobecnosti, okrem toho však obsahuje rozmer, ktorý je založený na všeobecnom dohovore o ľudských právach. V tejto súvislosti by sa malo preskúmať právo mladých ľudí na prácu a bezpečnosť v zamestnaní, a to z pohľadu všeobecného práva a konkretizácie budúcnosti mladých ľudí ako jednotlivcov. |
| --- | --- |

3.1

Práca je jedným zo základných faktorov pre hospodársky rozvoj spoločnosti vo všeobecnosti, okrem toho však obsahuje rozmer, ktorý je založený na všeobecnom dohovore o ľudských právach. V tejto súvislosti by sa malo preskúmať právo mladých ľudí na prácu a bezpečnosť v zamestnaní, a to z pohľadu všeobecného práva a konkretizácie budúcnosti mladých ľudí ako jednotlivcov.

| 3.2 | Preto je potrebné (znovu) zdôrazniť významné postavenie práce v rámci spoločnosti a pritom preskúmať niektoré jej súčasné aspekty, a to:






  — | dôstojná práca ako zdroj príjmov pre život v súčasnosti aj budúcnosti a ako prvok „integračnej“ solidarity, |
| --- | --- | --- |

3.2

Preto je potrebné (znovu) zdôrazniť významné postavenie práce v rámci spoločnosti a pritom preskúmať niektoré jej súčasné aspekty, a to:

—

dôstojná práca ako zdroj príjmov pre život v súčasnosti aj budúcnosti a ako prvok „integračnej“ solidarity,

| — | práca ako všeobecné právo, priestor pre uznanie ľudskej dôstojnosti a hodnôt, |
| --- | --- |

—

práca ako všeobecné právo, priestor pre uznanie ľudskej dôstojnosti a hodnôt,

| — | práca ako výrobný faktor, |
| --- | --- |

—

práca ako výrobný faktor,

| — | práca ako aktívne občianstvo a činnosť užitočná pre spoločnosť, |
| --- | --- |

—

práca ako aktívne občianstvo a činnosť užitočná pre spoločnosť,

| — | práca ako zásadný faktor začlenenia do spoločnosti, |
| --- | --- |

—

práca ako zásadný faktor začlenenia do spoločnosti,

| — | práca ako uplatnenie kvalifikácie a vyjadrenie kreativity, |
| --- | --- |

—

práca ako uplatnenie kvalifikácie a vyjadrenie kreativity,

| — | práca ako podmienka prístupu k spotrebe a dosiahnutia životnej úrovne, |
| --- | --- |

—

práca ako podmienka prístupu k spotrebe a dosiahnutia životnej úrovne,

| — | práca ako ľudská činnosť, ktorá sa prispôsobuje a zhodnocuje v spoločnosti, od ktorej sa čoraz viac žiada, aby sa starala o životné prostredie a ekologické hodnoty, |
| --- | --- |

—

práca ako ľudská činnosť, ktorá sa prispôsobuje a zhodnocuje v spoločnosti, od ktorej sa čoraz viac žiada, aby sa starala o životné prostredie a ekologické hodnoty,

| — | práca ako priestor pre sebapoznanie a rozvoj ako aj pre sebarealizáciu. |
| --- | --- |

—

práca ako priestor pre sebapoznanie a rozvoj ako aj pre sebarealizáciu.

| 3.3 | V súčasnosti sa objavujú nové formy poskytovania práce, ktoré sú výsledkom zásadných zmien v pracovnej sfére a ktoré možno neberú do úvahy dôležité sociálne aspekty a neposkytujú ani potrebné právne záruky. |
| --- | --- |

3.3

V súčasnosti sa objavujú nové formy poskytovania práce, ktoré sú výsledkom zásadných zmien v pracovnej sfére a ktoré možno neberú do úvahy dôležité sociálne aspekty a neposkytujú ani potrebné právne záruky.

| 3.4 | Neisté zamestnanie mladých ľudí ako aj deregulované pracovné tempo a pracovná doba sú faktormi, ktoré sťažujú zosúladenie pracovného a osobného a rodinného života. V tejto súvislosti sú mladí ľudia postihnutí najviac, pričom sú často nútení vzdať sa zaujímavej profesionálnej kariéry. Najmä mladí rodičia by sa mali byť vyzvaní k tomu, aby sa vyjadrili k vytvoreniu infraštruktúr na podporu výchovy detí v predškolskom veku. |
| --- | --- |

3.4

Neisté zamestnanie mladých ľudí ako aj deregulované pracovné tempo a pracovná doba sú faktormi, ktoré sťažujú zosúladenie pracovného a osobného a rodinného života. V tejto súvislosti sú mladí ľudia postihnutí najviac, pričom sú často nútení vzdať sa zaujímavej profesionálnej kariéry. Najmä mladí rodičia by sa mali byť vyzvaní k tomu, aby sa vyjadrili k vytvoreniu infraštruktúr na podporu výchovy detí v predškolskom veku.

| 3.5 | Mladí ľudia môžu výrazne prispieť k vytváraniu vedomostnej spoločnosti založenej na väčšej súdržnosti a demokratickom zmýšľaní. Potrebujú však dlhodobejšie životné vyhliadky, ktoré sú založené na individuálnych, rodinných a kolektívnych istotách. |
| --- | --- |

3.5

Mladí ľudia môžu výrazne prispieť k vytváraniu vedomostnej spoločnosti založenej na väčšej súdržnosti a demokratickom zmýšľaní. Potrebujú však dlhodobejšie životné vyhliadky, ktoré sú založené na individuálnych, rodinných a kolektívnych istotách.

4.   Vzdelávanie a odborná príprava: zásadné faktory pre integráciu na trhu práce a úspešnú integráciu a zapojenie do spoločnosti

| 4.1 | EHSV vo svojom stanovisku na tému „Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva“ (22) potvrdzuje dôležitosť vzdelávania a odbornej prípravy, pričom vyzdvihuje najmä potrebu:






  — | „zabezpečenia hodnotnej kvalifikácie od počiatočného vzdelávania až po odbornú prípravu a vzdelávanie popri zamestnaní, aby sa pracovníci mohli bez problémov uchytiť na trhu práce a trvalo sa na ňom udržať, pričom tu musí pomôcť nielen verejný sektor, ale aj samotná ekonomika, |
| --- | --- | --- |

4.1

EHSV vo svojom stanovisku na tému „Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva“ (22) potvrdzuje dôležitosť vzdelávania a odbornej prípravy, pričom vyzdvihuje najmä potrebu:

—

„zabezpečenia hodnotnej kvalifikácie od počiatočného vzdelávania až po odbornú prípravu a vzdelávanie popri zamestnaní, aby sa pracovníci mohli bez problémov uchytiť na trhu práce a trvalo sa na ňom udržať, pričom tu musí pomôcť nielen verejný sektor, ale aj samotná ekonomika,

| — | včasnej starostlivosti o mladých ľudí, ktorí si hľadajú učňovské a pracovné miesta (prípadne už po štyroch mesiacoch), špeciálne programy a individuálna podpora a príprava na integráciu problémových skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní mladí ľudia a tí, ktorí predčasne ukončili školu alebo odbornú prípravu, okrem iného prostredníctvom verejnoprospešných projektov zamestnanosti a podpory vzdelávania, |
| --- | --- |

—

včasnej starostlivosti o mladých ľudí, ktorí si hľadajú učňovské a pracovné miesta (prípadne už po štyroch mesiacoch), špeciálne programy a individuálna podpora a príprava na integráciu problémových skupín, ako sú dlhodobo nezamestnaní mladí ľudia a tí, ktorí predčasne ukončili školu alebo odbornú prípravu, okrem iného prostredníctvom verejnoprospešných projektov zamestnanosti a podpory vzdelávania,

| — | vytvorenia celoplošných, ľahko prístupných možností zorientovať sa a získavať informácie o povolaniach pre mladé ženy a mužov na všetkých stupňoch vzdelávania; zodpovedajúceho zlepšenia kvality a personálneho vybavenia úradov práce, |
| --- | --- |

—

vytvorenia celoplošných, ľahko prístupných možností zorientovať sa a získavať informácie o povolaniach pre mladé ženy a mužov na všetkých stupňoch vzdelávania; zodpovedajúceho zlepšenia kvality a personálneho vybavenia úradov práce,

| — | odstránenia existujúcich rozdielov medzi ponúkanými a žiadanými kvalifikáciami na trhu práce; zvyšovania účinnosti primárnych vzdelávacích systémov (o. i. zníženie miery neukončenia školskej dochádzky (23), boj proti analfabetizmu), ako aj zvýšenie možností prechodu medzi odbornou prípravou a ďalším vzdelávaním; odstránenia segregácie medzi mužmi a ženami pri voľbe povolania.“ |
| --- | --- |

—

odstránenia existujúcich rozdielov medzi ponúkanými a žiadanými kvalifikáciami na trhu práce; zvyšovania účinnosti primárnych vzdelávacích systémov (o. i. zníženie miery neukončenia školskej dochádzky (23), boj proti analfabetizmu), ako aj zvýšenie možností prechodu medzi odbornou prípravou a ďalším vzdelávaním; odstránenia segregácie medzi mužmi a ženami pri voľbe povolania.“

| 4.2 | Hoci hlavným poslaním školstva by malo byť aj naďalej formovanie slobodných a nezávislých občanov s kritickým pohľadom na svet, malo by tiež hľadať nové formy činnosti, najmä pokiaľ ide o kontakt s pracovnou sférou a podnikmi, od ktorých je zvyčajne vzdialené. Tento kontakt je v súčasnosti takmer nevyhnutný pre efektívnejší prechod zo školy do zamestnania. |
| --- | --- |

4.2

Hoci hlavným poslaním školstva by malo byť aj naďalej formovanie slobodných a nezávislých občanov s kritickým pohľadom na svet, malo by tiež hľadať nové formy činnosti, najmä pokiaľ ide o kontakt s pracovnou sférou a podnikmi, od ktorých je zvyčajne vzdialené. Tento kontakt je v súčasnosti takmer nevyhnutný pre efektívnejší prechod zo školy do zamestnania.

| 4.3 | Na druhej strane, aby mohli mladí ľudia nadobudnúť schopnosti, ktoré im umožnia čeliť zmenám, škola by ich mala v rámci svojho poslania viesť k podnikavosti a iniciatívnosti a vštepovať im zmysel pre zodpovednosť, aj osobnú, a to tým, že ich bude viesť k hľadaniu riešení problémov, s ktorými sa po ukončení školy určite stretnú. K tomu samozrejme prispieva aj systém neformálneho vzdelávania. |
| --- | --- |

4.3

Na druhej strane, aby mohli mladí ľudia nadobudnúť schopnosti, ktoré im umožnia čeliť zmenám, škola by ich mala v rámci svojho poslania viesť k podnikavosti a iniciatívnosti a vštepovať im zmysel pre zodpovednosť, aj osobnú, a to tým, že ich bude viesť k hľadaniu riešení problémov, s ktorými sa po ukončení školy určite stretnú. K tomu samozrejme prispieva aj systém neformálneho vzdelávania.

| 4.4 | Celoživotné vzdelávanie je aj pre mladých ľudí čoraz dôležitejšie, najmä preto, že im môže poskytnúť nástroje potrebné na to, aby sa prispôsobili novým situáciám a získali nové schopnosti a nové kvalifikácie. |
| --- | --- |

4.4

Celoživotné vzdelávanie je aj pre mladých ľudí čoraz dôležitejšie, najmä preto, že im môže poskytnúť nástroje potrebné na to, aby sa prispôsobili novým situáciám a získali nové schopnosti a nové kvalifikácie.

| 4.5 | Inovovať možno aj formy odbornej prípravy a niektoré krajiny už majú skúsenosti so začlenením na trhu práce prostredníctvom absolvovania stáží v rámci podnikov. Bolo by tiež potrebné nájsť formy atraktívne pre mladých ľudí a ktoré by mladí ľudia a ich rodiny akceptovali a ocenili (24). |
| --- | --- |

4.5

Inovovať možno aj formy odbornej prípravy a niektoré krajiny už majú skúsenosti so začlenením na trhu práce prostredníctvom absolvovania stáží v rámci podnikov. Bolo by tiež potrebné nájsť formy atraktívne pre mladých ľudí a ktoré by mladí ľudia a ich rodiny akceptovali a ocenili (24).

| 4.6 | V špecifickom kontexte individuálneho poradenstva uchádzačom o zamestnanie („job coaching“) pre dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí možno spomenúť jeden rakúsky projekt, ktorý umožnil v rámci určitej cieľovej skupiny zníženie miery dlhodobej nezamestnanosti mladých ľudí o 43,5 % (25). Z 2000 mladých ľudí, ktorí sa na projekte zúčastnili, 820 ľudí získalo prácu, 293 získali možnosť odbornej prípravy v podniku ako učni, čo zodpovedá miere úspechu až 60 % (26). |
| --- | --- |

4.6

V špecifickom kontexte individuálneho poradenstva uchádzačom o zamestnanie („job coaching“) pre dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí možno spomenúť jeden rakúsky projekt, ktorý umožnil v rámci určitej cieľovej skupiny zníženie miery dlhodobej nezamestnanosti mladých ľudí o 43,5 % (25). Z 2000 mladých ľudí, ktorí sa na projekte zúčastnili, 820 ľudí získalo prácu, 293 získali možnosť odbornej prípravy v podniku ako učni, čo zodpovedá miere úspechu až 60 % (26).

| 4.7 | Európske politiky a programy v oblasti výskumu by na druhej strane mali koordinovať úsilie vyvinuté na národnej a európskej úrovni v oblasti vzdelávania, a to základného vzdelávania ako aj odbornej/špecifickej prípravy. |
| --- | --- |

4.7

Európske politiky a programy v oblasti výskumu by na druhej strane mali koordinovať úsilie vyvinuté na národnej a európskej úrovni v oblasti vzdelávania, a to základného vzdelávania ako aj odbornej/špecifickej prípravy.

5.   Úloha sociálnych partnerov

| 5.1 | Politiky zamerané na mladých ľudí si vyžadujú globálny prístup. V tejto súvislosti Európska komisia vypracovala oznámenie na tému „Podpora plnohodnotnej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnanosti a dianí v spoločnosti“, ktoré výbor podporil (27). Komisia zároveň trvá na potrebe využiť prostriedky Európskeho sociálneho fondu, ktorého ustanovenia výslovne predpokladajú financovanie činnosti zameranej na zlepšenie integrácie mladých ľudí na trhu práce (28). |
| --- | --- |

5.1

Politiky zamerané na mladých ľudí si vyžadujú globálny prístup. V tejto súvislosti Európska komisia vypracovala oznámenie na tému „Podpora plnohodnotnej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnanosti a dianí v spoločnosti“, ktoré výbor podporil (27). Komisia zároveň trvá na potrebe využiť prostriedky Európskeho sociálneho fondu, ktorého ustanovenia výslovne predpokladajú financovanie činnosti zameranej na zlepšenie integrácie mladých ľudí na trhu práce (28).

| 5.2 | Cieľ zlepšiť integráciu mladých ľudí na trhu práce by mal byť poňatý ako kolektívna zodpovednosť, ktorá si vyžaduje angažovanosť celej spoločnosti, tak sociálnych partnerov ako aj ostatných aktérov, ktorými sú verejné orgány, národné vlády, regionálne a miestne samosprávy, rodiny a organizácie mládeže. |
| --- | --- |

5.2

Cieľ zlepšiť integráciu mladých ľudí na trhu práce by mal byť poňatý ako kolektívna zodpovednosť, ktorá si vyžaduje angažovanosť celej spoločnosti, tak sociálnych partnerov ako aj ostatných aktérov, ktorými sú verejné orgány, národné vlády, regionálne a miestne samosprávy, rodiny a organizácie mládeže.

| 5.3 | Pokiaľ ide o špecifický prípad integrácie mladých ľudí na trhu práce, úloha sociálnych partnerov je rozhodujúca, a to najmä preto, že práve oni poznajú fungovanie a potreby trhu, ale aj problémy vyplývajúce z týchto potrieb vo vzťahu k dostupnej pracovnej sile a poznajú a čelia problémom vyplývajúcim z vývoja na samotnom trhu a novej organizácie práce. |
| --- | --- |

5.3

Pokiaľ ide o špecifický prípad integrácie mladých ľudí na trhu práce, úloha sociálnych partnerov je rozhodujúca, a to najmä preto, že práve oni poznajú fungovanie a potreby trhu, ale aj problémy vyplývajúce z týchto potrieb vo vzťahu k dostupnej pracovnej sile a poznajú a čelia problémom vyplývajúcim z vývoja na samotnom trhu a novej organizácie práce.

| 5.4 | Sociálni partneri by mali ešte viac zintenzívniť svoje úsilie v prospech zamestnanosti mladých ľudí, posilniť a ďalej rozvíjať spoluprácu s organizáciami zastupujúcimi mladých ľudí a vzdelávacími inštitúciami; aktuálne špecifikovať kvalifikácie potrebné na trhu práce; identifikovať schopnosti požadované na získanie pracovného miesta a vynaložiť úsilie na vytvorenie pracovných miest pre mladých ľudí, pričom by sa spoliehalo na ich schopnosti bez toho, aby sa od nich požadovali predchádzajúce skúsenosti, atď. |
| --- | --- |

5.4

Sociálni partneri by mali ešte viac zintenzívniť svoje úsilie v prospech zamestnanosti mladých ľudí, posilniť a ďalej rozvíjať spoluprácu s organizáciami zastupujúcimi mladých ľudí a vzdelávacími inštitúciami; aktuálne špecifikovať kvalifikácie potrebné na trhu práce; identifikovať schopnosti požadované na získanie pracovného miesta a vynaložiť úsilie na vytvorenie pracovných miest pre mladých ľudí, pričom by sa spoliehalo na ich schopnosti bez toho, aby sa od nich požadovali predchádzajúce skúsenosti, atď.

| 5.5 | Zapojenie sociálnych partnerov si kladie špecifické ciele, a to najmä:






  — | ovplyvňovať národné vlády, aby uskutočňovali príslušné reformy a vytvárali národné politiky, ktoré by prispeli k zlepšeniu situácie mladých ľudí na trhu práce, |
| --- | --- | --- |

5.5

Zapojenie sociálnych partnerov si kladie špecifické ciele, a to najmä:

—

ovplyvňovať národné vlády, aby uskutočňovali príslušné reformy a vytvárali národné politiky, ktoré by prispeli k zlepšeniu situácie mladých ľudí na trhu práce,

| — | zaručiť všetkým mladým ľudom možnosť sebarealizácie prostredníctvom stabilného a kvalitného zamestnania, |
| --- | --- |

—

zaručiť všetkým mladým ľudom možnosť sebarealizácie prostredníctvom stabilného a kvalitného zamestnania,

| — | skrátiť obdobie prechodu medzi koncom študentského života a definitívnym začlenením do pracovného života, |
| --- | --- |

—

skrátiť obdobie prechodu medzi koncom študentského života a definitívnym začlenením do pracovného života,

| — | poskytnúť perspektívu istoty do budúcnosti počas tejto prechodnej doby, |
| --- | --- |

—

poskytnúť perspektívu istoty do budúcnosti počas tejto prechodnej doby,

| — | konštruktívne zaplniť obdobie nečinnosti mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní alebo si hľadajú prvé zamestnanie, |
| --- | --- |

—

konštruktívne zaplniť obdobie nečinnosti mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní alebo si hľadajú prvé zamestnanie,

| — | zjednodušiť integráciu najzraniteľnejších skupín mladých ľudí, najmä tých, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť integráciu najzraniteľnejších skupín mladých ľudí, najmä tých, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku,

| — | zaručiť zosúladenie pracovného a súkromného a rodinného života, |
| --- | --- |

—

zaručiť zosúladenie pracovného a súkromného a rodinného života,

| — | vytvoriť vhodnú rovnováhu medzi flexibilitou a istotou; |
| --- | --- |

—

vytvoriť vhodnú rovnováhu medzi flexibilitou a istotou;

a členia sa do viacerých oblastí, a to:

5.5.1   Vzdelávanie a školstvo

| — | upozorniť orgány školstva, školy a učiteľov na potrebu vytvorenia väčšieho prepojenia s pracovnou sférou, |
| --- | --- |

—

upozorniť orgány školstva, školy a učiteľov na potrebu vytvorenia väčšieho prepojenia s pracovnou sférou,

| — | na miestnej úrovni podporovať všetky iniciatívy navrhnuté školami alebo podnikmi a odbormi, ktoré umožňujú mladým ľuďom, aby sa dostali do kontaktu s realitou pracovnej sféry, |
| --- | --- |

—

na miestnej úrovni podporovať všetky iniciatívy navrhnuté školami alebo podnikmi a odbormi, ktoré umožňujú mladým ľuďom, aby sa dostali do kontaktu s realitou pracovnej sféry,

| — | vytvárať partnerstvá so školami s cieľom poskytnúť mladým ľuďom možnosť odbornej praxe v podnikoch, |
| --- | --- |

—

vytvárať partnerstvá so školami s cieľom poskytnúť mladým ľuďom možnosť odbornej praxe v podnikoch,

| — | stimulovať kreativitu a podnikavosť v spolupráci so všetkými zainteresovanými aktérmi (vrátane podnikov a odborov) (29), |
| --- | --- |

—

stimulovať kreativitu a podnikavosť v spolupráci so všetkými zainteresovanými aktérmi (vrátane podnikov a odborov) (29),

| — | informovať inštitúcie vyššieho vzdelávania o potrebách miestneho pracovného trhu a súvisiacich požiadavkách na odbornú prípravu a kvalifikácie, |
| --- | --- |

—

informovať inštitúcie vyššieho vzdelávania o potrebách miestneho pracovného trhu a súvisiacich požiadavkách na odbornú prípravu a kvalifikácie,

| — | zapojiť príslušné mládežnícke orgány a organizácie do dialógu o integrácii mladých ľudí na trhu práce. |
| --- | --- |

—

zapojiť príslušné mládežnícke orgány a organizácie do dialógu o integrácii mladých ľudí na trhu práce.

5.5.2   Odborná príprava

| — | aktívne sa zúčastňovať na tvorbe a formovaní systémov odbornej prípravy s cieľom vyhovieť potrebe nových schopností a vedomostí ako aj predvídať potreby celoživotného vzdelávania, |
| --- | --- |

—

aktívne sa zúčastňovať na tvorbe a formovaní systémov odbornej prípravy s cieľom vyhovieť potrebe nových schopností a vedomostí ako aj predvídať potreby celoživotného vzdelávania,

| — | zohľadniť v rámci kolektívneho vyjednávania globálne, regionálne a/alebo miestne dohody týkajúce sa odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. Preto je potrebné zaručiť, aby daňové systémy členských štátov podporovali investície do ľudského kapitálu, |
| --- | --- |

—

zohľadniť v rámci kolektívneho vyjednávania globálne, regionálne a/alebo miestne dohody týkajúce sa odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. Preto je potrebné zaručiť, aby daňové systémy členských štátov podporovali investície do ľudského kapitálu,

| — | propagovať medzi mladými ľuďmi technické povolania a ich potenciál na trhu práce, |
| --- | --- |

—

propagovať medzi mladými ľuďmi technické povolania a ich potenciál na trhu práce,

| — | prispieť k uplatňovaniu a hodnoteniu európskeho kvalifikačného rámca (30), a to zjednodušením uznávania kvalifikácií mladých ľudí a ich mobility v Európe, |
| --- | --- |

—

prispieť k uplatňovaniu a hodnoteniu európskeho kvalifikačného rámca (30), a to zjednodušením uznávania kvalifikácií mladých ľudí a ich mobility v Európe,

5.5.3   Odborné stáže

| — | poskytnúť možnosť stáží, ktoré budú súčasťou štúdia mladých ľudí, čo im umožní dostať sa včas do kontaktu s podnikom a pracujúcimi, |
| --- | --- |

—

poskytnúť možnosť stáží, ktoré budú súčasťou štúdia mladých ľudí, čo im umožní dostať sa včas do kontaktu s podnikom a pracujúcimi,

| — | vypracovať kódexy správania týkajúce sa kvality práce, pracovných podmienok a odmeňovania stážistov a na tento účel uzatvárať kolektívne dohody, |
| --- | --- |

—

vypracovať kódexy správania týkajúce sa kvality práce, pracovných podmienok a odmeňovania stážistov a na tento účel uzatvárať kolektívne dohody,

| — | vytvoriť pozíciu „zamestnanca – tútora“, ktorý by dohliadal na mladého stážistu, a to s cieľom poňať stáže ako skutočné vzdelávacie projekty a pomôcť pri koncipovaní kódexov osvedčených postupov pre tútorstvo v jednotlivých odvetviach, |
| --- | --- |

—

vytvoriť pozíciu „zamestnanca – tútora“, ktorý by dohliadal na mladého stážistu, a to s cieľom poňať stáže ako skutočné vzdelávacie projekty a pomôcť pri koncipovaní kódexov osvedčených postupov pre tútorstvo v jednotlivých odvetviach,

5.5.4   Kolektívne vyjednávanie a práva mladých ľudí

| — | zvážiť v rámci kolektívneho vyjednávania, na európskej, národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni alebo na úrovni podnikov, potrebu vytvoriť konkrétne politiky na podporu integrácie mladých ľudí na trhu práce a informovať mladých ľudí o ich právach, |
| --- | --- |

—

zvážiť v rámci kolektívneho vyjednávania, na európskej, národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni alebo na úrovni podnikov, potrebu vytvoriť konkrétne politiky na podporu integrácie mladých ľudí na trhu práce a informovať mladých ľudí o ich právach,

| — | v diskusii o organizácii práce a podmienkach, o ktorých možno rokovať a môžu byť predmetom zmlúv, venovať zvláštnu pozornosť mladým pracovníkom, a to tak, aby bola flexibilita regulovaná na základe dohodnutých pravidiel, ktoré by im zabezpečili potrebnú istotu. Pri kolektívnom vyjednávaní by sa mohla a mala brať do úvahy perspektíva istoty počas prechodného obdobia, kedy sa mladí ľudia zaraďujú do pracovného života, |
| --- | --- |

—

v diskusii o organizácii práce a podmienkach, o ktorých možno rokovať a môžu byť predmetom zmlúv, venovať zvláštnu pozornosť mladým pracovníkom, a to tak, aby bola flexibilita regulovaná na základe dohodnutých pravidiel, ktoré by im zabezpečili potrebnú istotu. Pri kolektívnom vyjednávaní by sa mohla a mala brať do úvahy perspektíva istoty počas prechodného obdobia, kedy sa mladí ľudia zaraďujú do pracovného života,

| — | v rámci kolektívneho vyjednávania prispieť k dohode o pracovných podmienkach študentov, ktoré by stanovili flexibilný pracovný čas, adekvátne ohodnotenie, obzvlášť v prípade stáží, a priestor na vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

v rámci kolektívneho vyjednávania prispieť k dohode o pracovných podmienkach študentov, ktoré by stanovili flexibilný pracovný čas, adekvátne ohodnotenie, obzvlášť v prípade stáží, a priestor na vzdelávanie,

| — | zároveň poskytnúť možnosť zosúladiť pracovný a osobný život, najmä pokiaľ ide o pracovné podmienky a pracovný čas, |
| --- | --- |

—

zároveň poskytnúť možnosť zosúladiť pracovný a osobný život, najmä pokiaľ ide o pracovné podmienky a pracovný čas,

5.5.5   Združovanie

| — | zohrávať významnú úlohu v podpore združovania mládeže, či už prostredníctvom pomoci pri vytváraní združení mladých podnikateľov alebo pri integrácii pracovníkov do ich stavovských organizácií, |
| --- | --- |

—

zohrávať významnú úlohu v podpore združovania mládeže, či už prostredníctvom pomoci pri vytváraní združení mladých podnikateľov alebo pri integrácii pracovníkov do ich stavovských organizácií,

| — | propagovať, rozširovať a podporovať siete, ktoré umožnia komunikáciu medzi mladými ľuďmi a jednotlivými sociálnymi partnermi (31), |
| --- | --- |

—

propagovať, rozširovať a podporovať siete, ktoré umožnia komunikáciu medzi mladými ľuďmi a jednotlivými sociálnymi partnermi (31),

| — | spolupracovať s mládežníckymi organizáciami s cieľom porozumieť obavám a ambíciám mladých ľudí a zapojiť ich do hľadania riešení, najmä pokiaľ ide o trh práce, |
| --- | --- |

—

spolupracovať s mládežníckymi organizáciami s cieľom porozumieť obavám a ambíciám mladých ľudí a zapojiť ich do hľadania riešení, najmä pokiaľ ide o trh práce,

| — | uznávať schopnosti a zručnosti získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania v mládežníckych organizáciách ako dôležitú súčasť kvalifikácie potrebnej pre vstup na trh práce, |
| --- | --- |

—

uznávať schopnosti a zručnosti získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania v mládežníckych organizáciách ako dôležitú súčasť kvalifikácie potrebnej pre vstup na trh práce,

5.5.6   Osvedčené postupy

| — | vymieňať informácie o osvedčených postupoch (32) prostredníctvom vytvárania národných a európskych platforiem, ktoré vyústia do projektov realizovaných podnikmi, univerzitami, školami, miestnymi a regionálnymi orgánmi, združeniami zamestnávateľov a odbormi, |
| --- | --- |

—

vymieňať informácie o osvedčených postupoch (32) prostredníctvom vytvárania národných a európskych platforiem, ktoré vyústia do projektov realizovaných podnikmi, univerzitami, školami, miestnymi a regionálnymi orgánmi, združeniami zamestnávateľov a odbormi,

5.5.7   Mobilita

| — | podporovať mobilitu v Európskej únii ako aj v podnikoch sídliacich vo viacerých európskych krajinách, informovať mladých ľudí o ich právach spojených s medzi-európskou mobilitou a v tejto súvislosti podporovať aj štúdium cudzích jazykov, umožniť výmenu odborných skúseností za predpokladu, že mladým ľuďom budú zaručené práva v zamestnaní (33). |
| --- | --- |

—

podporovať mobilitu v Európskej únii ako aj v podnikoch sídliacich vo viacerých európskych krajinách, informovať mladých ľudí o ich právach spojených s medzi-európskou mobilitou a v tejto súvislosti podporovať aj štúdium cudzích jazykov, umožniť výmenu odborných skúseností za predpokladu, že mladým ľuďom budú zaručené práva v zamestnaní (33).

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Treba podotknúť, že v niektorých členských štátoch je dolná hranica veku, v ktorom sa môžu mladí ľudia zamestnať vyššia ako 15 rokov.

1

(2)  Pozri http://www.etuc.org/IMG/pdf/Fram_of_actions_LLL_evaluation_report_FINAL_2006.pdf (len v anglickej verzii). V súvislosti s európskym sociálnym dialógom k tejto problematike, pozri tiež:

2

http://ec.europa.eu/employment_social/dsw/dspMain.do?lang=en.

(3)  Pozri:

3

http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/lf_070227_donnelly.pps;

http://ec.europa.eu/employment_social/esf/fields/education_en.htm. Čoskoro bude publikovaná súhrnná informačná správa na internetovej stránke: http://ec.europa.eu/employment_social/esf/fields/partnership_en.htm.

(4)  Pozri stanovisko EHSV z 26.10.2006na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Nová rámcová stratégia pre viacjazyčnosť“, spravodajkyňa: pani A. Le Nouail, Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006, s 68 – 73

4

(http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:324:0068:0073:SK:PDF).

(5)  Keď porovnáme Európu s ostatnými priemyselnými krajinami ako USA, Kanada alebo Japonsko, zamestnanosť vo vekovej kategórii od 15 do 24 rokov bola v roku 2006 na úrovni 35,9 % voči 54,2 % v USA, 58,7 % v Kanade a 41,4 % v Japonsku.

5

(6)  Financovanie systémov sociálneho poistenia spôsobí obzvlášť závažný problém v nasledujúcich 25 rokoch, kedy 20 miliónov ľudí odíde z trhu práce EÚ.

6

(7)  V Európe sa pomer štyroch ľudí v aktívnom veku na jedného dôchodcu z roku 2004 zmení na pomer 2 ku 1. Od roku 2015 bude znižovanie počtu aktívnej populácie pôsobiť ako brzda potenciálneho hospodárskeho rastu EÚ, pričom súčasná miera 2,6 % (v eurozóne) a 2,9 % v (EÚ 27) sa zníži na 1,25 % v roku 2040. Tento dopad bude ešte viac viditeľný v nových členských štátoch.

7

(8)  Štúdia Eurostatu o pracovnej sile v Európe, pozri: „Zamestnanosť v Európe 2007“ (Employment in Europe), Európska komisia.

8

(9)  EHSV si uvedomuje, že odvolávaním sa výlučne na mieru nezamestnanosti mladých ľudí si nemožno vytvoriť celkový obraz o situácii mladých ľudí na trhu práce. Takáto analýza by musela zahŕňať aj údaje týkajúce sa pomeru nezamestnanosti mladých ľudí a porovnanie miery nezamestnanosti mladých ľudí s celkovou mierou nezamestnanosti v danej krajine. Údaje uvedené v bode 2.6 treba brať ako príklad. Podrobná analýza tohto problému sa nachádza v správe „Zamestnanosť v Európe 2007“ (Employment in Europe 2007).

9

(10)  „Economic Outlook“, jeseň 2007, Businesseurope, s. 4.

10

(11)  Štúdia Eurostatu o pracovnej sile v Európe „Zamestnanosť v Európe 2007“ (Employment in Europe 2007), Európska komisia.

11

(12)  Pozri „Podpora plnohodnotnej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnanosti a dianí v spoločnosti“ (KOM(2007) 498 v konečnom znení).

12

(13)  Pracovný dokument Komisie, ktorý dopĺňa oznámenie na tému „Podpora plnohodnotnej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnanosti a dianí v spoločnosti“ (SEK(2007) 1093).

13

(14)  Ide napríklad o 400 000 Európanov so vzdelaním v oblasti vedy alebo technológie, ktorí žijú v USA a takmer 10 % z 1,45 milióna doktorandov v USA sú študenti z EÚ.

14

(15)  Treba podotknúť, že v niektorých členských štátoch je dolná hranica veku, v ktorom sa môžu mladí ľudia zamestnať vyššia ako 15 rokov.

15

(16)  Štúdia Eurostatu o pracovnej sile v Európe.

16

(17)  Tamtiež.

17

(18)  Pozri návrh stanoviska EHSV na tému „Zdravie a bezpečnosť na trhu práce“ SOC/258 (spravodajkyňa pani Ágnes Cser).

18

(19)  Miera zamestnanosti žien je o 15 % nižšia ako zamestnanosť mužov.

19

(20)  Pozri pripravované stanovisko EHSV „Platové rozdiely medzi mužmi a ženami“ (SOC/284).

20

(21)  Pracovný dokument Komisie, ktorý dopĺňa oznámenie na tému „Podpora plnohodnotnej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnanosti a dianí v spoločnosti“, (SEK(2007) 1093).

21

(22)  Stanovisko EHSV z 12.7.2007 na tému „Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva (Lisabonská stratégia)“, spravodajca: W Greif, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007

22

(http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:256:0093:0101:SK:PDF).

(23)  V EÚ takmer 16 % mladých ľudí predčasne ukončí školskú dochádzku, čo poukazuje na značný rozdiel s úrovňou 10 % v roku 2000. Tento počet je rozdielny v jednotlivých členských štátoch, pričom obzvlášť vysoký je v stredomorských krajinách a najnižší v Škandinávii a v niektorých krajinách strednej a východnej Európy.

23

(24)  Napríklad francúzske projekty na podporu vedných a technických smerov u mladých ľudí (pozri http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/bonne-pratique-91/scientifiques-techniques-9109.html), iniciatívy „Vstupenka do zamestnania“ (pozri http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/initiatives-92/autres-95/emploi-pour-9154.html?var_recherche=d %E9favoris %E9s), „Vyučovanie aktívnou formou“ Vysokej školy obchodnej v Dijone (pozri http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/bonne-pratique-91/action-ecole-9207.html), umiestňovanie stážistov pod dohľadom vzdelávacej inštitúcie (pozri http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/bonne-pratique-91/sous-responsablite-9225.html), pracovné fóra, ktoré by fungovali ako prepojenie medzi podnikmi a mladými absolventmi zo znevýhodnených štvrtí (pozri http://halde-prod.gaya.fr/repertoire-bonnes-pratiques-initiatives-86/consulter-90/initiatives-92/autres-95/emploi-pour-9192.html).

24

(25)  Pozri http://portal.wko.at/wk/format_detail.wk?AngID=1&StID=314163&DstID=0.

25

(26)  Pozri http://portal.wko.at/wk/sn_detail.wk?AngID=1&DocID=729805&StID=345901.

26

(27)  Pozri stanovisko EHSV zo 17.1.2008 k Oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Podpora plnohodnotnej účasti mladých ľudí na vzdelávaní, zamestnanosti a dianí“, spravodajca: pán Trantina.

27

(28)  Pozri poznámku pod čiarou 3.

28

(29)  Pozri stanovisko EHSV z 25.10.2007 na tému „Podnikateľské zmýšľanie a lisabonská agenda“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajkyňa: pani Sharma, pomocný spravodajca: pán Olsson, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 84-90 (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:044:0084:0090:PT:PDF).

29

(30)  Pozri „Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie“ (KOM(2006) 479 v konečnom znení).

30

(31)  Napríklad európska konferencia mladých podnikateľov (http://www.jadenet.org/) JA-YE Europe (Junior Achievemnt Young Enterprise) [http://www.ja-ye.org/Main/Default.aspx?Template=TTitle.ascx] a iniciatíva rady EUROCADRES pre študentov a mladých absolventov STARPRO (http://www.eurocadres.org/en/p_ms_in_europe/students_and_young_graduates).

31

(32)  Príkladom osvedčených postupov bolo vytvorenie laboratória pod názvom „Podporovať podnikateľské zmýšľanie a vzdelávanie v oblasti podnikania“ v rámci spolupráce medzi organizáciou Businesseurope a jej partnermi. Toto laboratórium nielen, že poskytuje príklady európskych osvedčených postupov v tejto oblasti, ale prispieva aj k dosahovaniu cieľov stanovených v stratégii pre rast a zamestnanosť ako aj v oznámení Európskej komisie na tému „Podpora podnikateľských paradigiem prostredníctvom vzdelávania učenia“ a v jej odporúčaniach z Osla.

32

(33)  Sociálni partneri vždy podporovali princípy programov Erasmus a Erasmus Mundus ako aj iniciatívu Európskej komisie program Erasmus pre mladých podnikateľov.

33

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/103 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/103

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zabezpečenie všeobecného prístupu k dlhodobej starostlivosti a trvalo udržateľné financovanie systémov dlhodobej starostlivosti o staršie osoby“

(2008/C 204/21)

Budúce slovinské predsedníctvo Rady EÚ požiadalo listom z 19. septembra 2007 Európsky hospodársky a sociálny výbor v súlade s článkom 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o vypracovanie stanoviska na tému:

„Zabezpečenie všeobecného prístupu k dlhodobej starostlivosti a trvalo udržateľné financovanie systémov dlhodobej starostlivosti o staršie osoby“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 21. februára 2008. Spravodajkyňou bola pani KLASNIC.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 13. marca 2008) prijal 99 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Závery

| 1.1.1 | Potreba starostlivosti je v živote človeka rizikom, ktoré je len ťažko možno zvládnuť individuálne, a preto si vyžaduje solidárnu spoluzodpovednosť (1) všetkých generácií. |
| --- | --- |

1.1.1

Potreba starostlivosti je v živote človeka rizikom, ktoré je len ťažko možno zvládnuť individuálne, a preto si vyžaduje solidárnu spoluzodpovednosť (1) všetkých generácií.

| 1.1.2 | O forme tejto spoluzodpovednosti sa musí rozhodnúť v prvom rade na národnej a regionálnej úrovni so zreteľom na príslušné rodinné štruktúry a daňové systémy, situáciu v oblasti zamestnanosti, mobilitu, bytovú situáciu, hustotu obyvateľstva, vžité tradície a postoje. |
| --- | --- |

1.1.2

O forme tejto spoluzodpovednosti sa musí rozhodnúť v prvom rade na národnej a regionálnej úrovni so zreteľom na príslušné rodinné štruktúry a daňové systémy, situáciu v oblasti zamestnanosti, mobilitu, bytovú situáciu, hustotu obyvateľstva, vžité tradície a postoje.

| 1.1.3 | Keďže v tejto oblasti existujú v členských štátoch Európskej únie nielen podobné problémy, ale aj otázky presahujúce hranice štátov, je užitočné a nevyhnutné sa touto témou zaoberať v rámci inštitúcií Európskej únie. Zvláštny význam tu má výmena skúseností napr. v rámci metódy otvorenej koordinácie, v niektorých prípadoch sú nutné aj legislatívne opatrenia. |
| --- | --- |

1.1.3

Keďže v tejto oblasti existujú v členských štátoch Európskej únie nielen podobné problémy, ale aj otázky presahujúce hranice štátov, je užitočné a nevyhnutné sa touto témou zaoberať v rámci inštitúcií Európskej únie. Zvláštny význam tu má výmena skúseností napr. v rámci metódy otvorenej koordinácie, v niektorých prípadoch sú nutné aj legislatívne opatrenia.

| 1.1.4 | Podobne ako v systéme zdravotníctva, tak aj v oblasti dlhodobej starostlivosti pripadá najväčšia časť nákladov na posledné roky života. Od čias, kedy boli skoncipované súčasné systémy sociálneho zabezpečenia (systémy zdravotného a dôchodkového zabezpečenia), priemerná dĺžka života značne narástla. Ak majú byť splnené nové požiadavky, ktoré vyplývajú z tejto skutočnosti, je potrebné zaoberať sa zložitými otázkami týkajúcimi sa spravodlivosti a solidarity medzi generáciami, ktoré vyžadujú zodpovedajúcu osvetovú, vzdelávaciu a informačnú činnosť, ako aj politické opatrenia (2). |
| --- | --- |

1.1.4

Podobne ako v systéme zdravotníctva, tak aj v oblasti dlhodobej starostlivosti pripadá najväčšia časť nákladov na posledné roky života. Od čias, kedy boli skoncipované súčasné systémy sociálneho zabezpečenia (systémy zdravotného a dôchodkového zabezpečenia), priemerná dĺžka života značne narástla. Ak majú byť splnené nové požiadavky, ktoré vyplývajú z tejto skutočnosti, je potrebné zaoberať sa zložitými otázkami týkajúcimi sa spravodlivosti a solidarity medzi generáciami, ktoré vyžadujú zodpovedajúcu osvetovú, vzdelávaciu a informačnú činnosť, ako aj politické opatrenia (2).

| 1.1.5 | Cieľom musí byť umožniť ľuďom vo vysokom a veľmi vysokom veku v Európe prežiť starobu dôstojne a v bezpečí, aj v prípade keď sú odkázaní na starostlivosť a súčasne dbať na to, aby tým v duchu solidarity medzi generáciami nevznikla pre nové generácie záťaž, ktorú nemôžu uniesť. |
| --- | --- |

1.1.5

Cieľom musí byť umožniť ľuďom vo vysokom a veľmi vysokom veku v Európe prežiť starobu dôstojne a v bezpečí, aj v prípade keď sú odkázaní na starostlivosť a súčasne dbať na to, aby tým v duchu solidarity medzi generáciami nevznikla pre nové generácie záťaž, ktorú nemôžu uniesť.

1.2   Odporúčania

| 1.2.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Európsku radu a Komisiu, aby sa spoločne s členskými štátmi neodkladne zaoberali problémami starnúceho obyvateľstva a tým zabezpečili, že všetci starší ľudia dostanú takú pomoc a kvalitu starostlivosti, akú potrebujú. |
| --- | --- |

1.2.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Európsku radu a Komisiu, aby sa spoločne s členskými štátmi neodkladne zaoberali problémami starnúceho obyvateľstva a tým zabezpečili, že všetci starší ľudia dostanú takú pomoc a kvalitu starostlivosti, akú potrebujú.

| 1.2.2 | Na riešenie otázok problematiky dlhodobej starostlivosti je potrebný celý rad opatrení. Dôležitými aspektmi pritom sú: | Financovanie a dostupnosť







  — | Všeobecný prístup k vysoko kvalitnej ponuke starostlivosti musí byť v praxi zabezpečený aj pre osoby s osobitnými problémami alebo s nízkym príjmom. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2

Na riešenie otázok problematiky dlhodobej starostlivosti je potrebný celý rad opatrení. Dôležitými aspektmi pritom sú:

Financovanie a dostupnosť

—

Všeobecný prístup k vysoko kvalitnej ponuke starostlivosti musí byť v praxi zabezpečený aj pre osoby s osobitnými problémami alebo s nízkym príjmom.

| — | Je potrebné vytvoriť udržateľné systémy financovania, ktoré nenechajú ľudí pri riešení tohto životného rizika bez pomoci, ale súčasne si ich bude spoločnosť môcť dovoliť a nezaťažia nadmerne nasledujúce generácie. |
| --- | --- |

—

Je potrebné vytvoriť udržateľné systémy financovania, ktoré nenechajú ľudí pri riešení tohto životného rizika bez pomoci, ale súčasne si ich bude spoločnosť môcť dovoliť a nezaťažia nadmerne nasledujúce generácie.

| — | Podpora opatrení v oblasti starostlivosti a prevencie má pomôcť v čo najväčšej miere zmierniť budúce stupňovanie potreby starostlivosti. Pritom je potrebné vychádzať z komplexného chápania starostlivosti, ktoré spája aspekty zdravotného a finančného zabezpečenia s aspektmi sociálneho zabezpečenia a posilnenia schopnosti riešiť každodenné problémy. |
| --- | --- |

—

Podpora opatrení v oblasti starostlivosti a prevencie má pomôcť v čo najväčšej miere zmierniť budúce stupňovanie potreby starostlivosti. Pritom je potrebné vychádzať z komplexného chápania starostlivosti, ktoré spája aspekty zdravotného a finančného zabezpečenia s aspektmi sociálneho zabezpečenia a posilnenia schopnosti riešiť každodenné problémy.

| — | Pokiaľ to bude potrebné na dosiahnutie cieľa všeobecného záujmu verejného zdravia, mala by sa preskúmať možnosť vytvárania stimulov pre súkromné zabezpečenie – napríklad daňové stimuly pre finančné zabezpečenie. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ to bude potrebné na dosiahnutie cieľa všeobecného záujmu verejného zdravia, mala by sa preskúmať možnosť vytvárania stimulov pre súkromné zabezpečenie – napríklad daňové stimuly pre finančné zabezpečenie.

| | Starostlivosť a ponuka služieb







  — | Rozširovanie diferencovanej ponuky starostlivosti na základe dopytu musí byť zabezpečené aj v regiónoch, ktoré sú v súčasnosti v tomto ohľade znevýhodnené. |
| --- | --- | --- |

Starostlivosť a ponuka služieb

—

Rozširovanie diferencovanej ponuky starostlivosti na základe dopytu musí byť zabezpečené aj v regiónoch, ktoré sú v súčasnosti v tomto ohľade znevýhodnené.

| — | Existujúce rodinné a susedské siete, ktoré v súčasnosti vykonávajú prevažnú časť opatrovateľskej činnosti, je potrebné podporovať a posilňovať, napríklad prostredníctvom vzdelávania a podpory rodinných príslušníkov. |
| --- | --- |

—

Existujúce rodinné a susedské siete, ktoré v súčasnosti vykonávajú prevažnú časť opatrovateľskej činnosti, je potrebné podporovať a posilňovať, napríklad prostredníctvom vzdelávania a podpory rodinných príslušníkov.

| — | Do starostlivosti a ošetrovania by vo väčšej miere mali byť zapojené mimovládne organizácie, aktéri v sociálno-hospodárskej oblasti a družstevné štruktúry. |
| --- | --- |

—

Do starostlivosti a ošetrovania by vo väčšej miere mali byť zapojené mimovládne organizácie, aktéri v sociálno-hospodárskej oblasti a družstevné štruktúry.

| — | Dobrovoľná práca v oblasti inej ako zdravotníckej starostlivosti a ošetrovania sa má obzvlášť podporovať – najmä prostredníctvom vzdelávania dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

—

Dobrovoľná práca v oblasti inej ako zdravotníckej starostlivosti a ošetrovania sa má obzvlášť podporovať – najmä prostredníctvom vzdelávania dobrovoľníkov.

| — | Zdravá hospodárska súťaž medzi rôznymi poskytovateľmi opatrovateľských služieb má zvýšiť možnosť voľby pre zainteresované osoby a pomôcť ďalej rozvíjať ponuku na základe stanovených noriem kvality, ako aj na základe cieľov, úloh, špecifických podmienok, daného systému sociálneho zabezpečenia, pričom zodpovednosť majú zákonodarné orgány jednotlivých členských štátov, keďže tieto služby patria medzi sociálne služby všeobecného záujmu (3). |
| --- | --- |

—

Zdravá hospodárska súťaž medzi rôznymi poskytovateľmi opatrovateľských služieb má zvýšiť možnosť voľby pre zainteresované osoby a pomôcť ďalej rozvíjať ponuku na základe stanovených noriem kvality, ako aj na základe cieľov, úloh, špecifických podmienok, daného systému sociálneho zabezpečenia, pričom zodpovednosť majú zákonodarné orgány jednotlivých členských štátov, keďže tieto služby patria medzi sociálne služby všeobecného záujmu (3).

| — | Starí ľudí a ľudia, ktorí potrebujú opateru, musia byť viac zapojení do spoločenských sietí, aj z hľadiska predchádzania zneužívaniu a týraniu. |
| --- | --- |

—

Starí ľudí a ľudia, ktorí potrebujú opateru, musia byť viac zapojení do spoločenských sietí, aj z hľadiska predchádzania zneužívaniu a týraniu.

| — | Je potrebné rozvíjať modely osvedčených postupov v oblasti paliatívnej starostlivosti v opatrovateľských ústavoch a v domácej opatere. |
| --- | --- |

—

Je potrebné rozvíjať modely osvedčených postupov v oblasti paliatívnej starostlivosti v opatrovateľských ústavoch a v domácej opatere.

| — | Je potrebné rozvíjať prácu hospicov. |
| --- | --- |

—

Je potrebné rozvíjať prácu hospicov.

| | Opatrovateľský a ošetrovateľský personál







  — | Je potrebné zabezpečiť ľudské zdroje v oblasti poskytovania starostlivosti a ošetrovania, najmä prostredníctvom kvalitného vzdelávania opatrovateľov, lepších pracovných podmienok a uznania hodnoty povolania opatrovateľov. |
| --- | --- | --- |

Opatrovateľský a ošetrovateľský personál

—

Je potrebné zabezpečiť ľudské zdroje v oblasti poskytovania starostlivosti a ošetrovania, najmä prostredníctvom kvalitného vzdelávania opatrovateľov, lepších pracovných podmienok a uznania hodnoty povolania opatrovateľov.

| — | Malo by sa uľahčiť uznávanie získaných kvalifikácií v rámci EÚ. |
| --- | --- |

—

Malo by sa uľahčiť uznávanie získaných kvalifikácií v rámci EÚ.

| — | Komisia je vyzývaná, aby preskúmala úpravu cezhraničných aspektov starostlivosti, napríklad využívanie opatrovateľských služieb v zahraničí alebo migráciu opatrovateľov. |
| --- | --- |

—

Komisia je vyzývaná, aby preskúmala úpravu cezhraničných aspektov starostlivosti, napríklad využívanie opatrovateľských služieb v zahraničí alebo migráciu opatrovateľov.

| — | Na odstránenie nelegálnej práce je potrebné prijať opatrenia s cieľom previesť doteraz nelegálne poskytované opatrovateľské služby do legálnych právnych vzťahov so zohľadnením osobitostí práce v domácnostiach. |
| --- | --- |

—

Na odstránenie nelegálnej práce je potrebné prijať opatrenia s cieľom previesť doteraz nelegálne poskytované opatrovateľské služby do legálnych právnych vzťahov so zohľadnením osobitostí práce v domácnostiach.

| | Opatrovanie a starostlivosť v rodine







  — | Je potrebné posilniť podnety na poskytovanie inej ako zdravotníckej starostlivosti a opatrovateľských služieb, či už v rodine alebo na základe dobrovoľnej činnosti (4). |
| --- | --- | --- |

Opatrovanie a starostlivosť v rodine

—

Je potrebné posilniť podnety na poskytovanie inej ako zdravotníckej starostlivosti a opatrovateľských služieb, či už v rodine alebo na základe dobrovoľnej činnosti (4).

| — | Je nutné vypracovať stratégie a ponuku pre oblasť demencie a stareckej depresie, ktoré pre rodiny a systémy starostlivosti predstavujú v súčasnosti jeden z najväčších problémov. |
| --- | --- |

—

Je nutné vypracovať stratégie a ponuku pre oblasť demencie a stareckej depresie, ktoré pre rodiny a systémy starostlivosti predstavujú v súčasnosti jeden z najväčších problémov.

| — | Je potrebné zlepšiť zosúladenie rodinného a pracovného života pomocou opatrení na podporu a odbremenenie zamestnaných opatrujúcich rodinných príslušníkov (napr. zariadenia celodennej starostlivosti o starých ľudí vo veľkých podnikoch, ponuka výpomoci, mobilná starostlivosť). |
| --- | --- |

—

Je potrebné zlepšiť zosúladenie rodinného a pracovného života pomocou opatrení na podporu a odbremenenie zamestnaných opatrujúcich rodinných príslušníkov (napr. zariadenia celodennej starostlivosti o starých ľudí vo veľkých podnikoch, ponuka výpomoci, mobilná starostlivosť).

| | Právne úpravy, normy a kvalita







  — | Je potrebné vypracovať normy kvality pre všetky oblasti starostlivosti o starých ľudí a zabezpečiť aby ich dodržiavanie účinne kontrolovali nezávislé organizácie alebo dozorné orgány, ako aj uznávané inštitúcie, ktoré dohliadajú na dodržiavanie ľudských práv. |
| --- | --- | --- |

Právne úpravy, normy a kvalita

—

Je potrebné vypracovať normy kvality pre všetky oblasti starostlivosti o starých ľudí a zabezpečiť aby ich dodržiavanie účinne kontrolovali nezávislé organizácie alebo dozorné orgány, ako aj uznávané inštitúcie, ktoré dohliadajú na dodržiavanie ľudských práv.

| — | Týmto spôsobom sa zabezpečí, že v súkromných aj verejných opatrovateľských ústavoch sa budú dodržiavať ľudské práva a chrániť ľudská dôstojnosť a že sa obmedzená schopnosť ľudí, ktorí potrebujú opateru, samostatne konať a ich závislosť od poskytovaní služieb nebudú využívať v ich neprospech. |
| --- | --- |

—

Týmto spôsobom sa zabezpečí, že v súkromných aj verejných opatrovateľských ústavoch sa budú dodržiavať ľudské práva a chrániť ľudská dôstojnosť a že sa obmedzená schopnosť ľudí, ktorí potrebujú opateru, samostatne konať a ich závislosť od poskytovaní služieb nebudú využívať v ich neprospech.

| | Využívanie informačných a komunikačných technológií







  — | V oblasti starostlivosti a dohľadu je potrebné podporovať využívanie informačných a komunikačných technológií, telematiky a technických pomôcok s ohľadom na etické aspekty. |
| --- | --- | --- |

Využívanie informačných a komunikačných technológií

—

V oblasti starostlivosti a dohľadu je potrebné podporovať využívanie informačných a komunikačných technológií, telematiky a technických pomôcok s ohľadom na etické aspekty.

2.   Súvislosti

| 2.1 | Slovinské predsedníctvo Rady EÚ by chcelo pokračovať v celoeurópskej diskusii o riešení problematiky demografických zmien a pozornosť bude venovať najmä solidarite medzi generáciami. Percentuálny pomer medzi mladou, strednou a staršou generáciou sa mení. Podiel starších ľudí stále narastá. V niektorých oblastiach tvorí dnešná mladá generácia iba polovicu počtu ľudí narodených po druhej svetovej vojne. Na základe týchto skutočností vyvstáva celý rad otázok v súvislosti so solidaritou a spolunažívaním generácií. Dnešný spôsob života a deľba práce (najmä v mestách) narúša vzťahy medzi generáciami a oslabuje a značne mení väzby medzi nimi. K rôznym generáciám sa stále viac pristupuje oddelene a z hľadiska ich dosiahnutých práv. Nesprávna reakcia môže v tejto súvislosti viesť dokonca ku generačnému konfliktu. |
| --- | --- |

2.1

Slovinské predsedníctvo Rady EÚ by chcelo pokračovať v celoeurópskej diskusii o riešení problematiky demografických zmien a pozornosť bude venovať najmä solidarite medzi generáciami. Percentuálny pomer medzi mladou, strednou a staršou generáciou sa mení. Podiel starších ľudí stále narastá. V niektorých oblastiach tvorí dnešná mladá generácia iba polovicu počtu ľudí narodených po druhej svetovej vojne. Na základe týchto skutočností vyvstáva celý rad otázok v súvislosti so solidaritou a spolunažívaním generácií. Dnešný spôsob života a deľba práce (najmä v mestách) narúša vzťahy medzi generáciami a oslabuje a značne mení väzby medzi nimi. K rôznym generáciám sa stále viac pristupuje oddelene a z hľadiska ich dosiahnutých práv. Nesprávna reakcia môže v tejto súvislosti viesť dokonca ku generačnému konfliktu.

| 2.2 | Slovinské predsedníctvo Rady EÚ plánuje usporiadať konferenciu o solidarite medzi generáciami a ich spolunažívaní (28. a 29. apríla 2008) so zameraním na tieto témy:






  1) | solidarita medzi generáciami pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, rodinné život a bytovú výstavbu; |
| --- | --- | --- |

2.2

Slovinské predsedníctvo Rady EÚ plánuje usporiadať konferenciu o solidarite medzi generáciami a ich spolunažívaní (28. a 29. apríla 2008) so zameraním na tieto témy:

1)

solidarita medzi generáciami pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, rodinné život a bytovú výstavbu;

| 2) | dlhodobá starostlivosť o staršie osoby. |
| --- | --- |

2)

dlhodobá starostlivosť o staršie osoby.

| 2.3 | V tejto súvislosti slovinské predsedníctvo Rady EÚ požiadalo Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Zabezpečenie všeobecného prístupu k dlhodobej starostlivosti a trvalo udržateľné financovanie systémov dlhodobej starostlivosti o staršie osoby“. |
| --- | --- |

2.3

V tejto súvislosti slovinské predsedníctvo Rady EÚ požiadalo Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Zabezpečenie všeobecného prístupu k dlhodobej starostlivosti a trvalo udržateľné financovanie systémov dlhodobej starostlivosti o staršie osoby“.

3.   Dlhodobá starostlivosť ako výzva na európskej úrovni

| 3.1 | Téma dlhodobej starostlivosti patrí ku kľúčovým sociálnym a spoločenským výzvam, s ktorými sú konfrontované všetky štáty Európskej únie. Preto sa na ňu musí zodpovedajúcim spôsobom prihliadať aj v agende európskych inštitúcií. |
| --- | --- |

3.1

Téma dlhodobej starostlivosti patrí ku kľúčovým sociálnym a spoločenským výzvam, s ktorými sú konfrontované všetky štáty Európskej únie. Preto sa na ňu musí zodpovedajúcim spôsobom prihliadať aj v agende európskych inštitúcií.

| 3.2 | Európske inštitúcie sa tejto téme – bez ohľadu na vnútroštátne právomoci – venovali v mnohých iniciatívach (5) a prostredníctvom metódy otvorenej koordinácie (6) podporovali najmä vzájomnú výmenu skúseností. V tomto úsilí treba pokračovať a zintenzívniť ho, pričom EHSV v rámci tejto metódy kladie veľký dôraz na zapojenie sociálnych partnerov a aktérov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.2

Európske inštitúcie sa tejto téme – bez ohľadu na vnútroštátne právomoci – venovali v mnohých iniciatívach (5) a prostredníctvom metódy otvorenej koordinácie (6) podporovali najmä vzájomnú výmenu skúseností. V tomto úsilí treba pokračovať a zintenzívniť ho, pričom EHSV v rámci tejto metódy kladie veľký dôraz na zapojenie sociálnych partnerov a aktérov občianskej spoločnosti.

| 3.3 | Správy jednotlivých krajín vypracované v tejto súvislosti ukazujú, že mnohé problémy – napriek odlišným východiskovým a rámcovým podmienkam – sú vo väčšine krajín podobné. Preto je vhodné spoločne pracovať na hľadaní ich riešenia. |
| --- | --- |

3.3

Správy jednotlivých krajín vypracované v tejto súvislosti ukazujú, že mnohé problémy – napriek odlišným východiskovým a rámcovým podmienkam – sú vo väčšine krajín podobné. Preto je vhodné spoločne pracovať na hľadaní ich riešenia.

| 3.4 | V týchto správach boli potvrdené aj spoločne vytýčené európske ciele týkajúce sa všeobecného prístupu k službám, vysokej kvality služieb a trvalo udržateľného financovania systémov. Tieto ciele sú základom aj tohto stanoviska. |
| --- | --- |

3.4

V týchto správach boli potvrdené aj spoločne vytýčené európske ciele týkajúce sa všeobecného prístupu k službám, vysokej kvality služieb a trvalo udržateľného financovania systémov. Tieto ciele sú základom aj tohto stanoviska.

4.   Demografické a spoločenské súvislosti

| 4.1 | Narastajúce výzvy v oblasti dlhodobej starostlivosti sú výsledkom vývoja, ktorý tento problém z viacerých hľadísk vyostruje. |
| --- | --- |

4.1

Narastajúce výzvy v oblasti dlhodobej starostlivosti sú výsledkom vývoja, ktorý tento problém z viacerých hľadísk vyostruje.

| 4.2 | Vďaka ustavičnému nárastu priemernej dĺžky života sa prudko zvyšuje počet ľudí vo veľmi vysokom veku (nad 80 rokov) v našej spoločnosti: predpokladaný prírastok predstavuje 17,1 % medzi rokmi 2005 a 2010 a 57 % medzi rokmi 2010 a 2030. V roku 2030 tak bude v Európe žiť takmer 34,7 milióna ľudí starších ako 80 rokov, v súčasnosti ich je 18,8 milióna. Zatiaľ čo v roku 1975 bol podiel osôb starších ako 80 rokov na celkovom počte obyvateľstva v štátoch EÚ iba 2,0 %, v roku 2050 to bude 11,8 % (7). |
| --- | --- |

4.2

Vďaka ustavičnému nárastu priemernej dĺžky života sa prudko zvyšuje počet ľudí vo veľmi vysokom veku (nad 80 rokov) v našej spoločnosti: predpokladaný prírastok predstavuje 17,1 % medzi rokmi 2005 a 2010 a 57 % medzi rokmi 2010 a 2030. V roku 2030 tak bude v Európe žiť takmer 34,7 milióna ľudí starších ako 80 rokov, v súčasnosti ich je 18,8 milióna. Zatiaľ čo v roku 1975 bol podiel osôb starších ako 80 rokov na celkovom počte obyvateľstva v štátoch EÚ iba 2,0 %, v roku 2050 to bude 11,8 % (7).

| 4.3 | Napriek spoločným tendenciám existujú nápadne veľké rozdiely v členských štátoch a medzi nimi. V členských štátoch EÚ sa priemerná dĺžka života mužov pohybuje od 65,4 do 77,9 roka a žien od 75,4 do 83,8 roka. |
| --- | --- |

4.3

Napriek spoločným tendenciám existujú nápadne veľké rozdiely v členských štátoch a medzi nimi. V členských štátoch EÚ sa priemerná dĺžka života mužov pohybuje od 65,4 do 77,9 roka a žien od 75,4 do 83,8 roka.

| 4.4 | Súčasne žije stále viac starších osôb osamote buď preto, lebo sa ich rodinní príslušníci odsťahovali alebo tieto osoby ovdoveli. Mobilita, vrátane cezhraničnej, ktorá je v ostatných oblastiach európskej a vnútroštátnej politiky podporovaná, stavia oblasť starostlivosti pred ďalšie výzvy. |
| --- | --- |

4.4

Súčasne žije stále viac starších osôb osamote buď preto, lebo sa ich rodinní príslušníci odsťahovali alebo tieto osoby ovdoveli. Mobilita, vrátane cezhraničnej, ktorá je v ostatných oblastiach európskej a vnútroštátnej politiky podporovaná, stavia oblasť starostlivosti pred ďalšie výzvy.

| 4.5 | V dôsledku nízkej pôrodnosti (v roku 1960 boli takmer všetky štáty EÚ nad nevyhnutnou mierou plodnosti 2,1 %, zatiaľ čo v roku 2003 boli všetky štáty EÚ bez výnimky pod ňou) sa zníži nielen potenciál podpory medzi generáciami (pomer medzi osobami odkázanými na opateru a potenciálnymi opatrovateľmi), a tým potenciál poskytovania starostlivosti v rodine, ale bude tiež stále ťažšie pokryť dopyt po profesionálnych opatrovateľoch na trhu práce. Tento vývoj navyše vyostruje otázku financovania v oblasti dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

4.5

V dôsledku nízkej pôrodnosti (v roku 1960 boli takmer všetky štáty EÚ nad nevyhnutnou mierou plodnosti 2,1 %, zatiaľ čo v roku 2003 boli všetky štáty EÚ bez výnimky pod ňou) sa zníži nielen potenciál podpory medzi generáciami (pomer medzi osobami odkázanými na opateru a potenciálnymi opatrovateľmi), a tým potenciál poskytovania starostlivosti v rodine, ale bude tiež stále ťažšie pokryť dopyt po profesionálnych opatrovateľoch na trhu práce. Tento vývoj navyše vyostruje otázku financovania v oblasti dlhodobej starostlivosti.

| 4.6 | V dôsledku ďalšieho aspektu demografických a spoločenských zmien, totiž zmeny štruktúry rodín a väčšej zamestnanosti žien, v budúcnosti už nebude možné – alebo nie v takej miere –poskytovať opatrovateľské služby, ktoré predtým poskytovala rodina, najmä ženy (8). |
| --- | --- |

4.6

V dôsledku ďalšieho aspektu demografických a spoločenských zmien, totiž zmeny štruktúry rodín a väčšej zamestnanosti žien, v budúcnosti už nebude možné – alebo nie v takej miere –poskytovať opatrovateľské služby, ktoré predtým poskytovala rodina, najmä ženy (8).

| 4.7 | Lepšie možnosti v medicíne sú podstatným faktorom zvýšenia dĺžky života a zlepšenia kvality života. Lekárske ošetrenie často dokáže podstatne zvýšiť dĺžku života, ale nezaručí vyliečenie. Tým pribúda chronických chorôb, ktoré si vyžadujú intenzívnu starostlivosť resp. dlhotrvajúcich chorôb. |
| --- | --- |

4.7

Lepšie možnosti v medicíne sú podstatným faktorom zvýšenia dĺžky života a zlepšenia kvality života. Lekárske ošetrenie často dokáže podstatne zvýšiť dĺžku života, ale nezaručí vyliečenie. Tým pribúda chronických chorôb, ktoré si vyžadujú intenzívnu starostlivosť resp. dlhotrvajúcich chorôb.

| 4.8 | Osobitnou výzvou pritom je zvyšujúci sa počet ochorení na demenciu, ktoré vyžadujú časovo náročnú a veľmi nákladnú starostlivosť o postihnutých, a tiež stareckej depresie, ktorá je často spojená s demenciou, resp. kladie podobné nároky na starostlivosť. Na to sú potrebné špecializované ponuky a zariadenia, v ktorých sú tieto osoby opatrované s úctou a rešpektom. Tento aspekt je o to dôležitejší, že riziko ochorenia na stareckú demenciu stúpa úmerne s vyššou dĺžkou života. V tejto súvislosti je znepokojujúca aj problematika zvyšujúceho sa počtu samovrážd starých ľudí. |
| --- | --- |

4.8

Osobitnou výzvou pritom je zvyšujúci sa počet ochorení na demenciu, ktoré vyžadujú časovo náročnú a veľmi nákladnú starostlivosť o postihnutých, a tiež stareckej depresie, ktorá je často spojená s demenciou, resp. kladie podobné nároky na starostlivosť. Na to sú potrebné špecializované ponuky a zariadenia, v ktorých sú tieto osoby opatrované s úctou a rešpektom. Tento aspekt je o to dôležitejší, že riziko ochorenia na stareckú demenciu stúpa úmerne s vyššou dĺžkou života. V tejto súvislosti je znepokojujúca aj problematika zvyšujúceho sa počtu samovrážd starých ľudí.

| 4.9 | Okrem spoločenských rámcových podmienok sa s nastupujúcimi ročníkmi osôb, ktoré sa stávajú odkázanými na opateru, menia aj postoje, nároky a schopnosti samotných opatrovaných ľudí. Vývoj koncepcií do budúcnosti musí túto tendenciu zohľadniť. |
| --- | --- |

4.9

Okrem spoločenských rámcových podmienok sa s nastupujúcimi ročníkmi osôb, ktoré sa stávajú odkázanými na opateru, menia aj postoje, nároky a schopnosti samotných opatrovaných ľudí. Vývoj koncepcií do budúcnosti musí túto tendenciu zohľadniť.

5.   Zabezpečenie prístupu k diferencovanej ponuke starostlivosti

| 5.1 | Dlhodobá starostlivosť spočíva v pomoci ľuďom, ktorí nie sú schopní žiť samostatne, a preto sú vo svojom každodennom živote odkázaní na pomoc druhých. Ich potreba pomoci siaha od uľahčenia mobility a sociálnej starostlivosti cez nákupy, varenie a iné domáce práce až po telesnú hygienu a príjem potravy. Pre takúto dlhodobú starostlivosť nie je lekárska kvalifikácia bezpodmienečne nutná. Preto je v mnohých členských štátoch často prenechaná rodinným príslušníkom, zvyčajne manželom a potomkom, na ktorých aj naďalej pripadá najväčší podiel dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

5.1

Dlhodobá starostlivosť spočíva v pomoci ľuďom, ktorí nie sú schopní žiť samostatne, a preto sú vo svojom každodennom živote odkázaní na pomoc druhých. Ich potreba pomoci siaha od uľahčenia mobility a sociálnej starostlivosti cez nákupy, varenie a iné domáce práce až po telesnú hygienu a príjem potravy. Pre takúto dlhodobú starostlivosť nie je lekárska kvalifikácia bezpodmienečne nutná. Preto je v mnohých členských štátoch často prenechaná rodinným príslušníkom, zvyčajne manželom a potomkom, na ktorých aj naďalej pripadá najväčší podiel dlhodobej starostlivosti.

| 5.2 | Z uvedených dôvodov však v budúcnosti už nebude možné od rodinných príslušníkov očakávať, že budú na opatrovateľské úlohy k dispozícii v rovnakej miere ako predtým. Stále väčší počet nevládnych starých ľudí je preto odkázaných na služby profesionálnych opatrovateľov, ktorí tieto služby poskytujú v byte opatrovanej osoby alebo v zvláštnych zariadeniach a ktorí budú musieť mať primerané vzdelanie. |
| --- | --- |

5.2

Z uvedených dôvodov však v budúcnosti už nebude možné od rodinných príslušníkov očakávať, že budú na opatrovateľské úlohy k dispozícii v rovnakej miere ako predtým. Stále väčší počet nevládnych starých ľudí je preto odkázaných na služby profesionálnych opatrovateľov, ktorí tieto služby poskytujú v byte opatrovanej osoby alebo v zvláštnych zariadeniach a ktorí budú musieť mať primerané vzdelanie.

| 5.3 | Dlhodobú starostlivosť je možné poskytovať rôznym spôsobom. Okrem rodinnej opatery je možné poskytovať profesionálnu starostlivosť doma, v denných opatrovateľských strediskách, v spoločných bytoch, v špeciálnych zariadeniach alebo v nemocniciach. Osoby odkázané na opateru zvyčajne potrebujú viac foriem lekárskej a nelekárskej starostlivosti, čo predpokladá dobrú spoluprácu medzi rodinami, profesionálnymi opatrovateľmi a zdravotníckym personálom. Koordinácia týchto služieb hrá teda dôležitú úlohu (prepojené riadenie, case management). |
| --- | --- |

5.3

Dlhodobú starostlivosť je možné poskytovať rôznym spôsobom. Okrem rodinnej opatery je možné poskytovať profesionálnu starostlivosť doma, v denných opatrovateľských strediskách, v spoločných bytoch, v špeciálnych zariadeniach alebo v nemocniciach. Osoby odkázané na opateru zvyčajne potrebujú viac foriem lekárskej a nelekárskej starostlivosti, čo predpokladá dobrú spoluprácu medzi rodinami, profesionálnymi opatrovateľmi a zdravotníckym personálom. Koordinácia týchto služieb hrá teda dôležitú úlohu (prepojené riadenie, case management).

| 5.4 | Pokiaľ ide o ponuku, v dlhodobej starostlivosti neexistuje univerzálna stratégia, ktorá by bola vhodná pre všetkých. Rôzne potreby opatrovaných osôb vyžadujú diferencovanú ponuku opatrovateľských služieb. O to dôležitejšie je využívať skúsenosti z iných krajín, pokiaľ ide o druh, organizáciu a účinok týchto služieb. |
| --- | --- |

5.4

Pokiaľ ide o ponuku, v dlhodobej starostlivosti neexistuje univerzálna stratégia, ktorá by bola vhodná pre všetkých. Rôzne potreby opatrovaných osôb vyžadujú diferencovanú ponuku opatrovateľských služieb. O to dôležitejšie je využívať skúsenosti z iných krajín, pokiaľ ide o druh, organizáciu a účinok týchto služieb.

| 5.5 | Pokiaľ ide o formu starostlivosti a voľbu poskytovateľa služieb, je potrebné sa snažiť o to, aby mali jednotlivé osoby čo najväčšiu slobodu výberu. To si vyžaduje nielen poskytovanie rozmanitej ponuky, ale aj vytvorenie vhodných rámcových podmienok na činnosť väčšiny súkromných, neziskových a verejných poskytovateľov a podporu hospodárskej súťaže medzi týmito organizáciami s cieľom neustáleho zlepšovania ponuky. Aby táto súťaž nebola na úkor opatrovaných osôb, musí prebiehať v rámci stanovených noriem kvality, ktoré musia byť aj primerane kontrolované. Zodpovednosť za vymedzenie úloh, vytýčenie cieľov, ako aj za hodnotenie výsledkov nesú v prípade týchto sociálnych služieb všeobecného záujmu príslušné zákonodarné orgány. |
| --- | --- |

5.5

Pokiaľ ide o formu starostlivosti a voľbu poskytovateľa služieb, je potrebné sa snažiť o to, aby mali jednotlivé osoby čo najväčšiu slobodu výberu. To si vyžaduje nielen poskytovanie rozmanitej ponuky, ale aj vytvorenie vhodných rámcových podmienok na činnosť väčšiny súkromných, neziskových a verejných poskytovateľov a podporu hospodárskej súťaže medzi týmito organizáciami s cieľom neustáleho zlepšovania ponuky. Aby táto súťaž nebola na úkor opatrovaných osôb, musí prebiehať v rámci stanovených noriem kvality, ktoré musia byť aj primerane kontrolované. Zodpovednosť za vymedzenie úloh, vytýčenie cieľov, ako aj za hodnotenie výsledkov nesú v prípade týchto sociálnych služieb všeobecného záujmu príslušné zákonodarné orgány.

| 5.6 | Príslušné mechanizmy sociálnej ochrany v jednotlivých krajinách ovplyvňujú spôsob, akým sa starostlivosť využíva. Keď sa napríklad viac finančných prostriedkov vyčlení na opatrovateľské zariadenia než na domácu starostlivosť, bude v takýchto zariadeniach žiť viac ľudí. |
| --- | --- |

5.6

Príslušné mechanizmy sociálnej ochrany v jednotlivých krajinách ovplyvňujú spôsob, akým sa starostlivosť využíva. Keď sa napríklad viac finančných prostriedkov vyčlení na opatrovateľské zariadenia než na domácu starostlivosť, bude v takýchto zariadeniach žiť viac ľudí.

| 5.7 | V zásade je veľa dôvodov na to, aby sa uprednostnila domáca starostlivosť. Zodpovedá to želaniu mnohých ľudí, aby mohli aj v starobe a chorobe žiť doma. Domáca starostlivosť, ktorá využíva rodinných príslušníkov ako opatrovateľov, je menej nákladná, než ústavná starostlivosť. Nesmie to však viesť k tomu, že na rodinných príslušníkov – najmä ženy – bude vyvíjaný nátlak, aby túto záťaž niesli sami. |
| --- | --- |

5.7

V zásade je veľa dôvodov na to, aby sa uprednostnila domáca starostlivosť. Zodpovedá to želaniu mnohých ľudí, aby mohli aj v starobe a chorobe žiť doma. Domáca starostlivosť, ktorá využíva rodinných príslušníkov ako opatrovateľov, je menej nákladná, než ústavná starostlivosť. Nesmie to však viesť k tomu, že na rodinných príslušníkov – najmä ženy – bude vyvíjaný nátlak, aby túto záťaž niesli sami.

| 5.8 | Cieľom by malo byť, nájsť v každej individuálnej situácii – s ohľadom na záujmy všetkých zainteresovaných – čo najlepšiu formu starostlivosti. V niektorých prípadoch však nie je žiadna iná možnosť než umiestnenie v ústave. |
| --- | --- |

5.8

Cieľom by malo byť, nájsť v každej individuálnej situácii – s ohľadom na záujmy všetkých zainteresovaných – čo najlepšiu formu starostlivosti. V niektorých prípadoch však nie je žiadna iná možnosť než umiestnenie v ústave.

6.   Financovanie systémov starostlivosti

| 6.1 | Spôsob financovania systémov starostlivosti sa v súčasnosti medzi členskými štátmi a občas aj v rámci jedného štátu. Dôvod spočíva v tom, že dlhodobá starostlivosť je často rozdelená medzi rôzne verejné štruktúry a rozpočty, často je poskytovaná na miestnej úrovni, a v oblasti sociálneho zabezpečenia a daní ako aj súkromného poistenia existujú odlišné systémy. |
| --- | --- |

6.1

Spôsob financovania systémov starostlivosti sa v súčasnosti medzi členskými štátmi a občas aj v rámci jedného štátu. Dôvod spočíva v tom, že dlhodobá starostlivosť je často rozdelená medzi rôzne verejné štruktúry a rozpočty, často je poskytovaná na miestnej úrovni, a v oblasti sociálneho zabezpečenia a daní ako aj súkromného poistenia existujú odlišné systémy.

| 6.2 | Systémy financovania dlhodobej starostlivosti zostanú z dôvodu svojej závislosti od národných a regionálnych rámcových podmienok a politických stratégií aj v najbližšej budúcnosti rôznorodé. Keďže sú v mnohých krajinách v súčasnosti predmetom skúmania, je výmena skúseností, čo sa týka organizácie a spôsobu fungovania jednotlivých nástrojov financovania (napr. systémy poistenia, daňové stimuly) ako aj systémov dávok (napr. osobné rozpočty na starostlivosť, peňažné dávky, vecné dávky) užitočná a dôležitá. |
| --- | --- |

6.2

Systémy financovania dlhodobej starostlivosti zostanú z dôvodu svojej závislosti od národných a regionálnych rámcových podmienok a politických stratégií aj v najbližšej budúcnosti rôznorodé. Keďže sú v mnohých krajinách v súčasnosti predmetom skúmania, je výmena skúseností, čo sa týka organizácie a spôsobu fungovania jednotlivých nástrojov financovania (napr. systémy poistenia, daňové stimuly) ako aj systémov dávok (napr. osobné rozpočty na starostlivosť, peňažné dávky, vecné dávky) užitočná a dôležitá.

| 6.3 | Kľúčovou otázkou pri dlhodobom financovaní starostlivosti je azda to, ako sa dá zabrániť ďalšiemu nárastu nákladov v tejto oblasti. Do úvahy prichádzajú tieto opatrenia a stratégie:






  — | udržanie a posilnenie starostlivosti v rodine, predovšetkým pomocou stimulačných mechanizmov a ponukou výpomoci (napr. krátkodobá starostlivosť, starostlivosť počas dovolenky, zariadenia celodennej opatrovateľskej služby), |
| --- | --- | --- |

6.3

Kľúčovou otázkou pri dlhodobom financovaní starostlivosti je azda to, ako sa dá zabrániť ďalšiemu nárastu nákladov v tejto oblasti. Do úvahy prichádzajú tieto opatrenia a stratégie:

—

udržanie a posilnenie starostlivosti v rodine, predovšetkým pomocou stimulačných mechanizmov a ponukou výpomoci (napr. krátkodobá starostlivosť, starostlivosť počas dovolenky, zariadenia celodennej opatrovateľskej služby),

| — | neustály rozvoj a zlepšovanie opatrovateľských služieb aj so zreteľom na ich možnosti, cenu, kvalitu a účinnosť, |
| --- | --- |

—

neustály rozvoj a zlepšovanie opatrovateľských služieb aj so zreteľom na ich možnosti, cenu, kvalitu a účinnosť,

| — | vytvorenie konkurenčných štruktúr (tam, kde je to možné a vhodné), s cieľom prostredníctvom konkurencie podnietiť uvedomovanie si nákladov a rozvoj tejto oblasti, |
| --- | --- |

—

vytvorenie konkurenčných štruktúr (tam, kde je to možné a vhodné), s cieľom prostredníctvom konkurencie podnietiť uvedomovanie si nákladov a rozvoj tejto oblasti,

| — | uplatňovanie komplexnej stratégie v oblasti starostlivosti. Táto stratégia by mala siahať od preventívnej zdravotnej starostlivosti a predchádzania možným zraneniam (predchádzanie pádom v domácnosti) cez súkromné finančné zabezpečenie, až po vytváranie nových sociálnych sietí v starobe, ktoré môžu poskytovať pomoc a posilnenie schopnosti vykonávať každodenné činnosti (napr. v súvislosti s vedením domácnosti), |
| --- | --- |

—

uplatňovanie komplexnej stratégie v oblasti starostlivosti. Táto stratégia by mala siahať od preventívnej zdravotnej starostlivosti a predchádzania možným zraneniam (predchádzanie pádom v domácnosti) cez súkromné finančné zabezpečenie, až po vytváranie nových sociálnych sietí v starobe, ktoré môžu poskytovať pomoc a posilnenie schopnosti vykonávať každodenné činnosti (napr. v súvislosti s vedením domácnosti),

| — | intenzívnejšie zapojenie dobrovoľníkov do opatrovateľských služieb (napr. susedská pomoc, vykonávanie návštev, sprevádzanie, pomoc pri opatere, práca v hospici) v zmysle medzigeneračných úvah aj z radov žiakov a mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

intenzívnejšie zapojenie dobrovoľníkov do opatrovateľských služieb (napr. susedská pomoc, vykonávanie návštev, sprevádzanie, pomoc pri opatere, práca v hospici) v zmysle medzigeneračných úvah aj z radov žiakov a mladých ľudí,

| — | zvýšené využívanie technických pomôcok v oblasti starostlivosti a využívanie informačných a komunikačných technológií (napr. smart housing, opatera na diaľku, možnosť pre starých ľudí osvojiť si elektronickú komunikáciu). |
| --- | --- |

—

zvýšené využívanie technických pomôcok v oblasti starostlivosti a využívanie informačných a komunikačných technológií (napr. smart housing, opatera na diaľku, možnosť pre starých ľudí osvojiť si elektronickú komunikáciu).

7.   Kvalita v dlhodobej starostlivosti

| 7.1 | Aj ten, kto potrebuje pomoc, si zaslúži kvalitné služby. V tomto zmysle si dala Európska únia za cieľ zabezpečiť prístup k veľmi kvalitnej a udržateľnej starostlivosti (9). |
| --- | --- |

7.1

Aj ten, kto potrebuje pomoc, si zaslúži kvalitné služby. V tomto zmysle si dala Európska únia za cieľ zabezpečiť prístup k veľmi kvalitnej a udržateľnej starostlivosti (9).

| 7.2 | Podľa správ jednotlivých členských štátov existujú v súčasnosti veľké rozdiely v normách kvality v oblasti starostlivosti, právnej záväznosti týchto noriem alebo v otázke, či tieto normy majú platiť v celoštátnom alebo regionálnom meradle. Väčšina členských štátov uviedla, že existuje príliš málo takýchto noriem a predpisy sú nedostatočné. |
| --- | --- |

7.2

Podľa správ jednotlivých členských štátov existujú v súčasnosti veľké rozdiely v normách kvality v oblasti starostlivosti, právnej záväznosti týchto noriem alebo v otázke, či tieto normy majú platiť v celoštátnom alebo regionálnom meradle. Väčšina členských štátov uviedla, že existuje príliš málo takýchto noriem a predpisy sú nedostatočné.

| 7.3 | Podobne ako v oblasti financovania, aj tu zostanú národné a regionálne predpisy v platnosti. Práve v tejto oblasti by však výmena skúseností v rámci celej EÚ mohla poskytnúť jednotlivým štátom cenné podnety a referenčné hodnoty pre národné a regionálne právne predpisy. EHSV preto navrhuje vypracovať v rámci spoločného projektu EÚ kritériá kvality dlhodobej starostlivosti, ktoré by mohli jednotlivým štátom pri vytváraní vlastných noriem poslúžiť ako vodidlo a zohľadňovali by rastúcu mobilitu ľudí odkázaných na opateru a opatrovateľov. |
| --- | --- |

7.3

Podobne ako v oblasti financovania, aj tu zostanú národné a regionálne predpisy v platnosti. Práve v tejto oblasti by však výmena skúseností v rámci celej EÚ mohla poskytnúť jednotlivým štátom cenné podnety a referenčné hodnoty pre národné a regionálne právne predpisy. EHSV preto navrhuje vypracovať v rámci spoločného projektu EÚ kritériá kvality dlhodobej starostlivosti, ktoré by mohli jednotlivým štátom pri vytváraní vlastných noriem poslúžiť ako vodidlo a zohľadňovali by rastúcu mobilitu ľudí odkázaných na opateru a opatrovateľov.

8.   Trh práce v oblasti dlhodobej starostlivosti

| 8.1 | Sektor zdravotnej a dlhodobej starostlivosti má značný percentuálny podiel na celkovej zamestnanosti v Európskej únii (9,7 % celkovej zamestnanosti v EÚ v roku 2001) v rokoch 1997 až 2002 vytvoril v EÚ-15 1,7 milióna nových pracovných miest. V oblasti starostlivosti existuje značný európsky trh práce – sčasti legálny, v niektorých oblastiach tiež ako čierny trh. |
| --- | --- |

8.1

Sektor zdravotnej a dlhodobej starostlivosti má značný percentuálny podiel na celkovej zamestnanosti v Európskej únii (9,7 % celkovej zamestnanosti v EÚ v roku 2001) v rokoch 1997 až 2002 vytvoril v EÚ-15 1,7 milióna nových pracovných miest. V oblasti starostlivosti existuje značný európsky trh práce – sčasti legálny, v niektorých oblastiach tiež ako čierny trh.

| 8.2 | Oblasť starostlivosti ponúka príležitosti na trhu práce aj skupinám, ktoré majú často na trhu práce problémy (napr. osoby, ktoré sa vracajú na trh práce, prisťahovalci). EHSV odporúča, aby bola táto okolnosť zohľadnená tak v príslušných národných programoch podpory trhu práce, ako aj v európskych programoch zamestnanosti (rekvalifikácia, kvalifikácia). |
| --- | --- |

8.2

Oblasť starostlivosti ponúka príležitosti na trhu práce aj skupinám, ktoré majú často na trhu práce problémy (napr. osoby, ktoré sa vracajú na trh práce, prisťahovalci). EHSV odporúča, aby bola táto okolnosť zohľadnená tak v príslušných národných programoch podpory trhu práce, ako aj v európskych programoch zamestnanosti (rekvalifikácia, kvalifikácia).

| 8.3 | Individuálne služby v domácnostiach predstavujú rastúci trh. V spoločnosti založenej na deľbe práce mnohokrát umožňujú uskutočňovanie slobodnej voľby, pokiaľ ide o výkon povolania a niektorým ľuďom môžu pomôcť zosúladiť rodinný a pracovný život. Zamestnávanie v domácnosti je forma práce, ktorá sa nachádza mimo klasického vzťahu zamestnávateľa a zamestnanca. V tejto oblasti je potrebné odstrániť nelegálnu prácu a vytvoriť primerané rámcové podmienky pre legálne právne vzťahy. |
| --- | --- |

8.3

Individuálne služby v domácnostiach predstavujú rastúci trh. V spoločnosti založenej na deľbe práce mnohokrát umožňujú uskutočňovanie slobodnej voľby, pokiaľ ide o výkon povolania a niektorým ľuďom môžu pomôcť zosúladiť rodinný a pracovný život. Zamestnávanie v domácnosti je forma práce, ktorá sa nachádza mimo klasického vzťahu zamestnávateľa a zamestnanca. V tejto oblasti je potrebné odstrániť nelegálnu prácu a vytvoriť primerané rámcové podmienky pre legálne právne vzťahy.

| 8.4 | EHSV odporúča využívať Európsky sociálny fond na financovanie opatrení odbornej prípravy s cieľom dlhodobo zvýšiť kvalitu pracovných miest v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, predchádzať predčasnému odchodu z pracovného života a zlepšiť kvalitu, flexibilitu a tým efektívnosť siete poskytovateľov. Do tohto úsilia v oblasti vzdelávania by mali byť zapojení aj dobrovoľníci. |
| --- | --- |

8.4

EHSV odporúča využívať Európsky sociálny fond na financovanie opatrení odbornej prípravy s cieľom dlhodobo zvýšiť kvalitu pracovných miest v oblasti zdravotnej a dlhodobej starostlivosti, predchádzať predčasnému odchodu z pracovného života a zlepšiť kvalitu, flexibilitu a tým efektívnosť siete poskytovateľov. Do tohto úsilia v oblasti vzdelávania by mali byť zapojení aj dobrovoľníci.

| 8.5 | V záujme európskeho trhu práce je potrebné sa snažiť o čo najrýchlejšie, nebyrokratické vzájomné uznávanie príslušnej kvalifikácie. |
| --- | --- |

8.5

V záujme európskeho trhu práce je potrebné sa snažiť o čo najrýchlejšie, nebyrokratické vzájomné uznávanie príslušnej kvalifikácie.

| 8.6 | Poskytovanie zdravotníckej a inej starostlivosti a opatrovanie je fyzicky a psychicky náročná práca, preto musí dôležitú úlohu zohrávať aj oddych opatrovateľov a podpora, nielen preto, aby bola zaručená kvalita opatery, ale tiež aby personál zotrval v pracovnom živote. Nebezpečenstvo preťaženia je v tejto oblasti veľmi vysoké. Starostlivosť a opatrovanie je vysiľujúca práca, ktorá si vyžaduje optimálne pracovné podmienky, spravodlivú odmenu a spoločenské uznanie. |
| --- | --- |

8.6

Poskytovanie zdravotníckej a inej starostlivosti a opatrovanie je fyzicky a psychicky náročná práca, preto musí dôležitú úlohu zohrávať aj oddych opatrovateľov a podpora, nielen preto, aby bola zaručená kvalita opatery, ale tiež aby personál zotrval v pracovnom živote. Nebezpečenstvo preťaženia je v tejto oblasti veľmi vysoké. Starostlivosť a opatrovanie je vysiľujúca práca, ktorá si vyžaduje optimálne pracovné podmienky, spravodlivú odmenu a spoločenské uznanie.

| 8.7 | Starostlivosť a opatrovanie je prevažne ženská práca, a preto musí byť zahrnutá do príslušných opatrení EÚ na podporu žien a rovnosti pohlaví. |
| --- | --- |

8.7

Starostlivosť a opatrovanie je prevažne ženská práca, a preto musí byť zahrnutá do príslušných opatrení EÚ na podporu žien a rovnosti pohlaví.

9.   Zosúladenie opatery, pracovného a rodinného života

| 9.1 | V stanovisku „Rodina a demografické zmeny“
   (10) EHSV obšírne poukázal na demografické zmeny v Európskej únii a ich dôsledky pre rodiny. Demografický vývoj povedie k tomu, že v budúcnosti sa viac ľudí bude musieť okrem svojho zamestnania starať o opatrovanie starších rodinných príslušníkov. Rozvoj služieb v oblasti starostlivosti je preto potrebné vnímať aj z hľadiska odbremenenia rodinných príslušníkov, ktorí sa starajú o svojich blízkych a možnosti zabezpečiť lepšie zosúladenie ich pracovného života a opatrovateľských povinností. |
| --- | --- |

9.1

V stanovisku „Rodina a demografické zmeny“
   (10) EHSV obšírne poukázal na demografické zmeny v Európskej únii a ich dôsledky pre rodiny. Demografický vývoj povedie k tomu, že v budúcnosti sa viac ľudí bude musieť okrem svojho zamestnania starať o opatrovanie starších rodinných príslušníkov. Rozvoj služieb v oblasti starostlivosti je preto potrebné vnímať aj z hľadiska odbremenenia rodinných príslušníkov, ktorí sa starajú o svojich blízkych a možnosti zabezpečiť lepšie zosúladenie ich pracovného života a opatrovateľských povinností.

| 9.2 | Úlohou sociálnych partnerov tu môže byť podporovať výmenu osvedčených odľahčujúcich opatrení pre zamestnaných rodinných príslušníkov, ktorí sa starajú o svojich blízkych (11). |
| --- | --- |

9.2

Úlohou sociálnych partnerov tu môže byť podporovať výmenu osvedčených odľahčujúcich opatrení pre zamestnaných rodinných príslušníkov, ktorí sa starajú o svojich blízkych (11).

10.   Práca v hospici a dôstojné umieranie

| 10.1 | Úvahám o konci života by sa v diskusii o starnúcej spoločnosti nemalo vyhýbať. V súlade so zásadami OSN o starších ľuďoch by mali mať všetci ľudia právo na čo najdôstojnejšie umieranie, ktoré je v súlade s príslušnými kultúrnymi systémami hodnôt. |
| --- | --- |

10.1

Úvahám o konci života by sa v diskusii o starnúcej spoločnosti nemalo vyhýbať. V súlade so zásadami OSN o starších ľuďoch by mali mať všetci ľudia právo na čo najdôstojnejšie umieranie, ktoré je v súlade s príslušnými kultúrnymi systémami hodnôt.

| 10.2 | EHSV sa touto problematikou zaoberal vo svojom stanovisku na tému Práca v hospici ako príklad dobrovoľnej činnosti v Európe
   (12). Odkazuje sa tu na návrhy, ktoré v ňom boli k tejto tematike napísané (13). |
| --- | --- |

10.2

EHSV sa touto problematikou zaoberal vo svojom stanovisku na tému Práca v hospici ako príklad dobrovoľnej činnosti v Európe
   (12). Odkazuje sa tu na návrhy, ktoré v ňom boli k tejto tematike napísané (13).

11.   Násilie pri opatrovaní

| 11.1 | EHSV sa len nedávno zaoberal v stanovisku (14) na tému „Zlé zaobchádzanie so starými ľuďmi“ problematikou násilia v súvislosti s domácou a ústavnou starostlivosťou a vypracoval rôzne podnety, na ktoré by sa tu malo tiež poukázať. |
| --- | --- |

11.1

EHSV sa len nedávno zaoberal v stanovisku (14) na tému „Zlé zaobchádzanie so starými ľuďmi“ problematikou násilia v súvislosti s domácou a ústavnou starostlivosťou a vypracoval rôzne podnety, na ktoré by sa tu malo tiež poukázať.

12.   Výmena skúseností prostredníctvom otvorenej koordinácie, výskumné projekty a ďalšie činnosti

| 12.1 | Vzhľadom na skutočnosť, že politika Spoločenstva v oblasti dlhodobej starostlivosti právne nie je možná, EHSV zdôrazňuje, že „otvorená metóda koordinácie“ predstavuje mimoriadne dôležitý prostriedok na podporu cieľov modernizácie a rozvoja vysoko kvalitnej, všeobecne dostupnej a trvalo udržateľnej dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

12.1

Vzhľadom na skutočnosť, že politika Spoločenstva v oblasti dlhodobej starostlivosti právne nie je možná, EHSV zdôrazňuje, že „otvorená metóda koordinácie“ predstavuje mimoriadne dôležitý prostriedok na podporu cieľov modernizácie a rozvoja vysoko kvalitnej, všeobecne dostupnej a trvalo udržateľnej dlhodobej starostlivosti.

| 12.2 | EHSV už v jednom z predchádzajúcich stanovísk (15) uviedol, na ktoré témy by sa pri analýze a výmene skúseností malo zamerať. |
| --- | --- |

12.2

EHSV už v jednom z predchádzajúcich stanovísk (15) uviedol, na ktoré témy by sa pri analýze a výmene skúseností malo zamerať.

| 12.3 | EHSV vo svojom stanovisku na tému „Potreba výskumu v rámci demografických zmien – kvalita života v starobe a potreba technológií“ (16) identifikoval rozsiahlu potrebu výskumu v oblasti prevencie a možností liečby, kvalifikácie v opatrovateľstve, ponuke opatrovateľských služieb, technických riešení a podpory rodinných príslušníkov. Spomenuté otázky výskumu sú rovnako aktuálne, ako vyslovená požiadavka rozvoja celoeurópskych koordinovaných definícií pre oblasť starostlivosti. |
| --- | --- |

12.3

EHSV vo svojom stanovisku na tému „Potreba výskumu v rámci demografických zmien – kvalita života v starobe a potreba technológií“ (16) identifikoval rozsiahlu potrebu výskumu v oblasti prevencie a možností liečby, kvalifikácie v opatrovateľstve, ponuke opatrovateľských služieb, technických riešení a podpory rodinných príslušníkov. Spomenuté otázky výskumu sú rovnako aktuálne, ako vyslovená požiadavka rozvoja celoeurópskych koordinovaných definícií pre oblasť starostlivosti.

| 12.4 | Okrem toho je potrebné organizovať workshopy, konferencie a podobne, s cieľom podporiť európsku výmenu skúseností a rozvoj stratégií postupov. |
| --- | --- |

12.4

Okrem toho je potrebné organizovať workshopy, konferencie a podobne, s cieľom podporiť európsku výmenu skúseností a rozvoj stratégií postupov.

| 12.5 | Malo by sa tiež nabádať ku spolupráci s medzinárodnými organizáciami, ako sú OECD a WHO. |
| --- | --- |

12.5

Malo by sa tiež nabádať ku spolupráci s medzinárodnými organizáciami, ako sú OECD a WHO.

13.   Európske právo

| 13.1 | Hoci sa na dlhodobú starostlivosť európske právne predpisy priamo neuplatňujú, majú na túto oblasť rozhodujúci vplyv prostredníctvom iných oblastí práva. Dôsledky smernice o službách na vnútornom trhu a konkrétne pre sociálne služby všeobecného záujmu sú neisté, avšak na druhej strane súd v Luxembursku chápe slobodu poskytovania služieb (17) v striktnom slova zmysle. Poskytovatelia zdravotníckych a opatrovateľských služieb, zamestnanci v týchto službách a osoby, ktorým sa poskytuje dlhodobá starostlivosť sa môžu ocitnúť v situácii, ktorá je z právneho hľadiska neistá, hoci potreba takéhoto typu starostlivosti bude vo všetkých štátoch EÚ čoraz väčšia. Ponuka ako aj ceny sa budú v jednotlivých členských krajinách značne odlišovať a preto hrozí, že minimálne v pohraničných oblastiach vzrastie cestovný ruch zameraný na zdravotnícku starostlivosť, ktorý už existuje a spôsobuje tamojším miestnym orgánom veľké ťažkosti. Pri vypracovaní týchto oblastí práva by sa teda mal brať do úvahy ich vplyv na dlhodobú starostlivosť. |
| --- | --- |

13.1

Hoci sa na dlhodobú starostlivosť európske právne predpisy priamo neuplatňujú, majú na túto oblasť rozhodujúci vplyv prostredníctvom iných oblastí práva. Dôsledky smernice o službách na vnútornom trhu a konkrétne pre sociálne služby všeobecného záujmu sú neisté, avšak na druhej strane súd v Luxembursku chápe slobodu poskytovania služieb (17) v striktnom slova zmysle. Poskytovatelia zdravotníckych a opatrovateľských služieb, zamestnanci v týchto službách a osoby, ktorým sa poskytuje dlhodobá starostlivosť sa môžu ocitnúť v situácii, ktorá je z právneho hľadiska neistá, hoci potreba takéhoto typu starostlivosti bude vo všetkých štátoch EÚ čoraz väčšia. Ponuka ako aj ceny sa budú v jednotlivých členských krajinách značne odlišovať a preto hrozí, že minimálne v pohraničných oblastiach vzrastie cestovný ruch zameraný na zdravotnícku starostlivosť, ktorý už existuje a spôsobuje tamojším miestnym orgánom veľké ťažkosti. Pri vypracovaní týchto oblastí práva by sa teda mal brať do úvahy ich vplyv na dlhodobú starostlivosť.

| 13.2 | Oblasť starostlivosti sa nachádza v napätom vzťahu medzi hospodárskou súťažou a zárukou dostupnosti starostlivosti. V diskusii o cezhraničnom poskytovaní služieb, pracovnom práve, službách zaisťujúcich existenčné minimum a o službách verejného záujmu preto musí byť starostlivosť zodpovedajúcim spôsobom zohľadnená. |
| --- | --- |

13.2

Oblasť starostlivosti sa nachádza v napätom vzťahu medzi hospodárskou súťažou a zárukou dostupnosti starostlivosti. V diskusii o cezhraničnom poskytovaní služieb, pracovnom práve, službách zaisťujúcich existenčné minimum a o službách verejného záujmu preto musí byť starostlivosť zodpovedajúcim spôsobom zohľadnená.

V Bruseli 13. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri k tomu aj spoločnú správu Komisie a Rady o podpore národných stratégií pre budúcnosť zdravotnej starostlivosti a starostlivosti o staršie osoby, CS 7166/03, marec 2003.

1

(2)  Pozri: stanovisko EHSV z 13. decembra 2007 na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podporovať solidaritu medzi generáciami“, spravodajca: pán JAHIER (CESE 1711/2007 – SOC/277).

2

(3)  Stanovisko EHSV zo 14. februára 2008„Nezávislé hodnotenie služieb všeobecného záujmu“ (spravodajca: pán Hencks – TEN/289).

3

(4)  V súvislosti s dobrovoľnou činnosťou pozri tiež stanovisko EHSV z 13. decembra 2006„Dobrovoľná činnosť, jej úloha v európskej spoločnosti a jej vplyv“, spravodajkyňa: pani Koller (Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006).

4

(5)  Napr. Rada Európskej únie, Spoločná správa o sociálnej ochrane a sociálnom začlenení na rok 2007, konferencia o dlhodobej starostlivosti s transatlantickou výmenou názorov a skúseností, Brusel 2006, konferencia „Dlhodobá starostlivosť o staršie osoby“, 2005 atď.

5

Dlhodobá starostlivosť o staršie osoby“

(6)  Pozri tiež: Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o modernizácii sociálnej ochrany pre rozvoj vysoko kvalitnej, dostupnej a trvalo udržateľnej zdravotníckej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti: podpora národných stratégií pomocou otvorenej metódy koordinácie z 20. apríla 2004, KOM(2004) 304 a stanovisko EHSV na túto tému z 28. októbra 2004, spravodajca: pán BRAGHIN (Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005).

6

(7)  Oznámenie Komisie, Zelená kniha „Ako čeliť demografickým zmenám, nová solidarita medzi generáciami“, 16. marca 2005, KOM(2005) 94.

7

(8)  Pozri: stanovisko EHSV zo 14. marca 2007 na tému „Rodina a demografické zmeny“, spravodajca pán BUFFETAUT (Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007).

8

(9)  Pozri: Akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia 2008 – 2013.

9

(10)  Pozri: prieskumné stanovisko EHSV zo 14. marca 2007 na tému „Rodina a demografické zmeny“, spravodajca pán BUFFETAUT, (Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007).

10

(11)  Pozri: prieskumné stanovisko EHSV z 11. júla 2007 na tému „Úloha sociálnych partnerov pri zosúlaďovaní pracovného, rodinného a súkromného života“, spravodajca pán CLEVER, (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

11

(12)  Pozri stanovisko z vlastnej iniciatívy EHSV na tému Práca v hospici ako príklad dobrovoľnej činnosti v Európe [neoficiálny preklad] z 20. marca 2002, spravodajkyňa: pani EULENBURG (Ú. v. ES C 125, 27.5.2002).

12

Práca v hospici ako príklad dobrovoľnej činnosti v Európe [neoficiálny preklad]

(13)  Pozri: Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu Odpoveď Európy na starnutie svetovej populácie: Hospodársky a sociálny pokrok v starnúcom svete. Príspevok Európskej komisie k 2. svetovej konferencii o starnutí z 18. marca 2002, KOM(2002) 143 v konečnom znení.

13

(14)  Pozri prieskumné stanovisko EHSV z 24. októbra 2007 na tému „Zlé zaobchádzanie so starými ľuďmi“, spravodajkyňa: pani HEINISCH (SOC/279 – Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008).

14

Zlé zaobchádzanie so starými ľuďmi“,

(15)  Tamtiež 3.

15

(16)  Pozri stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy z 15. septembra 2004 na tému „K 7. rámcovému programu pre výskum: potreba výskumu v rámci demografických zmien – kvalita života v starobe a potreba technológií“, spravodajkyňa: pani Heinisch (Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005).

16

(17)  Rozhodnutie Súdneho dvora Európskeho spoločenstva v prípade C-341/05 z 18. 12. 2007 (Laval un Partneri Ltd proti Svenska Byggnadsarbetareförbundet et alii).

17

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/110

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/40/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) (18. individuálna smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)“

KOM(2007) 669 v konečnom znení – 2007/0230 (COD)

(2008/C 204/22)

Rada sa 21. novembra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/40/ES o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) (18. individuálna smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS)“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 21. februára 2008. Spravodajcom bol pán PATER.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca 2008) prijal 66 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 11 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | EHSV sa domnieva, že problematika ochrany zdravia pracovníkov pred priamymi a nepriamymi negatívnymi účinkami elektromagnetických polí by sa mala urýchlene upraviť prostredníctvom európskej smernice. Prihliadajúc na argumenty predostreté Komisiou a na úvahy obsiahnuté v tomto stanovisku však výbor pozitívne hodnotí návrh Komisie. |
| --- | --- |

1.1

EHSV sa domnieva, že problematika ochrany zdravia pracovníkov pred priamymi a nepriamymi negatívnymi účinkami elektromagnetických polí by sa mala urýchlene upraviť prostredníctvom európskej smernice. Prihliadajúc na argumenty predostreté Komisiou a na úvahy obsiahnuté v tomto stanovisku však výbor pozitívne hodnotí návrh Komisie.

| 1.2 | Odloženie transpozície smernice 2004/40/ES samo o sebe nevyrieši problémy spojené so zavádzaním jej požiadaviek do praxe. EHSV je preto rovnako ako Komisia presvedčený, že je potrebné bezodkladne pristúpiť k upraveniu tejto smernice v záujme jej vylepšenia. |
| --- | --- |

1.2

Odloženie transpozície smernice 2004/40/ES samo o sebe nevyrieši problémy spojené so zavádzaním jej požiadaviek do praxe. EHSV je preto rovnako ako Komisia presvedčený, že je potrebné bezodkladne pristúpiť k upraveniu tejto smernice v záujme jej vylepšenia.

| 1.3 | EHSV zdôrazňuje, že ak sa dátum nadobudnutia účinnosti súčasnej smernice posunie o štyri roky a zároveň sa bude zdôrazňovať potreba upravenia jej obsahu počas tohto obdobia, pracovníkom a zamestnávateľom sa vyšle nejednoznačný signál o legislatívnych zámeroch Komisie. Vzhľadom na danú situáciu výbor očakáva, že Komisia urýchlene prijme opatrenia zamerané na obmedzenie negatívnych dôsledkov neistoty v rámci práva EÚ. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zdôrazňuje, že ak sa dátum nadobudnutia účinnosti súčasnej smernice posunie o štyri roky a zároveň sa bude zdôrazňovať potreba upravenia jej obsahu počas tohto obdobia, pracovníkom a zamestnávateľom sa vyšle nejednoznačný signál o legislatívnych zámeroch Komisie. Vzhľadom na danú situáciu výbor očakáva, že Komisia urýchlene prijme opatrenia zamerané na obmedzenie negatívnych dôsledkov neistoty v rámci práva EÚ.

| 1.4 | Výbor odporúča Komisii, aby pri svojich ďalších prácach zohľadnila konkrétne pripomienky a návrhy obsiahnuté v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.4

Výbor odporúča Komisii, aby pri svojich ďalších prácach zohľadnila konkrétne pripomienky a návrhy obsiahnuté v tomto stanovisku.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1 | Cieľom návrhu Komisie je odložiť lehotu na transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/40/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) na 30. apríla 2012. |
| --- | --- |

2.1

Cieľom návrhu Komisie je odložiť lehotu na transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/40/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel (elektromagnetické polia) na 30. apríla 2012.

| 2.2 | Komisia svoj návrh odôvodňuje predovšetkým obavami, že medzné hodnoty vystavenia pracovníkov stanovené v spomínanej smernici zabrzdia rozvoj lekárskej diagnostiky využívajúcej magnetickú rezonanciu (MRI). Zároveň by chcela získať dodatočný čas na podrobné hodnotenie vplyvu smernice na bezpečnosť iných kategórií pracovníkov a na rozvoj ďalších sektorov hospodárstva, v ktorých sa využívajú elektromagnetické polia. |
| --- | --- |

2.2

Komisia svoj návrh odôvodňuje predovšetkým obavami, že medzné hodnoty vystavenia pracovníkov stanovené v spomínanej smernici zabrzdia rozvoj lekárskej diagnostiky využívajúcej magnetickú rezonanciu (MRI). Zároveň by chcela získať dodatočný čas na podrobné hodnotenie vplyvu smernice na bezpečnosť iných kategórií pracovníkov a na rozvoj ďalších sektorov hospodárstva, v ktorých sa využívajú elektromagnetické polia.

| 2.3 | Komisia zároveň ohlasuje, že vypracuje návrhy na úpravu smernice 2004/40/ES vzhľadom na nové výsledky vedeckých štúdií, ktoré by mali byť publikované v roku 2008 a 2009 (vrátane odporúčaní ICNIRP (1) a WHO (2)) a ktoré by mohli podľa nej uvádzať iné medzné hodnoty ako hodnoty stanovené v smernici. |
| --- | --- |

2.3

Komisia zároveň ohlasuje, že vypracuje návrhy na úpravu smernice 2004/40/ES vzhľadom na nové výsledky vedeckých štúdií, ktoré by mali byť publikované v roku 2008 a 2009 (vrátane odporúčaní ICNIRP (1) a WHO (2)) a ktoré by mohli podľa nej uvádzať iné medzné hodnoty ako hodnoty stanovené v smernici.

| 2.4 | Európski sociálni partneri sa k predkladanému návrhu Komisie nevyjadrili. |
| --- | --- |

2.4

Európski sociálni partneri sa k predkladanému návrhu Komisie nevyjadrili.

| 2.5 | Smernica 2004/40/ES, ktorá je predmetom návrhu Komisie, je osemnástou individuálnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 rámcovej smernice 89/391/EHS a zameriava sa na ochranu všetkých kategórií pracovníkov pred rizikami vyplývajúcimi z vystavenia elektromagnetickým poliam pri práci (3). Komisia nepožiadala EHSV o vypracovanie stanoviska k návrhu tejto smernice (4), pretože považovala za postačujúce stanovisko výboru z roku 1993 (5) týkajúce sa návrhu smernice o štyroch fyzikálnych činidlách vyskytujúcich sa na pracovisku. |
| --- | --- |

2.5

Smernica 2004/40/ES, ktorá je predmetom návrhu Komisie, je osemnástou individuálnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 rámcovej smernice 89/391/EHS a zameriava sa na ochranu všetkých kategórií pracovníkov pred rizikami vyplývajúcimi z vystavenia elektromagnetickým poliam pri práci (3). Komisia nepožiadala EHSV o vypracovanie stanoviska k návrhu tejto smernice (4), pretože považovala za postačujúce stanovisko výboru z roku 1993 (5) týkajúce sa návrhu smernice o štyroch fyzikálnych činidlách vyskytujúcich sa na pracovisku.

| 2.6 | Vo všeobecnosti sa spôsoby ochrany pred nadmerným vystavením elektromagnetickým poliam uplatňované v jednotlivých členských štátoch navzájom značne líšia. Sedem krajín už Komisii oznámilo, že transponovalo smernicu do svojho právneho poriadku (Rakúsko, Česká republika, Slovensko, Litva, Lotyšsko, Estónsko a Taliansko) (6), zatiaľ čo iné štáty (napr. Švédsko, Fínsko, Poľsko, Bulharsko, Rumunsko, Veľká Británia, Francúzsko) naďalej uplatňujú rôzne staršie predpisy a niektoré štáty dokonca nedisponujú žiadnymi špecifickými predpismi pre túto oblasť (7). |
| --- | --- |

2.6

Vo všeobecnosti sa spôsoby ochrany pred nadmerným vystavením elektromagnetickým poliam uplatňované v jednotlivých členských štátoch navzájom značne líšia. Sedem krajín už Komisii oznámilo, že transponovalo smernicu do svojho právneho poriadku (Rakúsko, Česká republika, Slovensko, Litva, Lotyšsko, Estónsko a Taliansko) (6), zatiaľ čo iné štáty (napr. Švédsko, Fínsko, Poľsko, Bulharsko, Rumunsko, Veľká Británia, Francúzsko) naďalej uplatňujú rôzne staršie predpisy a niektoré štáty dokonca nedisponujú žiadnymi špecifickými predpismi pre túto oblasť (7).

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Vzhľadom na požiadavky uvedené v rámcovej smernici 89/391/EHS a na mnohé dostupné vedecké údaje niet pochýb o tom, že v záujme primeranej ochrany pred priamymi a nepriamymi negatívnymi účinkami elektromagnetických polí na zdravie pracovníkov (s osobitným prihliadnutím na potenciálne budúce matky) a na ich schopnosť riadne vykonávať svoju pracovnú činnosť je potrebné čo najskôr upraviť túto problematiku príslušnými požiadavkami európskej smernice. |
| --- | --- |

3.1

Vzhľadom na požiadavky uvedené v rámcovej smernici 89/391/EHS a na mnohé dostupné vedecké údaje niet pochýb o tom, že v záujme primeranej ochrany pred priamymi a nepriamymi negatívnymi účinkami elektromagnetických polí na zdravie pracovníkov (s osobitným prihliadnutím na potenciálne budúce matky) a na ich schopnosť riadne vykonávať svoju pracovnú činnosť je potrebné čo najskôr upraviť túto problematiku príslušnými požiadavkami európskej smernice.

| 3.2 | Prihliadajúc na argumenty predostreté Komisiou a na úvahy obsiahnuté v tomto stanovisku však výbor pozitívne hodnotí návrh Komisie. |
| --- | --- |

3.2

Prihliadajúc na argumenty predostreté Komisiou a na úvahy obsiahnuté v tomto stanovisku však výbor pozitívne hodnotí návrh Komisie.

| 3.3 | EHSV je rovnako ako Komisia presvedčený, že je potrebné bezodkladne pristúpiť k upraveniu tejto smernice v záujme jej vylepšenia, aby sa zabezpečilo praktické vykonávanie jej ustanovení. EHSV sa domnieva, že požiadavky upravenej smernice by mali odzrkadľovať dôslednejší prístup k ochrane pred rizikami vyplývajúcimi z vystavenia elektromagnetickým poliam a zohľadniť konkrétne pripomienky prednesené v ďalšej časti stanoviska. |
| --- | --- |

3.3

EHSV je rovnako ako Komisia presvedčený, že je potrebné bezodkladne pristúpiť k upraveniu tejto smernice v záujme jej vylepšenia, aby sa zabezpečilo praktické vykonávanie jej ustanovení. EHSV sa domnieva, že požiadavky upravenej smernice by mali odzrkadľovať dôslednejší prístup k ochrane pred rizikami vyplývajúcimi z vystavenia elektromagnetickým poliam a zohľadniť konkrétne pripomienky prednesené v ďalšej časti stanoviska.

| 3.4 | Výbor s poľutovaním konštatuje, že Európska komisia po prvýkrát v histórii výrazne odďaľuje implementáciu ustanovení záväznej smernice o minimálnych bezpečnostných požiadavkách pracovníkov týkajúcich sa pracovného rizika. |
| --- | --- |

3.4

Výbor s poľutovaním konštatuje, že Európska komisia po prvýkrát v histórii výrazne odďaľuje implementáciu ustanovení záväznej smernice o minimálnych bezpečnostných požiadavkách pracovníkov týkajúcich sa pracovného rizika.

| 3.5 | Vzhľadom na vyhlásenie Komisie o potrebe úpravy smernice po obsahovej stránke a na vyzvanie členských štátov, aby zastavili transpozíciu požiadaviek smernice 2004/40/ES (8), ide v podstate o stiahnutie požiadaviek smernice 2004/40/ES v jej súčasnom znení. Z formálneho hľadiska sa však len odloží dátum nadobudnutia účinnosti smernice. Takáto situácia spôsobí nezrovnalosti v právnom poriadku, pretože dotknutým subjektom sa vyšlú protichodné signály o rozsahu opatrení, ktoré by mali prijať v rámci obmedzenia vystavenia pracovníkov elektromagnetickým poliam na európskom trhu práce. EHSV preto považuje za veľmi dôležité vydať čo najskôr jednotný predpis. |
| --- | --- |

3.5

Vzhľadom na vyhlásenie Komisie o potrebe úpravy smernice po obsahovej stránke a na vyzvanie členských štátov, aby zastavili transpozíciu požiadaviek smernice 2004/40/ES (8), ide v podstate o stiahnutie požiadaviek smernice 2004/40/ES v jej súčasnom znení. Z formálneho hľadiska sa však len odloží dátum nadobudnutia účinnosti smernice. Takáto situácia spôsobí nezrovnalosti v právnom poriadku, pretože dotknutým subjektom sa vyšlú protichodné signály o rozsahu opatrení, ktoré by mali prijať v rámci obmedzenia vystavenia pracovníkov elektromagnetickým poliam na európskom trhu práce. EHSV preto považuje za veľmi dôležité vydať čo najskôr jednotný predpis.

| 3.6 | Analýza ustanovení smernice 2004/40/ES, ktorá sa uskutočnila v rôznych členských štátoch v súvislosti s prípravami na jej transpozíciu, poukázala na rôzne nedostatky, ktoré prinajmenšom sťažujú jej úplnú transpozíciu. Výbor očakáva, že ho Komisia požiada o stanovisko k návrhu upravenej smernice, ktorej vypracovanie ohlásila na rok 2009 a že jeho prípadné pripomienky patrične zohľadní. |
| --- | --- |

3.6

Analýza ustanovení smernice 2004/40/ES, ktorá sa uskutočnila v rôznych členských štátoch v súvislosti s prípravami na jej transpozíciu, poukázala na rôzne nedostatky, ktoré prinajmenšom sťažujú jej úplnú transpozíciu. Výbor očakáva, že ho Komisia požiada o stanovisko k návrhu upravenej smernice, ktorej vypracovanie ohlásila na rok 2009 a že jeho prípadné pripomienky patrične zohľadní.

| 3.7 | Výbor konštatuje, že súčasná úroveň ochrany pracovníkov pred rizikom spojeným s vystavením elektromagnetickým poliam sa v jednotlivých členských štátoch líši. Bezodkladné prepracovanie znenia smernice by sa malo stať prioritou, pretože je potrebné zaručiť primeranú bezpečnosť všetkým pracovníkom vystaveným elektromagnetickým poliam. |
| --- | --- |

3.7

Výbor konštatuje, že súčasná úroveň ochrany pracovníkov pred rizikom spojeným s vystavením elektromagnetickým poliam sa v jednotlivých členských štátoch líši. Bezodkladné prepracovanie znenia smernice by sa malo stať prioritou, pretože je potrebné zaručiť primeranú bezpečnosť všetkým pracovníkom vystaveným elektromagnetickým poliam.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Argumenty, ktorými Komisia odôvodňuje potrebu odloženia dátumu transpozície smernice, sa javia ako príliš jednostranné a sústredené na veľmi malú skupinu pracovníkov (v rámci Európy ide o niekoľko stoviek osôb), ktorí sú obzvlášť intenzívne vystavení elektromagnetickými poliam, ako napríklad pracovníci obsluhujúci prístroje MRI. Tieto dôvody nezohľadňujú dosah odloženia opatrení na ochranu pracovníkov z oveľa početnejších skupín, ktorí pracujú pri zdrojoch elektromagnetických polí využívaných v rôznych sektoroch hospodárstva (pri zváraní, pri elektrolytických zariadeniach, pri vysielacích anténach, pri energetických zariadeniach atď.) a ktorých počet sa v rámci Európy pohybuje prinajmenšom v miliónoch. |
| --- | --- |

4.1

Argumenty, ktorými Komisia odôvodňuje potrebu odloženia dátumu transpozície smernice, sa javia ako príliš jednostranné a sústredené na veľmi malú skupinu pracovníkov (v rámci Európy ide o niekoľko stoviek osôb), ktorí sú obzvlášť intenzívne vystavení elektromagnetickými poliam, ako napríklad pracovníci obsluhujúci prístroje MRI. Tieto dôvody nezohľadňujú dosah odloženia opatrení na ochranu pracovníkov z oveľa početnejších skupín, ktorí pracujú pri zdrojoch elektromagnetických polí využívaných v rôznych sektoroch hospodárstva (pri zváraní, pri elektrolytických zariadeniach, pri vysielacích anténach, pri energetických zariadeniach atď.) a ktorých počet sa v rámci Európy pohybuje prinajmenšom v miliónoch.

| 4.2 | EHSV zdôrazňuje, že samotným odložením dátumu transpozície smernice sa nevyriešia nedávno zistené problémy, ktoré súvisia s nepresnými definíciami. Bolo by potrebné vytvoriť úroveň, ktorá by nahrávala obom stranám v rámci priemyslu. |
| --- | --- |

4.2

EHSV zdôrazňuje, že samotným odložením dátumu transpozície smernice sa nevyriešia nedávno zistené problémy, ktoré súvisia s nepresnými definíciami. Bolo by potrebné vytvoriť úroveň, ktorá by nahrávala obom stranám v rámci priemyslu.

| 4.3 | EHSV zastáva názor, že je potrebné stanoviť pravidlá, ktoré budú mať pevný vedecký základ. Vedecký výskum o účinkoch vystavenia elektromagnetickým poliam sa začal v polovici dvadsiateho storočia, pričom poskytol dobrý vedecký základ pre minimálne zdravotné a bezpečnostné normy na ochranu pracovníkov pred vystavením. Vzhľadom na túto situáciu sa EHSV domnieva, že upravená smernica by sa mala prijať v kratšom časovom horizonte ako je obdobie štvorročného odkladu navrhované Komisiou. |
| --- | --- |

4.3

EHSV zastáva názor, že je potrebné stanoviť pravidlá, ktoré budú mať pevný vedecký základ. Vedecký výskum o účinkoch vystavenia elektromagnetickým poliam sa začal v polovici dvadsiateho storočia, pričom poskytol dobrý vedecký základ pre minimálne zdravotné a bezpečnostné normy na ochranu pracovníkov pred vystavením. Vzhľadom na túto situáciu sa EHSV domnieva, že upravená smernica by sa mala prijať v kratšom časovom horizonte ako je obdobie štvorročného odkladu navrhované Komisiou.

| 4.4 | EHSV sa domnieva, že Európska komisia by mala prejaviť väčšiu iniciatívu a samostatnosť pri aktívnej tvorbe politiky ochrany pracovníkov pred nadmerným vystavením elektromagnetickým poliam na pracovisku (najmä preto, že verejnosť už takúto ochranu požíva v súlade s odporúčaním 519/1999/ES (9)). Niektoré krajiny už prijali legislatívne opatrenia na ochranu pracovníkov pred vystavením elektromagnetickým poliam (10). |
| --- | --- |

4.4

EHSV sa domnieva, že Európska komisia by mala prejaviť väčšiu iniciatívu a samostatnosť pri aktívnej tvorbe politiky ochrany pracovníkov pred nadmerným vystavením elektromagnetickým poliam na pracovisku (najmä preto, že verejnosť už takúto ochranu požíva v súlade s odporúčaním 519/1999/ES (9)). Niektoré krajiny už prijali legislatívne opatrenia na ochranu pracovníkov pred vystavením elektromagnetickým poliam (10).

| 4.5 | EHSV sa domnieva, že ak bude Komisia čerpať viac z výsledkov vedeckej a legislatívnej činnosti odborníkov a inštitúcií všetkých 27 členských štátov, bude môcť využiť ich praktické skúsenosti a zohľadniť špecifiká rôznych legislatívnych riešení prijatých v rozličných regiónoch s cieľom vyriešiť nedávno identifikované problémy, ktoré v súčasnosti znemožňujú transpozíciu a účinné uplatňovanie smernice 2004/40/ES. |
| --- | --- |

4.5

EHSV sa domnieva, že ak bude Komisia čerpať viac z výsledkov vedeckej a legislatívnej činnosti odborníkov a inštitúcií všetkých 27 členských štátov, bude môcť využiť ich praktické skúsenosti a zohľadniť špecifiká rôznych legislatívnych riešení prijatých v rozličných regiónoch s cieľom vyriešiť nedávno identifikované problémy, ktoré v súčasnosti znemožňujú transpozíciu a účinné uplatňovanie smernice 2004/40/ES.

| 4.6 | EHSV vyzýva Komisiu, podobne ako v stanovisku z roku 1993 (11), aby vypracovala vedecké štúdie, v ktorých by sa preskúmal stupeň ohrozenia zdravia pracovníkov vystavených statickým magnetickým alebo strednofrekvenčným elektromagnetickým poliam na pracovisku (aj pri dlhoročnom vystavení). |
| --- | --- |

4.6

EHSV vyzýva Komisiu, podobne ako v stanovisku z roku 1993 (11), aby vypracovala vedecké štúdie, v ktorých by sa preskúmal stupeň ohrozenia zdravia pracovníkov vystavených statickým magnetickým alebo strednofrekvenčným elektromagnetickým poliam na pracovisku (aj pri dlhoročnom vystavení).

| 4.7 | Vzhľadom na úpravu smernice 2004/40/ES ohlásenú Komisiou a na vyzvanie členských štátov, aby zastavili práce súvisiace s formálnou transpozíciou jej požiadaviek do vnútroštátneho práva, je potrebné, aby sa dovtedy, kým smernica nebude upravená, nepublikovali v normách CENELEC (12) informácie o ich harmonizácii s ňou. Zabezpečí sa tým potrebná miera súladu v rámci práva EÚ. |
| --- | --- |

4.7

Vzhľadom na úpravu smernice 2004/40/ES ohlásenú Komisiou a na vyzvanie členských štátov, aby zastavili práce súvisiace s formálnou transpozíciou jej požiadaviek do vnútroštátneho práva, je potrebné, aby sa dovtedy, kým smernica nebude upravená, nepublikovali v normách CENELEC (12) informácie o ich harmonizácii s ňou. Zabezpečí sa tým potrebná miera súladu v rámci práva EÚ.

| 4.8 | Vzhľadom na to, že prispôsobenie podmienok vystavenia pracovníkov požiadavkám smernice si môže v niektorých prípadoch vyžiadať rozsiahle technické úpravy (vrátane výmeny zariadenia), pri procese zavádzania týchto požiadaviek v podnikoch by sa mali do určitej miery zohľadniť aj ekonomické aspekty. V tejto súvislosti by bolo vhodné zohľadniť skúsenosti s implementáciou požiadaviek smernice o používaní pracovných zariadení pri práci (13) a poskytnúť dostatočný časový priestor na prispôsobenie jednotlivých pracovísk jej požiadavkám. |
| --- | --- |

4.8

Vzhľadom na to, že prispôsobenie podmienok vystavenia pracovníkov požiadavkám smernice si môže v niektorých prípadoch vyžiadať rozsiahle technické úpravy (vrátane výmeny zariadenia), pri procese zavádzania týchto požiadaviek v podnikoch by sa mali do určitej miery zohľadniť aj ekonomické aspekty. V tejto súvislosti by bolo vhodné zohľadniť skúsenosti s implementáciou požiadaviek smernice o používaní pracovných zariadení pri práci (13) a poskytnúť dostatočný časový priestor na prispôsobenie jednotlivých pracovísk jej požiadavkám.

| 4.9 | Z pohľadu zamestnávateľov je obzvlášť dôležité, aby sa v prvom rade implementovali požiadavky týkajúce sa nových zariadení, pretože výrobcova dokážu najefektívnejšie a najúspornejšie zaviesť technické riešenia, ktoré znížia alebo úplne odstránia riziká, ktorým sú pracovníci vystavení. EHSV zdôrazňuje, že takéto opatrenia chránia tiež osoby, ktoré uvedené zariadenia využívajú pri nezávislej hospodárskej činnosti, a na ktorých sa z formálneho hľadiska smernica o ochrane pracovníkov nevzťahuje (napr. pri zváračských prácach v rámci rodinných remeselníckych dielní alebo pri poľnohospodárskej činnosti). |
| --- | --- |

4.9

Z pohľadu zamestnávateľov je obzvlášť dôležité, aby sa v prvom rade implementovali požiadavky týkajúce sa nových zariadení, pretože výrobcova dokážu najefektívnejšie a najúspornejšie zaviesť technické riešenia, ktoré znížia alebo úplne odstránia riziká, ktorým sú pracovníci vystavení. EHSV zdôrazňuje, že takéto opatrenia chránia tiež osoby, ktoré uvedené zariadenia využívajú pri nezávislej hospodárskej činnosti, a na ktorých sa z formálneho hľadiska smernica o ochrane pracovníkov nevzťahuje (napr. pri zváračských prácach v rámci rodinných remeselníckych dielní alebo pri poľnohospodárskej činnosti).

| 4.10 | Náklady súvisiace s hodnotením rizika vyplývajúceho z vystavenia elektromagnetickým poliam sa v budúcnosti budú dať radikálne znížiť, ak by výrobcovia alebo dodávatelia poskytovali dokumentáciu týkajúcu sa charakteru a rozsahu elektromagnetických polí, ktoré ich zariadenia vytvárajú. Vo všeobecnosti má chýbajúca regulácia na celoeurópskej úrovni za následok, že takáto dokumentácia sa často nedodáva. Táto skutočnosť sťažuje situáciu najmä v malých a stredných podnikoch, z ktorých mnohé si nedokážu samy zabezpečiť odborné hodnotenie rizika. |
| --- | --- |

4.10

Náklady súvisiace s hodnotením rizika vyplývajúceho z vystavenia elektromagnetickým poliam sa v budúcnosti budú dať radikálne znížiť, ak by výrobcovia alebo dodávatelia poskytovali dokumentáciu týkajúcu sa charakteru a rozsahu elektromagnetických polí, ktoré ich zariadenia vytvárajú. Vo všeobecnosti má chýbajúca regulácia na celoeurópskej úrovni za následok, že takáto dokumentácia sa často nedodáva. Táto skutočnosť sťažuje situáciu najmä v malých a stredných podnikoch, z ktorých mnohé si nedokážu samy zabezpečiť odborné hodnotenie rizika.

| 4.11 | Prístup k vhodnej dokumentácii výrobcov by odborovým organizáciám a poisťovniam umožnil prijať rôzne opatrenia na ochranu pracovníkov, bez ohľadu na dátum implementácie smernice a jej budúcich požiadaviek (v súlade so všeobecne odporúčaným postupom, podľa ktorého by sa mali dotknuté osoby podľa možnosti vyhýbať akémukoľvek zbytočnému vystaveniu). |
| --- | --- |

4.11

Prístup k vhodnej dokumentácii výrobcov by odborovým organizáciám a poisťovniam umožnil prijať rôzne opatrenia na ochranu pracovníkov, bez ohľadu na dátum implementácie smernice a jej budúcich požiadaviek (v súlade so všeobecne odporúčaným postupom, podľa ktorého by sa mali dotknuté osoby podľa možnosti vyhýbať akémukoľvek zbytočnému vystaveniu).

| 4.12 | EHSV znepokojuje skutočnosť, že vzhľadom na oneskorenie transpozície smernice sa môžu v priebehu najbližších rokov na jednotlivých pracoviskách inštalovať ďalšie zariadenia bez dokumentácie o stupni ohrozenia, ku ktorému bude dochádzať pri ich obsluhe a opravách. |
| --- | --- |

4.12

EHSV znepokojuje skutočnosť, že vzhľadom na oneskorenie transpozície smernice sa môžu v priebehu najbližších rokov na jednotlivých pracoviskách inštalovať ďalšie zariadenia bez dokumentácie o stupni ohrozenia, ku ktorému bude dochádzať pri ich obsluhe a opravách.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ICNIRP – International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection (Medzinárodná komisia na ochranu pred neionizačným žiarením).

1

(2)  WHO – World Health Organization (Svetová zdravotnícka organizácia).

2

(3)  Medzi zdroje elektromagnetických polí, ktoré sa všeobecne využívajú v rôznych sektoroch hospodárstva patria napríklad: priemyselné elektrotermické prístroje (indukčné ohrievače a pece), dielektrické a odporové spájkovacie zariadenia, zváracie zariadenia, elektrolytické zariadenia, zariadenia na prenos a distribúciu elektrickej energie, rozhlasové a televízne vysielače, zariadenia bezdrôtovej telekomunikácie, vrátane základných staníc pre mobilné telefónne siete, radarové zariadenia, diagnostické a terapeutické lekárske prístroje v oblastiach ako napr. elektrochirurgia, fyzioterapeutická diatermia, magneticko-rezonančná tomografia, transkraniálna magnetická stimulácia atď.

3

(4)  Návrh smernice Rady o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel, Ú. v. ES C 77, 18.3.1993, s. 12.

4

(5)  Stanovisko k návrhu smernice Rady o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych činidiel, Ú. v. ES C 249, 13.9.1993, s. 28.

5

(6)  Pozri informácie z generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť.

6

(7)  Zdroj: Informácie z internetovej stránky WHO – http://www.who.int/docstore/peh-emf/EMFStandards/who-0102/Worldmap5.htm.

7

(8)  IP/07/1610 z 26.10.2007.

8

(9)  Odporúčanie Rady 1999/519/ES z 12. júla 1999 o obmedzení vystavenia širokej verejnosti účinkom elektromagnetických polí (0 Hz až 300 GHz), (Ú. v. L 199, 30.7.1999, s. 59).

9

(10)  Vyššie uvedená ICNIRP, ktorá dlhé roky zohrávala dôležitú úlohu pri príprave nariadení EÚ v tejto oblasti, vychádza pri svojej práci zo štúdií, ktoré pripravila skupina približne desiatich expertov z 9 krajín EÚ bez účasti sociálnych partnerov a expertov z krajín, ktoré vstúpili do EÚ po roku 2004.

10

(11)  Pozri stanovisko EHSV k návrhu smernice Rady o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách týkajúcich sa vystavenia pracovníkom rizikám vyplývajúcich z fyzikálnych činidiel (Ú. v. ES C249, 13.9.1993), s. 28. [neoficiálny preklad].

11

[neoficiálny preklad].

(12)  CENELEC – Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike.

12

(13)  Smernica Rady z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných zariadení pri práci (druhá individuálna smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (89/655/EHS), zmenená a doplnená smernicou 95/63/ES a smernicou 2001/45/ES.

13

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/113 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/113

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Reforma rozpočtu EÚ a spôsoby jeho financovania v budúcnosti“

(2008/C 204/23)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 25. septembra 2007 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko na tému

„Reforma rozpočtu EÚ a spôsoby jeho financovania v budúcnosti“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. februára 2008. Spravodajkyňou bola pani FLORIO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) prijal 113 hlasmi za, pričom 18 členovia hlasovali proti a 15 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Na pozadí radikálnych zmien, ktoré sa udiali za posledné desaťročia patria klimatické zmeny, energetika a prisťahovalectvo k prioritám politického programu Európskej únie. Ide pritom o nové problémy, ktoré si vyžadujú rýchle riešenie. Z tohto dôvodu EHSV zastáva názor, že sa musí zúčastniť úvah, s ktorými Komisia začala k rozpočtovej politike, ktorá je najdôležitejším nástrojom zvládania týchto výziev. |
| --- | --- |

1.1

Na pozadí radikálnych zmien, ktoré sa udiali za posledné desaťročia patria klimatické zmeny, energetika a prisťahovalectvo k prioritám politického programu Európskej únie. Ide pritom o nové problémy, ktoré si vyžadujú rýchle riešenie. Z tohto dôvodu EHSV zastáva názor, že sa musí zúčastniť úvah, s ktorými Komisia začala k rozpočtovej politike, ktorá je najdôležitejším nástrojom zvládania týchto výziev.

| 1.2 | Na preskúmanie rozpočtu Európskej únie sa treba pozerať na pozadí časovo chúlostivého schvaľovania Lisabonskej zmluvy a v bezprostrednej súvislosti s diskusiou o kohéznej a výskumnej politike, ako aj s bilanciou stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky. Onedlho sa uskutočnia voľby do Európskeho parlamentu a budú sa vymenovávať noví členovia Európskej komisie. Vzhľadom na to EHSV poukazuje na ťažkosti s uskutočnením takej dôležitej diskusie v čase zmeny v obsadení týchto dvoch dôležitých inštitúcií. Výbor žiada vlády 27 členských štátov, aby bez najmenšieho otáľania prijali strategické rozhodnutia. Takisto žiada Komisiu, aby objasnila, s akými nástrojmi zamýšľa pokračovať v konzultačnom procese. |
| --- | --- |

1.2

Na preskúmanie rozpočtu Európskej únie sa treba pozerať na pozadí časovo chúlostivého schvaľovania Lisabonskej zmluvy a v bezprostrednej súvislosti s diskusiou o kohéznej a výskumnej politike, ako aj s bilanciou stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky. Onedlho sa uskutočnia voľby do Európskeho parlamentu a budú sa vymenovávať noví členovia Európskej komisie. Vzhľadom na to EHSV poukazuje na ťažkosti s uskutočnením takej dôležitej diskusie v čase zmeny v obsadení týchto dvoch dôležitých inštitúcií. Výbor žiada vlády 27 členských štátov, aby bez najmenšieho otáľania prijali strategické rozhodnutia. Takisto žiada Komisiu, aby objasnila, s akými nástrojmi zamýšľa pokračovať v konzultačnom procese.

| 1.3 | Pri vytváraní rozpočtovej politiky sa nemožno vyhnúť zásadnému rozhodnutiu medzi federalizmom a spoluprácou vlád. Pokrok v európskej integrácii sa pravdaže meria aj tým, ako sa rozpočet EÚ bude financovať. |
| --- | --- |

1.3

Pri vytváraní rozpočtovej politiky sa nemožno vyhnúť zásadnému rozhodnutiu medzi federalizmom a spoluprácou vlád. Pokrok v európskej integrácii sa pravdaže meria aj tým, ako sa rozpočet EÚ bude financovať.

| 1.4 | Pred kalkuláciou finančných prostriedkov a objasnením ich obstarávania sa najprv musí preskúmať stav súčasnej politiky spoločenstva. Týka sa to predovšetkým politiky EÚ v tradičných oblastiach, ktorá síce priniesla skutočne kladné aspekty, pokiaľ ide o rozvoj a hospodársky rast, ale teraz sa musí upraviť a posilniť, aby zvládla nové výzvy. Preto by sa malo začať s odvážnym a hĺbkovým preverovaním štrukturálnych fondov, kohézneho fondu, regionálnych politických opatrení atď., aby sa ich účinky a efektívnosť overili predovšetkým v nových členských štátoch a aby sa pritom zohľadnila Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii [KOM(2007) 273 v konečnom znení], ktorá bola nedávno predmetom stanoviska EHSV (1). |
| --- | --- |

1.4

Pred kalkuláciou finančných prostriedkov a objasnením ich obstarávania sa najprv musí preskúmať stav súčasnej politiky spoločenstva. Týka sa to predovšetkým politiky EÚ v tradičných oblastiach, ktorá síce priniesla skutočne kladné aspekty, pokiaľ ide o rozvoj a hospodársky rast, ale teraz sa musí upraviť a posilniť, aby zvládla nové výzvy. Preto by sa malo začať s odvážnym a hĺbkovým preverovaním štrukturálnych fondov, kohézneho fondu, regionálnych politických opatrení atď., aby sa ich účinky a efektívnosť overili predovšetkým v nových členských štátoch a aby sa pritom zohľadnila Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii [KOM(2007) 273 v konečnom znení], ktorá bola nedávno predmetom stanoviska EHSV (1).

| 1.5 | Pri revízii musia stáť v popredí tie zásady, z ktorých na základe myšlienky trvalo udržateľného rozvoja vychádza európska integrácia: solidarita, proporcionalita, mier, blahobyt, sloboda, bezpečnosť, verejné blaho, rovnosť a spravodlivé rozdeľovanie. Vzťažným rámcom každého budúceho návrhu finančného výhľadu musí byť účinná reakcia na závažné riziká v súvislosti s klimatickými zmenami. Zároveň je potrebné sa veľmi posnažiť o lepšiu informovanosť, transparentnosť a čitateľnosť, pokiaľ ide o spôsob, akým sa zbierajú a vynakladajú príspevky európskych občanov, v neposlednom rade kvôli tomu, aby sa pôsobilo proti euroskepticizmu. |
| --- | --- |

1.5

Pri revízii musia stáť v popredí tie zásady, z ktorých na základe myšlienky trvalo udržateľného rozvoja vychádza európska integrácia: solidarita, proporcionalita, mier, blahobyt, sloboda, bezpečnosť, verejné blaho, rovnosť a spravodlivé rozdeľovanie. Vzťažným rámcom každého budúceho návrhu finančného výhľadu musí byť účinná reakcia na závažné riziká v súvislosti s klimatickými zmenami. Zároveň je potrebné sa veľmi posnažiť o lepšiu informovanosť, transparentnosť a čitateľnosť, pokiaľ ide o spôsob, akým sa zbierajú a vynakladajú príspevky európskych občanov, v neposlednom rade kvôli tomu, aby sa pôsobilo proti euroskepticizmu.

| 1.6 | Mala by sa overiť možnosť, či sa konečne nemôžu zrušiť všetky úľavy, výsady a výnimky, ktoré sú príznačné pre súčasný rozpočet. Vzhľadom na tieto ustanovenia, ktoré sú nezlučiteľné s duchom solidarity európskej integrácie, musí byť prepracovanie významným krokom vpred. |
| --- | --- |

1.6

Mala by sa overiť možnosť, či sa konečne nemôžu zrušiť všetky úľavy, výsady a výnimky, ktoré sú príznačné pre súčasný rozpočet. Vzhľadom na tieto ustanovenia, ktoré sú nezlučiteľné s duchom solidarity európskej integrácie, musí byť prepracovanie významným krokom vpred.

| 1.7 | EHSV zastáva názor, že financovanie rozpočtu EÚ sa musí prepracovať podľa článku 269 zmluvy (2). Vzhľadom na rozličné možnosti prepracovania výbor zdôrazňuje, že sa zvolená možnosť – bez ohľadu na to, ktorá sa uprednostní – musí realizovať postupne. Pritom sa treba snažiť dosiahnuť široký súhlas národných parlamentov a miestnych a regionálnych samospráv a aj pri zohľadnení potreby stúpajúcich výdavkov vyhovieť princípu príspevkovej kapacity jednotlivých členských štátov. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje svoj postoj, ktorý vyjadril už v stanovisku na tému Budovanie našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie na obdobie 2007 – 2013 (3). |
| --- | --- |

1.7

EHSV zastáva názor, že financovanie rozpočtu EÚ sa musí prepracovať podľa článku 269 zmluvy (2). Vzhľadom na rozličné možnosti prepracovania výbor zdôrazňuje, že sa zvolená možnosť – bez ohľadu na to, ktorá sa uprednostní – musí realizovať postupne. Pritom sa treba snažiť dosiahnuť široký súhlas národných parlamentov a miestnych a regionálnych samospráv a aj pri zohľadnení potreby stúpajúcich výdavkov vyhovieť princípu príspevkovej kapacity jednotlivých členských štátov. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje svoj postoj, ktorý vyjadril už v stanovisku na tému Budovanie našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie na obdobie 2007 – 2013 (3).

| 1.8 | Vzhľadom na rozšírené „znárodňovanie“ politických oblastí bude vzhľadom na vzťahy medzi inštitúciami EÚ a občanmi, ako aj vzhľadom na vnímanie činnosti Spoločenstva občanmi fáza plnenia rozpočtu ešte chúlostivejšia. Väčšia spoluzodpovednosť Európskej komisie a členských štátov pri plnení rozpočtu je dôležitým činiteľom aj vzhľadom na účasť všetkých hospodárskych a sociálnych subjektov (ako je stanovené v novom článku 274 Lisabonskej zmluvy). EHSV zastáva názor, že dlhodobé stratégie musia vychádzať z finančnej kontinuity, pričom by však mohla byť užitočná určitá úroveň pružnosti na rýchlu reakciu alebo pre prípad zmenených podmienok. |
| --- | --- |

1.8

Vzhľadom na rozšírené „znárodňovanie“ politických oblastí bude vzhľadom na vzťahy medzi inštitúciami EÚ a občanmi, ako aj vzhľadom na vnímanie činnosti Spoločenstva občanmi fáza plnenia rozpočtu ešte chúlostivejšia. Väčšia spoluzodpovednosť Európskej komisie a členských štátov pri plnení rozpočtu je dôležitým činiteľom aj vzhľadom na účasť všetkých hospodárskych a sociálnych subjektov (ako je stanovené v novom článku 274 Lisabonskej zmluvy). EHSV zastáva názor, že dlhodobé stratégie musia vychádzať z finančnej kontinuity, pričom by však mohla byť užitočná určitá úroveň pružnosti na rýchlu reakciu alebo pre prípad zmenených podmienok.

| 1.9 | Podľa názoru výboru sa z hľadiska efektívnosti a účinnosti najlepšie osvedčila zásada účasti a prispievania, z ktorej vychádzajú daňové sústavy viacerých členských štátov EÚ a ktorá je založená na rovnosti a spravodlivom rozdeľovaní. |
| --- | --- |

1.9

Podľa názoru výboru sa z hľadiska efektívnosti a účinnosti najlepšie osvedčila zásada účasti a prispievania, z ktorej vychádzajú daňové sústavy viacerých členských štátov EÚ a ktorá je založená na rovnosti a spravodlivom rozdeľovaní.

| 1.10 | Za prostriedky Spoločenstva sú zodpovedné a zároveň z nich majú prospech všetky zúčastnené subjekty na všetkých úrovniach – od národných vlád až po jednotlivých občanov. |
| --- | --- |

1.10

Za prostriedky Spoločenstva sú zodpovedné a zároveň z nich majú prospech všetky zúčastnené subjekty na všetkých úrovniach – od národných vlád až po jednotlivých občanov.

| 1.11 | Aby sa nové i staré oblasti politiky mohli optimálne prispôsobiť medzinárodným výzvam a aby sa tak mohol lepšie naplánovať rozsah potrebných finančných prostriedkov, musí sa posilniť celá sústava predvídavého odhadovania a následného vyhodnocovania. Pritom musí byť zabezpečená nezávislosť a transparentnosť toho orgánu, ktorý tieto hodnotenia vykonáva. |
| --- | --- |

1.11

Aby sa nové i staré oblasti politiky mohli optimálne prispôsobiť medzinárodným výzvam a aby sa tak mohol lepšie naplánovať rozsah potrebných finančných prostriedkov, musí sa posilniť celá sústava predvídavého odhadovania a následného vyhodnocovania. Pritom musí byť zabezpečená nezávislosť a transparentnosť toho orgánu, ktorý tieto hodnotenia vykonáva.

| 1.12 | Pri hodnotení sa musí zohľadňovať jednak efektívnosť a vzájomné pôsobenie jednotlivých verejných rozpočtov – rozpočtu Spoločenstva, členských štátov a regiónov – a jednak možnosť, že sa na hodnotení budú podieľať viaceré subjekty (Európska investičná banka, verejno-súkromné partnerstvá atď.). |
| --- | --- |

1.12

Pri hodnotení sa musí zohľadňovať jednak efektívnosť a vzájomné pôsobenie jednotlivých verejných rozpočtov – rozpočtu Spoločenstva, členských štátov a regiónov – a jednak možnosť, že sa na hodnotení budú podieľať viaceré subjekty (Európska investičná banka, verejno-súkromné partnerstvá atď.).

| 1.13 | Treba zaručiť spojitosť s makroekonomickými nástrojmi hospodárskej politiky. Pakt stability a rastu napríklad počíta s prísnymi kritériami stability, no nedáva prakticky žiadne možnosti, pokiaľ ide o rast, a tým aj o verejné investície. Okrem toho je potrebné lepšie koordinovať rozpočtovú politiku jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

1.13

Treba zaručiť spojitosť s makroekonomickými nástrojmi hospodárskej politiky. Pakt stability a rastu napríklad počíta s prísnymi kritériami stability, no nedáva prakticky žiadne možnosti, pokiaľ ide o rast, a tým aj o verejné investície. Okrem toho je potrebné lepšie koordinovať rozpočtovú politiku jednotlivých štátov.

| 1.14 | V posledných rokoch pozorujeme v svetovom hospodárstve a na finančných trhoch nové vývojové smery: konkurencia trhov sa zostrila a zamestnanosť v Európskej únii je viacej ohrozená. Fondy, ako fond na prispôsobenie sa globalizácii, sú príkladom nevyhnutných ale zatiaľ nedostatočných nástrojov, ako držať krok s týmto vývojom. |
| --- | --- |

1.14

V posledných rokoch pozorujeme v svetovom hospodárstve a na finančných trhoch nové vývojové smery: konkurencia trhov sa zostrila a zamestnanosť v Európskej únii je viacej ohrozená. Fondy, ako fond na prispôsobenie sa globalizácii, sú príkladom nevyhnutných ale zatiaľ nedostatočných nástrojov, ako držať krok s týmto vývojom.

2.   Súvislosti

| 2.1 | Oznámením SEK(2007) 1188 v konečnom znení otvorila Európska komisia verejnú diskusiu všetkých zainteresovaných skupín o preskúmaní rozpočtu EÚ 2008/2009. Na základe výsledkov tohto prvého vypočutia, ktoré skončí 15. apríla 2008 predloží Komisia predbežne koncom roka 2008 alebo začiatkom roka 2009 návrh (ešte nie je jasné, či pôjde o bielu knihu), aby Rada mohla začať s členskými štátmi rokovania o zhodnotení, preskúmaní a zmene pravidiel získavania vlastných prostriedkov EÚ a o financovaní a výdavkoch vzhľadom na činnosti Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.1

Oznámením SEK(2007) 1188 v konečnom znení otvorila Európska komisia verejnú diskusiu všetkých zainteresovaných skupín o preskúmaní rozpočtu EÚ 2008/2009. Na základe výsledkov tohto prvého vypočutia, ktoré skončí 15. apríla 2008 predloží Komisia predbežne koncom roka 2008 alebo začiatkom roka 2009 návrh (ešte nie je jasné, či pôjde o bielu knihu), aby Rada mohla začať s členskými štátmi rokovania o zhodnotení, preskúmaní a zmene pravidiel získavania vlastných prostriedkov EÚ a o financovaní a výdavkoch vzhľadom na činnosti Spoločenstva.

| 2.2 | Po skončení lehoty na vypočutie (15. apríla 2008) predstaví Komisia výsledky vypočutia v rámci konferencie 27. mája 2008. Koncom roku 2008 resp. začiatkom roku 2009 Komisia predloží na preskúmanie nový dokument. Konkrétny návrh sa má potom predložiť v tretej, záverečnej fáze (2010/2011). |
| --- | --- |

2.2

Po skončení lehoty na vypočutie (15. apríla 2008) predstaví Komisia výsledky vypočutia v rámci konferencie 27. mája 2008. Koncom roku 2008 resp. začiatkom roku 2009 Komisia predloží na preskúmanie nový dokument. Konkrétny návrh sa má potom predložiť v tretej, záverečnej fáze (2010/2011).

| 2.3 | EHSV má za úlohu a má možnosť vyjadriť sa v rámci vypočutia k otázkam Komisie a zaoberať sa konkrétnymi návrhmi, ktoré predložia iné inštitúcie k problematike reformy rozpočtovej sústavy EÚ. |
| --- | --- |

2.3

EHSV má za úlohu a má možnosť vyjadriť sa v rámci vypočutia k otázkam Komisie a zaoberať sa konkrétnymi návrhmi, ktoré predložia iné inštitúcie k problematike reformy rozpočtovej sústavy EÚ.

| 2.4 | Dôkladná reforma rozpočtu EÚ má podstatný a prednostný význam, nielen kvôli tomu, aby sa zaručilo vyrovnané a transparentné financovanie a fungovanie EÚ a jej politických opatrení, ale aj preto, aby sa prekonala inštitucionálna kríza, ktorá sa v poslednom čase prejavila, a aby sa optimálne využil výsledok dosiahnutý Lisabonskou zmluvou. |
| --- | --- |

2.4

Dôkladná reforma rozpočtu EÚ má podstatný a prednostný význam, nielen kvôli tomu, aby sa zaručilo vyrovnané a transparentné financovanie a fungovanie EÚ a jej politických opatrení, ale aj preto, aby sa prekonala inštitucionálna kríza, ktorá sa v poslednom čase prejavila, a aby sa optimálne využil výsledok dosiahnutý Lisabonskou zmluvou.

3.   Rozpočet EÚ – historický prehľad

| 3.1 | Rozpočet Európskej únie je jedným z najdôležitejších nástrojov na dosiahnutie politických cieľov EÚ. Aj keď má rozpočet EÚ v absolútnych číslach značný rozsah, z percentuálneho hľadiska vychádza veľmi nízky a v niekoľkých posledných rokoch bol napriek rozšíreniu EÚ na 27 členských štátov neustále krátený (4). |
| --- | --- |

3.1

Rozpočet Európskej únie je jedným z najdôležitejších nástrojov na dosiahnutie politických cieľov EÚ. Aj keď má rozpočet EÚ v absolútnych číslach značný rozsah, z percentuálneho hľadiska vychádza veľmi nízky a v niekoľkých posledných rokoch bol napriek rozšíreniu EÚ na 27 členských štátov neustále krátený (4).

| 3.2 | Niektoré politické oblasti Európskej únie, napríklad kohézna politika, si pri svojej realizácii vyžadujú finančnú podporu, pri dosahovaní cieľov iných politík, napríklad politiky hospodárskej súťaže, sa využívajú iné nástroje. Financovanie a fungovanie rozpočtu musí mať teda takú podobu, aby sa umožnilo dosiahnutie cieľov práve v tých politických oblastiach, ktoré sú odkázané na rozpočet. |
| --- | --- |

3.2

Niektoré politické oblasti Európskej únie, napríklad kohézna politika, si pri svojej realizácii vyžadujú finančnú podporu, pri dosahovaní cieľov iných politík, napríklad politiky hospodárskej súťaže, sa využívajú iné nástroje. Financovanie a fungovanie rozpočtu musí mať teda takú podobu, aby sa umožnilo dosiahnutie cieľov práve v tých politických oblastiach, ktoré sú odkázané na rozpočet.

| 3.3 | Reformy a reštrukturalizácie rozpočtu EÚ prebiehali od začiatku v súvislosti s jednotlivými krokmi európskej integrácie, t. j. v súvislosti s vnútorným trhom, rozšíreniami a predovšetkým s postupným rozširovaním oblastí činnosti Európskej únie. Veľká časť rozpočtu bola doteraz určená na pomerne malý počet politických oblastí. Sledované politické ciele sa však takisto menili a ďalej vyvíjali, čo opodstatňuje preskúmanie rozpočtu. |
| --- | --- |

3.3

Reformy a reštrukturalizácie rozpočtu EÚ prebiehali od začiatku v súvislosti s jednotlivými krokmi európskej integrácie, t. j. v súvislosti s vnútorným trhom, rozšíreniami a predovšetkým s postupným rozširovaním oblastí činnosti Európskej únie. Veľká časť rozpočtu bola doteraz určená na pomerne malý počet politických oblastí. Sledované politické ciele sa však takisto menili a ďalej vyvíjali, čo opodstatňuje preskúmanie rozpočtu.

| 3.4 | Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) založené v roku 1952 bolo financované zo sústavy vlastných prostriedkov založenej na pevnej sume, ktorú podniky uhoľného a oceliarskeho priemyslu odvádzali priamo do rozpočtu ESUO z každej vyrobenej tony ocele. Na základe zásady solidarity a na zaručenie nezávislosti od akýchkoľvek národných pohľadávok bolo v Zmluve o ES zakotvené, že bez ohľadu na ostatné príjmy bude rozpočet úplne financovaný z vlastných prostriedkov (článok 269). |
| --- | --- |

3.4

Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) založené v roku 1952 bolo financované zo sústavy vlastných prostriedkov založenej na pevnej sume, ktorú podniky uhoľného a oceliarskeho priemyslu odvádzali priamo do rozpočtu ESUO z každej vyrobenej tony ocele. Na základe zásady solidarity a na zaručenie nezávislosti od akýchkoľvek národných pohľadávok bolo v Zmluve o ES zakotvené, že bez ohľadu na ostatné príjmy bude rozpočet úplne financovaný z vlastných prostriedkov (článok 269).

| 3.5 | Rozhodnutím Európskej rady na zasadnutí 21. apríla 1970 v Luxemburgu bola vytvorená skutočná sústava financovania vlastnými prostriedkami formou príjmov, ktoré sa Spoločenstvu prideľujú raz a navždy na financovanie jeho rozpočtu a Spoločenstvo ich dostáva automaticky bez toho, aby bolo potrebné ďalšie rozhodnutie členských štátov. V súčasnosti pozostáva finančný rámec z týchto vlastných zdrojov: poľnohospodárske odvody a clá uvaľované na vonkajších hraniciach na dovozy, uplatňovanie jednotnej sadzby harmonizovaného daňového základu pri DPH a uplatňovanie jednotnej sadzby na hrubý národných dôchodok (HND), ktorá sa použije vtedy, keď prvé tri zdroje príjmov nepostačujú na pokrytie finančných záväzkov Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.5

Rozhodnutím Európskej rady na zasadnutí 21. apríla 1970 v Luxemburgu bola vytvorená skutočná sústava financovania vlastnými prostriedkami formou príjmov, ktoré sa Spoločenstvu prideľujú raz a navždy na financovanie jeho rozpočtu a Spoločenstvo ich dostáva automaticky bez toho, aby bolo potrebné ďalšie rozhodnutie členských štátov. V súčasnosti pozostáva finančný rámec z týchto vlastných zdrojov: poľnohospodárske odvody a clá uvaľované na vonkajších hraniciach na dovozy, uplatňovanie jednotnej sadzby harmonizovaného daňového základu pri DPH a uplatňovanie jednotnej sadzby na hrubý národných dôchodok (HND), ktorá sa použije vtedy, keď prvé tri zdroje príjmov nepostačujú na pokrytie finančných záväzkov Spoločenstva.

| 3.6 | Výpočet vlastných zdrojov z DPH použitím váženej priemernej sadzby na čisté príjmy (príjmová metóda) spôsobil, že príjmy z DPH sa zo skutočných vlastných zdrojov pretransformovali na štatistický nástroj na výpočet príspevku každého členského štátu a tak došlo k odchýlke od ich pôvodného zmyslu a účelu. |
| --- | --- |

3.6

Výpočet vlastných zdrojov z DPH použitím váženej priemernej sadzby na čisté príjmy (príjmová metóda) spôsobil, že príjmy z DPH sa zo skutočných vlastných zdrojov pretransformovali na štatistický nástroj na výpočet príspevku každého členského štátu a tak došlo k odchýlke od ich pôvodného zmyslu a účelu.

| 3.7 | Rokmi sa pôvod vlastných prostriedkov radikálne zmenil. Z konzultačného dokumentu Komisie (5) vyplýva, že v roku 1988 predstavovali vlastné zdroje založené na HND menej ako 11 % vlastných zdrojov EÚ a že v porovnaní s tým predstavovali príjmy z ciel a poľnohospodárskych odvodov 28 % a vlastné zdroje založené na DPH 57 %, kým v roku 2013 by mal byť rozpočet EÚ financovaný na 74 % vlastnými zdrojmi z HND, 13 % clami a poľnohospodárskymi odvodmi a 12 % vlastnými zdrojmi založenými na DPH. |
| --- | --- |

3.7

Rokmi sa pôvod vlastných prostriedkov radikálne zmenil. Z konzultačného dokumentu Komisie (5) vyplýva, že v roku 1988 predstavovali vlastné zdroje založené na HND menej ako 11 % vlastných zdrojov EÚ a že v porovnaní s tým predstavovali príjmy z ciel a poľnohospodárskych odvodov 28 % a vlastné zdroje založené na DPH 57 %, kým v roku 2013 by mal byť rozpočet EÚ financovaný na 74 % vlastnými zdrojmi z HND, 13 % clami a poľnohospodárskymi odvodmi a 12 % vlastnými zdrojmi založenými na DPH.

| 3.8 | Znamená to, že veľká časť prostriedkov prideľovaných Európskej únii je už v súčasnosti v rozpočtoch jednotlivých členských štátov vyčlenená (niekedy ako „výdavky“), a že táto tendencia v blízkej budúcnosti ešte zosilnie. Stačí, keď pomyslíme na to, že v roku 2013 budú vlastné zdroje ako také zredukované na 12 %, takže financovanie rozpočtu už vôbec nebude zodpovedať litere a myšlienke zmluvy. |
| --- | --- |

3.8

Znamená to, že veľká časť prostriedkov prideľovaných Európskej únii je už v súčasnosti v rozpočtoch jednotlivých členských štátov vyčlenená (niekedy ako „výdavky“), a že táto tendencia v blízkej budúcnosti ešte zosilnie. Stačí, keď pomyslíme na to, že v roku 2013 budú vlastné zdroje ako také zredukované na 12 %, takže financovanie rozpočtu už vôbec nebude zodpovedať litere a myšlienke zmluvy.

| 3.9 | Odhliadnuc od zdrojov financovania sa aj štruktúra rozpočtových výdavkov postupom času veľmi zmenila. Napríklad v roku 1985 predstavovali platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) 70,8 %, kým v roku 1988 predstavovali tieto výdavky 60 % z rozpočtových prostriedkov. V roku 2013 sa podiel výdavkov na SPP zníži takmer na polovicu a bude predstavovať 32 %. Pri kohéznej politike je tendencia opačná. Kým v roku 1965 pripadalo na kohéznu politiku iba 6 % rozpočtových prostriedkov, predstavoval tento podiel v roku 1985 už 10,8 %, v roku 1988 17,2 % a v roku 2013 bude predstavovať 35,7 % rozpočtu EÚ. Pri plánovanom prepracovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa musí zohľadňovať nielen podpora poľnohospodárstvu, ale aj úžitok pre občanov EÚ, ktorý SPP prináša, pokiaľ ide o akosť a kontrolu. |
| --- | --- |

3.9

Odhliadnuc od zdrojov financovania sa aj štruktúra rozpočtových výdavkov postupom času veľmi zmenila. Napríklad v roku 1985 predstavovali platby v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) 70,8 %, kým v roku 1988 predstavovali tieto výdavky 60 % z rozpočtových prostriedkov. V roku 2013 sa podiel výdavkov na SPP zníži takmer na polovicu a bude predstavovať 32 %. Pri kohéznej politike je tendencia opačná. Kým v roku 1965 pripadalo na kohéznu politiku iba 6 % rozpočtových prostriedkov, predstavoval tento podiel v roku 1985 už 10,8 %, v roku 1988 17,2 % a v roku 2013 bude predstavovať 35,7 % rozpočtu EÚ. Pri plánovanom prepracovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa musí zohľadňovať nielen podpora poľnohospodárstvu, ale aj úžitok pre občanov EÚ, ktorý SPP prináša, pokiaľ ide o akosť a kontrolu.

| 3.10 | Predovšetkým Maastrichtskou zmluvou a za ňou nasledujúcimi zmluvami vznikol koherenčný problém: na Európsku úniu boli prenesené nové kompetencie a postupne boli stanovené nové ciele (nedávno napríklad záväzky v oblasti životného prostredia). Nemalo to však žiadne účinky na rozsah rozpočtu EÚ, ktorý zostal v podstate nezmenený. |
| --- | --- |

3.10

Predovšetkým Maastrichtskou zmluvou a za ňou nasledujúcimi zmluvami vznikol koherenčný problém: na Európsku úniu boli prenesené nové kompetencie a postupne boli stanovené nové ciele (nedávno napríklad záväzky v oblasti životného prostredia). Nemalo to však žiadne účinky na rozsah rozpočtu EÚ, ktorý zostal v podstate nezmenený.

| 3.11 | Do rozpočtu nebol zahrnutý celý rad nástrojov, napríklad nedávno zriadený Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. Tieto nástroje nemajú špecifické rozpočtové krytie. Ich fungovanie a z toho vyplývajúce využívanie závisí skôr od prebytkov z iných výdavkových stropov a iných uvoľnených prostriedkov Spoločenstva. Následkom takých mechanizmov majú uvedené nástroje v praxi malý význam a ich financovanie a fungovanie je obmedzené. |
| --- | --- |

3.11

Do rozpočtu nebol zahrnutý celý rad nástrojov, napríklad nedávno zriadený Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii. Tieto nástroje nemajú špecifické rozpočtové krytie. Ich fungovanie a z toho vyplývajúce využívanie závisí skôr od prebytkov z iných výdavkových stropov a iných uvoľnených prostriedkov Spoločenstva. Následkom takých mechanizmov majú uvedené nástroje v praxi malý význam a ich financovanie a fungovanie je obmedzené.

| 3.12 | Iné faktory, napríklad takzvaná „britská úľava“ zavedená v roku 1985, ktorá bola následne rozšírená aj na iné členské štáty, ako aj rozsiahla nerovnováha a množstvo výnimiek, ktoré spôsobujú nedostatočnú jednoznačnosť a transparentnosť rozpočtu EÚ, prispievajú k tomu, že je naliehavo nevyhnutné preskúmanie rozpočtu a spôsobov jeho financovania a fungovania. |
| --- | --- |

3.12

Iné faktory, napríklad takzvaná „britská úľava“ zavedená v roku 1985, ktorá bola následne rozšírená aj na iné členské štáty, ako aj rozsiahla nerovnováha a množstvo výnimiek, ktoré spôsobujú nedostatočnú jednoznačnosť a transparentnosť rozpočtu EÚ, prispievajú k tomu, že je naliehavo nevyhnutné preskúmanie rozpočtu a spôsobov jeho financovania a fungovania.

4.   Nevyhnutnosť preskúmania rozpočtu, aby EÚ bola pripravená na budúce výzvy

| 4.1 | EHSV zastáva názor, že charakter rozpočtu celosvetovo jedinečnej štruktúry, akou je Európska únia, musí zodpovedať podstatným zásadám európskej integrácie, z ktorých vychádzajú zmluvy, predovšetkým zakladacie. Najdôležitejším vzťažným bodom pri prijímaní rozhodnutí musia byť ciele, ktorými sú mier, blahobyt, sloboda, bezpečnosť, verejné blaho, rovnosť a spravodlivé rozdeľovanie. Vzhľadom na výzvy ako klimatické zmeny a zhoršovanie kvality životného prostredia by mala byť trvalá udržateľnosť zahrnutá medzi rozhodujúce kritériá pri všetkých výdavkoch v budúcom rozpočte. |
| --- | --- |

4.1

EHSV zastáva názor, že charakter rozpočtu celosvetovo jedinečnej štruktúry, akou je Európska únia, musí zodpovedať podstatným zásadám európskej integrácie, z ktorých vychádzajú zmluvy, predovšetkým zakladacie. Najdôležitejším vzťažným bodom pri prijímaní rozhodnutí musia byť ciele, ktorými sú mier, blahobyt, sloboda, bezpečnosť, verejné blaho, rovnosť a spravodlivé rozdeľovanie. Vzhľadom na výzvy ako klimatické zmeny a zhoršovanie kvality životného prostredia by mala byť trvalá udržateľnosť zahrnutá medzi rozhodujúce kritériá pri všetkých výdavkoch v budúcom rozpočte.

| 4.2 | Budúce riešenia musia celý rámec rozpočtových pravidiel urobiť transparentným a pochopiteľným, aby sa tak vytvorilo priame spojenie medzi európskymi občanmi a inštitúciami EÚ. |
| --- | --- |

4.2

Budúce riešenia musia celý rámec rozpočtových pravidiel urobiť transparentným a pochopiteľným, aby sa tak vytvorilo priame spojenie medzi európskymi občanmi a inštitúciami EÚ.

| 4.3 | Pri skúmaní rozpočtu sa musí zaručiť, že zostane zachovaná zásada rovnosti členských štátov a že akékoľvek výnimky, úľavy a výsady budú minulosťou. Pri financovaní rozpočtu jednotlivými členskými štátmi sa musí zohľadňovať všeobecná úroveň blahobytu a zásada solidarity. |
| --- | --- |

4.3

Pri skúmaní rozpočtu sa musí zaručiť, že zostane zachovaná zásada rovnosti členských štátov a že akékoľvek výnimky, úľavy a výsady budú minulosťou. Pri financovaní rozpočtu jednotlivými členskými štátmi sa musí zohľadňovať všeobecná úroveň blahobytu a zásada solidarity.

| 4.4 | Aby sa zaručilo dodržanie zásady nediskriminácie a rovnosti všetkých európskych občanov, musia sa pri preskúmaní rozpočtu navrhnúť zvláštne opatreniach, aby sa odstránil systém osobitných alebo výnimočných pravidiel alebo privilégií, z ktorých majú prospech jednotlivé členské štáty. |
| --- | --- |

4.4

Aby sa zaručilo dodržanie zásady nediskriminácie a rovnosti všetkých európskych občanov, musia sa pri preskúmaní rozpočtu navrhnúť zvláštne opatreniach, aby sa odstránil systém osobitných alebo výnimočných pravidiel alebo privilégií, z ktorých majú prospech jednotlivé členské štáty.

5.   Prestavba súčasnej sústavy financovania

| 5.1 | Konzultačný dokument predkladaný Európskou komisiou musí dať možnosť začať vážnu diskusiu všetkých inštitúcií a politických a spoločenských subjektov s cieľom odstrániť rozpory, ktoré sú príznačné pre európsky rozpočet a zvlášť jeho financovanie. |
| --- | --- |

5.1

Konzultačný dokument predkladaný Európskou komisiou musí dať možnosť začať vážnu diskusiu všetkých inštitúcií a politických a spoločenských subjektov s cieľom odstrániť rozpory, ktoré sú príznačné pre európsky rozpočet a zvlášť jeho financovanie.

| 5.2 | EHSV zdôrazňuje, že kvôli chúlostivosti tejto témy sa treba usilovať o široký konsenzus všetkých zúčastnených, od národných parlamentov až po sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť, a že prijaté zmeny sa musia uskutočňovať postupne, aby sa zaručil široký súhlas s reformným projektom a zamedzilo sa uprednostňovaním jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

5.2

EHSV zdôrazňuje, že kvôli chúlostivosti tejto témy sa treba usilovať o široký konsenzus všetkých zúčastnených, od národných parlamentov až po sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť, a že prijaté zmeny sa musia uskutočňovať postupne, aby sa zaručil široký súhlas s reformným projektom a zamedzilo sa uprednostňovaním jednotlivých členských štátov.

| 5.3 | Vychádzajúc z novej Lisabonskej zmluvy zastáva EHSV názor, že preskúmanie rozpočtu musí viesť k sústave financovania rozpočtu novými formami vlastných zdrojov. Odstrániť sa musia predovšetkým dve nezrovnalosti príznačné pre súčasnú situáciu: jednak skutočnosť, že 70 % prostriedkov pochádza z hrubého národného dôchodku, ktorý je aspoň formálne zostatkovou veličinou, a jednak ten rozpor, že okolo 85 % celkových prostriedkov pochádza zo zdrojov, ktoré nie sú „vlastnými zdrojmi“, a teda sa EÚ priamo prideľujú. |
| --- | --- |

5.3

Vychádzajúc z novej Lisabonskej zmluvy zastáva EHSV názor, že preskúmanie rozpočtu musí viesť k sústave financovania rozpočtu novými formami vlastných zdrojov. Odstrániť sa musia predovšetkým dve nezrovnalosti príznačné pre súčasnú situáciu: jednak skutočnosť, že 70 % prostriedkov pochádza z hrubého národného dôchodku, ktorý je aspoň formálne zostatkovou veličinou, a jednak ten rozpor, že okolo 85 % celkových prostriedkov pochádza zo zdrojov, ktoré nie sú „vlastnými zdrojmi“, a teda sa EÚ priamo prideľujú.

| 5.4 | Bolo by teda potrebné vrátiť sa k litere a myšlienke článku 269 zmluvy, v ktorom bolo jednoznačne stanovené, že rozpočet sa bude financovať prevažne z vlastných zdrojov. V tejto súvislosti sa zdá byť zaujímavou diskusia, ktorá sa začala vydaním správy Európskeho parlamentu (spravodajca: Alain Lamassoure) (6). V súvislosti s prepracovaním systému vlastných zdrojov sa v nej okrem iného poukazuje na nasledujúce dane:






  — | daň z pridanej hodnoty, |
| --- | --- | --- |

5.4

Bolo by teda potrebné vrátiť sa k litere a myšlienke článku 269 zmluvy, v ktorom bolo jednoznačne stanovené, že rozpočet sa bude financovať prevažne z vlastných zdrojov. V tejto súvislosti sa zdá byť zaujímavou diskusia, ktorá sa začala vydaním správy Európskeho parlamentu (spravodajca: Alain Lamassoure) (6). V súvislosti s prepracovaním systému vlastných zdrojov sa v nej okrem iného poukazuje na nasledujúce dane:

—

daň z pridanej hodnoty,

| — | spotrebné dane z motorových palív pre dopravu a ďalšie energetické dane, |
| --- | --- |

—

spotrebné dane z motorových palív pre dopravu a ďalšie energetické dane,

| — | spotrebné dane z tabaku a alkoholu, |
| --- | --- |

—

spotrebné dane z tabaku a alkoholu,

| — | dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

—

dane z príjmov právnických osôb.

| 5.5 | Európski občania musia byť o systéme, ktorý musí byť transparentnejší a efektívnejší, viac a lepšie informovaní. Okrem toho musia mať možnosť s čo najväčším uvedomením kontrolovať a hodnotiť účel vynakladania príspevkov, ktoré platia EÚ na jej fungovanie a financovanie jej politiky, a spolurozhodovať o nich. Ide o jeden zo základov demokratického vládnutia. |
| --- | --- |

5.5

Európski občania musia byť o systéme, ktorý musí byť transparentnejší a efektívnejší, viac a lepšie informovaní. Okrem toho musia mať možnosť s čo najväčším uvedomením kontrolovať a hodnotiť účel vynakladania príspevkov, ktoré platia EÚ na jej fungovanie a financovanie jej politiky, a spolurozhodovať o nich. Ide o jeden zo základov demokratického vládnutia.

| 5.6 | Pokrok pri európskej integrácii sa pravdaže meria aj tým, ako sa rozpočet EÚ bude financovať. V systéme, ktorý by bol vo väčšej miere federálny, by európska daň predstavovala spravodlivý a transparentný nástroj. Naznačovať, že európski ekonomickí experti nemôžu v súčasnej situácii nájsť žiadne východisko je nesprávne a svedčí o nedostatku politickej vôle. |
| --- | --- |

5.6

Pokrok pri európskej integrácii sa pravdaže meria aj tým, ako sa rozpočet EÚ bude financovať. V systéme, ktorý by bol vo väčšej miere federálny, by európska daň predstavovala spravodlivý a transparentný nástroj. Naznačovať, že európski ekonomickí experti nemôžu v súčasnej situácii nájsť žiadne východisko je nesprávne a svedčí o nedostatku politickej vôle.

6.   Politické oblasti a úloha Európskej únie

| 6.1 | Vo svojom oznámení SEK(2007) 1188 vymenúva Európska komisia rad činiteľov (7), ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú jej strategické rozhodnutia a politický program. Spomenuté činitele siahajú od nadmerného starnutia obyvateľstva až po vedecko-technologický pokrok, od globálnej konkurencieschopnosti až po klimatické zmeny, od solidarity ako európskeho záväzku až po politiku v oblasti rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

6.1

Vo svojom oznámení SEK(2007) 1188 vymenúva Európska komisia rad činiteľov (7), ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú jej strategické rozhodnutia a politický program. Spomenuté činitele siahajú od nadmerného starnutia obyvateľstva až po vedecko-technologický pokrok, od globálnej konkurencieschopnosti až po klimatické zmeny, od solidarity ako európskeho záväzku až po politiku v oblasti rozvoja vidieka.

| 6.2 | Keďže rozpočet je jedným z podstatný nástrojov na dosiahnutie cieľov rozhodujúcich pre pokrok EÚ, musí sa jeho preskúmanie uskutočniť na pozadí rozsiahlych a hlbokých úvah o úlohe a cieľoch EÚ 27 krajín. |
| --- | --- |

6.2

Keďže rozpočet je jedným z podstatný nástrojov na dosiahnutie cieľov rozhodujúcich pre pokrok EÚ, musí sa jeho preskúmanie uskutočniť na pozadí rozsiahlych a hlbokých úvah o úlohe a cieľoch EÚ 27 krajín.

| 6.3 | Na základe tejto konzultácie sa podľa názoru EHSV musí v inštitúciách a mimo nich nájsť konsenzus týkajúci sa politických oblastí, ktoré majú pre budúcnosť Európy hlavný význam. Ďalej sa musí stanoviť, do akej miery Európska únia posilnila svoju úlohu a svoje politické oblasti v týchto sektoroch. Vzhľadom na novú zmluvu je to všetko o to dôležitejšie. |
| --- | --- |

6.3

Na základe tejto konzultácie sa podľa názoru EHSV musí v inštitúciách a mimo nich nájsť konsenzus týkajúci sa politických oblastí, ktoré majú pre budúcnosť Európy hlavný význam. Ďalej sa musí stanoviť, do akej miery Európska únia posilnila svoju úlohu a svoje politické oblasti v týchto sektoroch. Vzhľadom na novú zmluvu je to všetko o to dôležitejšie.

| 6.4 | Pri rozhodovaní, ktorým politickým oblastiam sa EÚ bude v nadchádzajúcich rokoch prednostne venovať, sa musia dôkladne analyzovať všetky rozpory a oneskorenia, ktoré sa v minulosti objavili predovšetkým v rámci sústavy financovania, aby sa tie isté chyby neopakovali. |
| --- | --- |

6.4

Pri rozhodovaní, ktorým politickým oblastiam sa EÚ bude v nadchádzajúcich rokoch prednostne venovať, sa musia dôkladne analyzovať všetky rozpory a oneskorenia, ktoré sa v minulosti objavili predovšetkým v rámci sústavy financovania, aby sa tie isté chyby neopakovali.

| 6.5 | Spomedzi množstva oblastí činnosti a špecifických politických oblastí, ktoré sú v konzultačnom dokumente Komisie uvádzané ako budúce výzvy, sa musí oveľa viac pozornosti venovať opatreniam v prospech hospodárskej a sociálnej súdržnosti, aj z finančného hľadiska. Rozdiely vznikli zvlášť následkom posledného rozšírenia EÚ a preskúmanie rozpočtu musí ponúkať aj príležitosť na to, aby sa pokračovalo v podpore rozvoja zaostalejších regiónov, a to zo zjavného dôvodu, že hospodársky a spoločenský pokrok aj v chudobnejších regiónoch EÚ má kladné účinky na všetky členské štáty a ich národné hospodárstva. |
| --- | --- |

6.5

Spomedzi množstva oblastí činnosti a špecifických politických oblastí, ktoré sú v konzultačnom dokumente Komisie uvádzané ako budúce výzvy, sa musí oveľa viac pozornosti venovať opatreniam v prospech hospodárskej a sociálnej súdržnosti, aj z finančného hľadiska. Rozdiely vznikli zvlášť následkom posledného rozšírenia EÚ a preskúmanie rozpočtu musí ponúkať aj príležitosť na to, aby sa pokračovalo v podpore rozvoja zaostalejších regiónov, a to zo zjavného dôvodu, že hospodársky a spoločenský pokrok aj v chudobnejších regiónoch EÚ má kladné účinky na všetky členské štáty a ich národné hospodárstva.

| 6.6 | Okrem toho musia byť aj naďalej základnými hodnotami pri konaní EÚ solidarita a spravodlivosť. Vzhľadom na výzvy, akou je napríklad prisťahovalectvo, musí byť EÚ schopná uplatniť svoju úlohu a svoj sociálny model aj mimo Spoločenstva. Potrebuje na to nástroje, okrem iného aj finančné prostriedky, pomocou ktorých je možné odstrániť príčiny vysťahovalectva z pôvodných krajín. |
| --- | --- |

6.6

Okrem toho musia byť aj naďalej základnými hodnotami pri konaní EÚ solidarita a spravodlivosť. Vzhľadom na výzvy, akou je napríklad prisťahovalectvo, musí byť EÚ schopná uplatniť svoju úlohu a svoj sociálny model aj mimo Spoločenstva. Potrebuje na to nástroje, okrem iného aj finančné prostriedky, pomocou ktorých je možné odstrániť príčiny vysťahovalectva z pôvodných krajín.

| 6.7 | Reakcia na výzvu, akou sú klimatické zmeny, sa pre Európu stáva čoraz dôležitejšou a mala by sa odraziť aj na prioritách pri plánovaní výdavkov v budúcnosti. Je potrebné vyčleniť dodatočné prostriedky na výskum a rozvoj spôsobov zachytávania a ukladania zlúčenín uhlíka. Rovnako by bolo potrebné vyčleniť viac prostriedkov na podporu opatrení na prispôsobenie sa klimatickým zmenám a zmiernenie ich účinkov v najmenej rozvinutých krajinách a podporu investovania do technológií s nízkymi emisiami oxidu uhličitého v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách. |
| --- | --- |

6.7

Reakcia na výzvu, akou sú klimatické zmeny, sa pre Európu stáva čoraz dôležitejšou a mala by sa odraziť aj na prioritách pri plánovaní výdavkov v budúcnosti. Je potrebné vyčleniť dodatočné prostriedky na výskum a rozvoj spôsobov zachytávania a ukladania zlúčenín uhlíka. Rovnako by bolo potrebné vyčleniť viac prostriedkov na podporu opatrení na prispôsobenie sa klimatickým zmenám a zmiernenie ich účinkov v najmenej rozvinutých krajinách a podporu investovania do technológií s nízkymi emisiami oxidu uhličitého v rýchlo sa rozvíjajúcich krajinách.

7.   Väčšia blízkosť k občanom pri rozpočtovej politike

| 7.1 | K inštitucionálnej kríze Európskej únie prispela aj samotná štruktúra rozpočtu EÚ, ktorá sa musí bezpodmienečne zreformovať. Krátkozraká diskusia o vlastných zdrojoch, ktorá sa v posledných rokoch rozprúdila, takisto prispieva k súčasnému zlému imidžu EÚ. Komplexnosť, nepochopenie a výnimky, to sú prvky, ktoré majú málo spoločné so zásadami európskej integrácie a živia euroskepticizmus. |
| --- | --- |

7.1

K inštitucionálnej kríze Európskej únie prispela aj samotná štruktúra rozpočtu EÚ, ktorá sa musí bezpodmienečne zreformovať. Krátkozraká diskusia o vlastných zdrojoch, ktorá sa v posledných rokoch rozprúdila, takisto prispieva k súčasnému zlému imidžu EÚ. Komplexnosť, nepochopenie a výnimky, to sú prvky, ktoré majú málo spoločné so zásadami európskej integrácie a živia euroskepticizmus.

| 7.2 | Vzhľadom na ťažkosti v súvislosti so Zmluvou o ústave pre Európu a neskôr pri Lisabonskej zmluve nesmie ešte aj rozpočet a jeho potrebné preskúmanie prispieť k tomu, aby vznikol dojem, že peniaze Európanov slúžia na financovanie „bezodnej jamy“. Práve z tohto dôvodu sa musí výraznejšie vyzdvihnúť súvislosť medzi výdavkami a dosiahnutými výsledkami. |
| --- | --- |

7.2

Vzhľadom na ťažkosti v súvislosti so Zmluvou o ústave pre Európu a neskôr pri Lisabonskej zmluve nesmie ešte aj rozpočet a jeho potrebné preskúmanie prispieť k tomu, aby vznikol dojem, že peniaze Európanov slúžia na financovanie „bezodnej jamy“. Práve z tohto dôvodu sa musí výraznejšie vyzdvihnúť súvislosť medzi výdavkami a dosiahnutými výsledkami.

8.   Budúcnosť vlastných zdrojov

| 8.1 | Diskusia o spôsobe financovania EÚ je jedným z najdiskutovanejších aspektov preskúmania rozpočtu. Z objektívneho pohľadu zodpovedá súčasné financovanie rozpočtu (pozri bod 3.7) stále menej financovaniu, ktoré by v podstate spočívalo na vlastných zdrojoch. Vzhľadom na preskúmanie rozpočtu siahajú možnosti od zavedenia nových vlastných zdrojov, ktoré by nastúpili na miesto doterajších spôsobov financovania, až po riešenia, pri ktorých by bol v popredí hrubý národný dôchodok členských štátov. |
| --- | --- |

8.1

Diskusia o spôsobe financovania EÚ je jedným z najdiskutovanejších aspektov preskúmania rozpočtu. Z objektívneho pohľadu zodpovedá súčasné financovanie rozpočtu (pozri bod 3.7) stále menej financovaniu, ktoré by v podstate spočívalo na vlastných zdrojoch. Vzhľadom na preskúmanie rozpočtu siahajú možnosti od zavedenia nových vlastných zdrojov, ktoré by nastúpili na miesto doterajších spôsobov financovania, až po riešenia, pri ktorých by bol v popredí hrubý národný dôchodok členských štátov.

| 8.2 | Správou o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie (spravodajca: Alain Lamassoure) (8) kritizuje Európsky parlament súčasný rozpočtový poriadok a fungovanie rozpočtu a navrhuje reformu v dvoch fázach, ktoré by však mali byť predmetom jediného rozhodnutia. Prvé prechodné obdobie by viedlo k zlepšeniu súčasného systému národných príspevkov, kým v druhej fáze by sa podľa názoru Európskeho parlamentu (EP) vytvorili skutočné vlastné zdroje Európskej únie, ktoré by nahradili jestvujúce mechanizmy. |
| --- | --- |

8.2

Správou o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie (spravodajca: Alain Lamassoure) (8) kritizuje Európsky parlament súčasný rozpočtový poriadok a fungovanie rozpočtu a navrhuje reformu v dvoch fázach, ktoré by však mali byť predmetom jediného rozhodnutia. Prvé prechodné obdobie by viedlo k zlepšeniu súčasného systému národných príspevkov, kým v druhej fáze by sa podľa názoru Európskeho parlamentu (EP) vytvorili skutočné vlastné zdroje Európskej únie, ktoré by nahradili jestvujúce mechanizmy.

| 8.3 | EP zdôrazňuje, že zavedenie jednotnej európskej dane nie je nijako revolučné, pretože by pre daňových poplatníkov neprinieslo žiadne zmeny, a vypočítava kritériá, ktoré by nová sústava vlastných zdrojov musela plniť: dostatočnosť, stabilita, viditeľnosť a jednoduchosť, nízke prevádzkové náklady, efektívna alokácia zdrojov, vertikálna spravodlivosť (prerozdeľovanie), horizontálna spravodlivosť (rovnaký vplyv na rovnocenných daňových poplatníkov v celej EÚ) a spravodlivé príspevky (v súlade s bohatstvom a blahobytom členských štátov). |
| --- | --- |

8.3

EP zdôrazňuje, že zavedenie jednotnej európskej dane nie je nijako revolučné, pretože by pre daňových poplatníkov neprinieslo žiadne zmeny, a vypočítava kritériá, ktoré by nová sústava vlastných zdrojov musela plniť: dostatočnosť, stabilita, viditeľnosť a jednoduchosť, nízke prevádzkové náklady, efektívna alokácia zdrojov, vertikálna spravodlivosť (prerozdeľovanie), horizontálna spravodlivosť (rovnaký vplyv na rovnocenných daňových poplatníkov v celej EÚ) a spravodlivé príspevky (v súlade s bohatstvom a blahobytom členských štátov).

| 8.4 | EHSV už viackrát konštatoval, že vzhľadom na ciele, ktoré sa EÚ usiluje dosiahnuť a na výzvy, ktorým čelí, nie je rozpočet EÚ postačujúci, a preto by chcel začať diskusiu o „európskej dani“. V závislosti od významu predpisov Spoločenstva by sa mohlo počítať s tým, že sa prípadné pokuty členským štátom, ktoré nerešpektujú transpozíciu niektorých dôležitých smerníc, použijú na financovanie projektov európskeho záujmu. |
| --- | --- |

8.4

EHSV už viackrát konštatoval, že vzhľadom na ciele, ktoré sa EÚ usiluje dosiahnuť a na výzvy, ktorým čelí, nie je rozpočet EÚ postačujúci, a preto by chcel začať diskusiu o „európskej dani“. V závislosti od významu predpisov Spoločenstva by sa mohlo počítať s tým, že sa prípadné pokuty členským štátom, ktoré nerešpektujú transpozíciu niektorých dôležitých smerníc, použijú na financovanie projektov európskeho záujmu.

| 8.5 | EHSV víta spojitosť a obsažnosť návrhov uvedených v správe EP, ako aj analýzu súčasného stavu rozpočtu a nevyhnutnosti jeho reformy. Zároveň však poukazuje na ťažkosti, ktoré by boli spojené so zavedením takéhoto systému. Zavedenie financovania založeného na „európskej dani“ by narazilo bezpochyby na značný odpor, hlavne vzhľadom na problém, ako to občanom vysvetliť. |
| --- | --- |

8.5

EHSV víta spojitosť a obsažnosť návrhov uvedených v správe EP, ako aj analýzu súčasného stavu rozpočtu a nevyhnutnosti jeho reformy. Zároveň však poukazuje na ťažkosti, ktoré by boli spojené so zavedením takéhoto systému. Zavedenie financovania založeného na „európskej dani“ by narazilo bezpochyby na značný odpor, hlavne vzhľadom na problém, ako to občanom vysvetliť.

| 8.6 | Na tento účel musí Európska únia podporovať nielen konkurencieschopnosť, ale aj rozsiahlo a s väčším dôrazom chrániť a podporovať súdržnosť, životné prostredie, zamestnanosť a európsky sociálny model. |
| --- | --- |

8.6

Na tento účel musí Európska únia podporovať nielen konkurencieschopnosť, ale aj rozsiahlo a s väčším dôrazom chrániť a podporovať súdržnosť, životné prostredie, zamestnanosť a európsky sociálny model.

| 8.7 | EHSV sa vyslovuje za to, aby sa pri rozhodnutiach týkajúcich sa reformy financovania rozpočtu EÚ hľadali riešenia, ktoré už nepočítajú s výnimkami, budú v znamení rovnosti a solidarity a budú zodpovedať príspevkovej schopnosti každého členského štátu. Okrem toho výbor zdôrazňuje, že diskusia o zdrojoch má síce veľký význam, nesmie sa však pritom zabúdať na diskusiu o strategických rozhodnutiach, úlohe a politike EÚ, ani sa táto diskusia nesmie zatláčať do úzadia. |
| --- | --- |

8.7

EHSV sa vyslovuje za to, aby sa pri rozhodnutiach týkajúcich sa reformy financovania rozpočtu EÚ hľadali riešenia, ktoré už nepočítajú s výnimkami, budú v znamení rovnosti a solidarity a budú zodpovedať príspevkovej schopnosti každého členského štátu. Okrem toho výbor zdôrazňuje, že diskusia o zdrojoch má síce veľký význam, nesmie sa však pritom zabúdať na diskusiu o strategických rozhodnutiach, úlohe a politike EÚ, ani sa táto diskusia nesmie zatláčať do úzadia.

9.   Za transparentné a účinné formy plnenia rozpočtu

| 9.1 | Plnenie rozpočtu je ďalším dôležitým predmetom preskúmania. Transparentnosť, spoľahlivosť a čitateľnosť sú kritériami, ktoré sa musia prejaviť predovšetkým v tejto fáze. Práve pri plnení rozpočtu prichádzajú občania EÚ do styku s činnosťou EÚ a hodnotia jej konkrétne výsledky. Okrem toho sa musí zaručiť, že rozpočtový cyklus bude časovo v súlade s legislatívnymi obdobiami resp. funkčnými obdobiami Európskeho parlamentu, Komisie a Európskej rady. |
| --- | --- |

9.1

Plnenie rozpočtu je ďalším dôležitým predmetom preskúmania. Transparentnosť, spoľahlivosť a čitateľnosť sú kritériami, ktoré sa musia prejaviť predovšetkým v tejto fáze. Práve pri plnení rozpočtu prichádzajú občania EÚ do styku s činnosťou EÚ a hodnotia jej konkrétne výsledky. Okrem toho sa musí zaručiť, že rozpočtový cyklus bude časovo v súlade s legislatívnymi obdobiami resp. funkčnými obdobiami Európskeho parlamentu, Komisie a Európskej rady.

| 9.2 | EHSV zastáva názor, že európski občania musia byť lepšie oboznamovaní s rámcom politiky EÚ a s cieľmi dosiahnutými pomocou prostriedkov EÚ, a to hlavne z dvoch dôvodov: jednak z dôvodu transparentnosti a jednak, aby sa pôsobilo proti euroskepticizmu a proti informáciám, ktoré pred úspechmi často tendenčne uprednostňujú menej početné neúspechy. |
| --- | --- |

9.2

EHSV zastáva názor, že európski občania musia byť lepšie oboznamovaní s rámcom politiky EÚ a s cieľmi dosiahnutými pomocou prostriedkov EÚ, a to hlavne z dvoch dôvodov: jednak z dôvodu transparentnosti a jednak, aby sa pôsobilo proti euroskepticizmu a proti informáciám, ktoré pred úspechmi často tendenčne uprednostňujú menej početné neúspechy.

| 9.3 | Pokiaľ ide o stabilitu finančného rámca a jeho pružnosť, zastáva výbor názor, že dlhodobé stratégie Európskej únie (napríklad v oblasti zamestnanosti, výskumu a vývoja, životného prostredia alebo energetiky) musia mať určitú kontinuitu, kým pri krátkodobých prioritách treba zaručiť určitý rozsah flexibility, aby sa zabezpečilo prispôsobovanie sa meniacim sa podmienkam a rýchla reakcia. K dispozícii pritom musí byť predovšetkým dostatočný priestor na opatrenia členských štátov. |
| --- | --- |

9.3

Pokiaľ ide o stabilitu finančného rámca a jeho pružnosť, zastáva výbor názor, že dlhodobé stratégie Európskej únie (napríklad v oblasti zamestnanosti, výskumu a vývoja, životného prostredia alebo energetiky) musia mať určitú kontinuitu, kým pri krátkodobých prioritách treba zaručiť určitý rozsah flexibility, aby sa zabezpečilo prispôsobovanie sa meniacim sa podmienkam a rýchla reakcia. K dispozícii pritom musí byť predovšetkým dostatočný priestor na opatrenia členských štátov.

| 9.4 | Predmetom diskusie o plnení rozpočtu musí byť nevyhnutne aj rozpočtové hospodárenie a z neho vyplývajúca zodpovednosť. V súčasnosti 80 % rozpočtu spravujú priamo členské štáty a zvyšných 20 % Európska komisia, ktorá je však zodpovedná za celkové plnenie rozpočtu. EHSV poukazuje na to, že o tomto rozdelení sa musí diskutovať, aby sa overilo, nakoľko je ešte aktuálny. |
| --- | --- |

9.4

Predmetom diskusie o plnení rozpočtu musí byť nevyhnutne aj rozpočtové hospodárenie a z neho vyplývajúca zodpovednosť. V súčasnosti 80 % rozpočtu spravujú priamo členské štáty a zvyšných 20 % Európska komisia, ktorá je však zodpovedná za celkové plnenie rozpočtu. EHSV poukazuje na to, že o tomto rozdelení sa musí diskutovať, aby sa overilo, nakoľko je ešte aktuálny.

| 9.5 | V tejto súvislosti treba bezpodmienečne zohľadniť novú zmluvu, ktorá článok 274 mení tak, že v prvom odseku sa slová na začiatku vety „Komisia plní rozpočet ...“ nahrádzajú slovami „Komisia v spolupráci s členskými štátmi plní rozpočet ...“. Naproti tomu sa druhý odsek nahrádza takto: „Nariadenie ustanovuje povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri plnení rozpočtu a z toho vyplývajúce zodpovednosti. Ustanovuje zodpovednosti a podrobné pravidlá, podľa ktorých každá inštitúcia postupuje pri vynakladaní svojich vlastných výdavkov.“ |
| --- | --- |

9.5

V tejto súvislosti treba bezpodmienečne zohľadniť novú zmluvu, ktorá článok 274 mení tak, že v prvom odseku sa slová na začiatku vety „Komisia plní rozpočet ...“ nahrádzajú slovami „Komisia v spolupráci s členskými štátmi plní rozpočet ...“. Naproti tomu sa druhý odsek nahrádza takto: „Nariadenie ustanovuje povinnosti kontroly a auditu členských štátov pri plnení rozpočtu a z toho vyplývajúce zodpovednosti. Ustanovuje zodpovednosti a podrobné pravidlá, podľa ktorých každá inštitúcia postupuje pri vynakladaní svojich vlastných výdavkov.“

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV na tému Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii, CESE 1712/2007.

1

(2)  V prvom odseku článku 269 sa hovorí, že bez ohľadu na ostatné príjmy bude rozpočet úplne financovaný z vlastných prostriedkov.

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV na tému Budovanie našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie na obdobie 2007 – 2013, Ú. v. EÚ C 74, 23.5.2005, s. 32.

3

(4)  Pozri grafy v prílohe.

4

(5)  SEK(2007) 1188 – Oznámenie Komisie: Reforma rozpočtu, zmena Európy – Dokument o verejnej konzultácii v súvislosti s preskúmaním rozpočtu 2008/2009.

5

(6)  Európsky parlament: Správa o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie (A6-0066/2007) z 13. marca 2007, spravodajca: Alain LAMASSOURE.

6

(7)  Pozri bod 2.1 oznámenia SEK(2007) 1188 v konečnom znení.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+REPORT+A6-2007-0066+0+DOC+WORD+V0//SK

8

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, boli zamietnuté v priebehu diskusie (článok 54 ods. 3 vnútorného poriadku):

Bod 1.3

Vyčiarknuť bod 1.3

| „1.3 | Pri vytváraní rozpočtovej politiky sa nemožno vyhnúť zásadnému rozhodnutiu medzi federalizmom a spoluprácou vlád. Pokrok v európskej integrácii sa pravdaže meria aj tým, ako sa rozpočet EÚ bude financovať.“ |
| --- | --- |

„1.3

Výsledok hlasovania

Za: 40 Proti: 87 Zdržali sa: 10

Bod 7.3

Za bod 7.2 vložiť nový bod 7.3 s nasledujúcim znením

| „7.3 | Jedným z hlavných problémov súčasného systému financovania EÚ je neschopnosť spravovať financie tak, aby audítori nemali problém schváliť účtovnú závierku. Každoročné ‚divadlo‘, v rámci ktorého audítori odmietajú podpísať väčšinu účtov, robí Únii v členských štátoch veľmi zlú reklamu. Akýkoľvek nový systém musí vyriešiť aj tento problém.“ |
| --- | --- |

„7.3

Výsledok hlasovania

Za: 37 Proti: 94 Zdržali sa: 12

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/119 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/119

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty“

KOM(2007) 677 v konečnom znení

(2008/C 204/24)

Rada sa 22. novembra 2007 rozhodla podľa článku 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 20. februára 2008. Samostatným spravodajcom bol pán BURANI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca) 123 hlasmi za, 1 hlasom proti, pričom sa 6 hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Predslov

| 1.1 | V roku 2007 nadobudla platnosť smernica o DPH (1), ktoré zhrnula v jednom texte ustanovenia o DPH vydané, zmenené a doplnené v priebehu posledných rokov. Pri jej uplatňovaní sa ukázali určité praktické ťažkosti alebo problematické aspekty, ktorých sa týkali kritické pripomienky alebo návrhy podnikov a niektorých členských štátov. Komisia ich preskúmala a rozhodla sa predložiť návrh zmien a doplnení, ktoré sú predmetom tohto návrhu. |
| --- | --- |

1.1

V roku 2007 nadobudla platnosť smernica o DPH (1), ktoré zhrnula v jednom texte ustanovenia o DPH vydané, zmenené a doplnené v priebehu posledných rokov. Pri jej uplatňovaní sa ukázali určité praktické ťažkosti alebo problematické aspekty, ktorých sa týkali kritické pripomienky alebo návrhy podnikov a niektorých členských štátov. Komisia ich preskúmala a rozhodla sa predložiť návrh zmien a doplnení, ktoré sú predmetom tohto návrhu.

| 1.2 | Tieto návrhy a doplnenia sú rôznej povahy a týkajú sa rôznych otázok. Aby sa Komisia vyhla byrokratickému a procedurálnemu zaťaženiu, rozhodla sa, podľa názoru výboru správne, zhrnúť ich v jednom návrhu. |
| --- | --- |

1.2

Tieto návrhy a doplnenia sú rôznej povahy a týkajú sa rôznych otázok. Aby sa Komisia vyhla byrokratickému a procedurálnemu zaťaženiu, rozhodla sa, podľa názoru výboru správne, zhrnúť ich v jednom návrhu.

2.   Obsah návrhu

| 2.1 | Niektoré zmeny a doplnenia sa týkajú sektora energie, ktorého daňový režim bol stanovený smernicou z roku 2003 (2), a teda bol transponovaný do smernice o DPH: ukázalo sa však, že vzhľadom na použité odborné termíny je oblasť jej uplatnenia veľmi obmedzená a nezodpovedá hospodárskej realite. Predovšetkým medzi zdaňované energetické produkty patril zemný plyn dodávaný plynovodom alebo tankermi na prepravu plynu, elektrická energia a teplo alebo chlad dodávané cez distribučné siete tepla a chladu (tzv. „diaľková distribúcia“). Komisia navrhuje, aby sa na tieto produkty zdanenie neuplatňovalo. |
| --- | --- |

2.1

Niektoré zmeny a doplnenia sa týkajú sektora energie, ktorého daňový režim bol stanovený smernicou z roku 2003 (2), a teda bol transponovaný do smernice o DPH: ukázalo sa však, že vzhľadom na použité odborné termíny je oblasť jej uplatnenia veľmi obmedzená a nezodpovedá hospodárskej realite. Predovšetkým medzi zdaňované energetické produkty patril zemný plyn dodávaný plynovodom alebo tankermi na prepravu plynu, elektrická energia a teplo alebo chlad dodávané cez distribučné siete tepla a chladu (tzv. „diaľková distribúcia“). Komisia navrhuje, aby sa na tieto produkty zdanenie neuplatňovalo.

| 2.2 | V súvislosti s uvedenými zdrojmi energie počíta návrh so zdanením v tom členskom štáte, v ktorom sú poskytované služby súvisiace s pripojením na sieť. Okrem toho zjednodušuje postup, ktorý členským štátom umožňuje uplatniť zníženú sadzbu DPH. |
| --- | --- |

2.2

V súvislosti s uvedenými zdrojmi energie počíta návrh so zdanením v tom členskom štáte, v ktorom sú poskytované služby súvisiace s pripojením na sieť. Okrem toho zjednodušuje postup, ktorý členským štátom umožňuje uplatniť zníženú sadzbu DPH.

| 2.3 | Pokiaľ ide o výnimky, Bulharsku a Rumunsku bolo pri ich vstupe do EÚ povolené oslobodiť od dane malé a stredné podniky a aj naďalej nezaťažovať daňou z pridanej hodnoty medzinárodnú prepravu osôb. Týmto návrhom sa v podstate nič nemení. Proste sa považovalo za užitočné zahrnúť tieto výnimky do textu smernice o DPH, ako tomu bolo aj v prípade iných členských štátov. |
| --- | --- |

2.3

Pokiaľ ide o výnimky, Bulharsku a Rumunsku bolo pri ich vstupe do EÚ povolené oslobodiť od dane malé a stredné podniky a aj naďalej nezaťažovať daňou z pridanej hodnoty medzinárodnú prepravu osôb. Týmto návrhom sa v podstate nič nemení. Proste sa považovalo za užitočné zahrnúť tieto výnimky do textu smernice o DPH, ako tomu bolo aj v prípade iných členských štátov.

| 2.4 | Pokiaľ ide o právo na odpočet, návrh zavádza alebo skôr objasňuje základnú zásadu vlastnú duchu ustanovenia o DPH, čo znamená, že ak je nehnuteľný majetok, určený na rôzne druhy použití, zahrnutý do majetku podniku, obmedzuje sa prvotné uplatnenie práva na odpočet úmerne k skutočnému použitiu na podnikateľské účely. Ďalej sa navrhuje opravný systém, aby sa zohľadnili rôzne variácie medzi použitím na podnikateľské a súkromné účely. |
| --- | --- |

2.4

Pokiaľ ide o právo na odpočet, návrh zavádza alebo skôr objasňuje základnú zásadu vlastnú duchu ustanovenia o DPH, čo znamená, že ak je nehnuteľný majetok, určený na rôzne druhy použití, zahrnutý do majetku podniku, obmedzuje sa prvotné uplatnenie práva na odpočet úmerne k skutočnému použitiu na podnikateľské účely. Ďalej sa navrhuje opravný systém, aby sa zohľadnili rôzne variácie medzi použitím na podnikateľské a súkromné účely.

3.   Úvahy a závery

| 3.1 | Návrhy uvedené v bodoch 2.4 a 2.4 nevyžadujú osobitný komentár. V prvom prípade ide len o nápravu predchádzajúceho vynechania a v druhom prípade o nutné, aj keď zrejmé, spresnenie všeobecne známej a uplatňovanej zásady. |
| --- | --- |

3.1

Návrhy uvedené v bodoch 2.4 a 2.4 nevyžadujú osobitný komentár. V prvom prípade ide len o nápravu predchádzajúceho vynechania a v druhom prípade o nutné, aj keď zrejmé, spresnenie všeobecne známej a uplatňovanej zásady.

| 3.2 | V súvislosti s bodmi 2.1 a 2.2 považuje EHSV návrh zameraný na prispôsobenie právnych predpisov hospodárskej realite za správny a uznáva rovnaký prístup k zdaneniu rôznych zdrojov energie. |
| --- | --- |

3.2

V súvislosti s bodmi 2.1 a 2.2 považuje EHSV návrh zameraný na prispôsobenie právnych predpisov hospodárskej realite za správny a uznáva rovnaký prístup k zdaneniu rôznych zdrojov energie.

| 3.3 | Na záver EHSV vyjadruje súhlas s návrhom Komisie. |
| --- | --- |

3.3

Na záver EHSV vyjadruje súhlas s návrhom Komisie.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty.

1

(2)  Smernica Rady 2003/92/ES zo 7. októbra 2003.

2

---

| 9.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 204/120 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 204/120

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vzťahy medzi Európskou úniou a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko: úloha občianskej spoločnosti“

(2008/C 204/25)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. februára 2007 v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko na tému:

„Vzťahy medzi Európskou úniou a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko: úloha občianskej spoločnosti“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 30. januára 2008. Spravodajcom bol pán Miklós Barabás.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 443. plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008 (schôdza z 12. marca 2008) prijal 125 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie a hlavné závery

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) uznáva významný pokrok, ktorý dosiahla Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko v oblasti rozvoja a stabilizácie vzťahov s Európskou úniou (EÚ) s hlavným cieľom vstúpiť do EÚ. Udelenie štatútu kandidátskej krajiny je uznaním dosiahnutého pokroku. EHSV oceňuje tento pozitívny vývoj na pozadí politických, hospodárskych a sociálnych dôsledkov konfliktov v regióne, problémov súvisiacich s prechodným obdobím ako aj implementácie rámcovej dohody z Ochridu. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) uznáva významný pokrok, ktorý dosiahla Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko v oblasti rozvoja a stabilizácie vzťahov s Európskou úniou (EÚ) s hlavným cieľom vstúpiť do EÚ. Udelenie štatútu kandidátskej krajiny je uznaním dosiahnutého pokroku. EHSV oceňuje tento pozitívny vývoj na pozadí politických, hospodárskych a sociálnych dôsledkov konfliktov v regióne, problémov súvisiacich s prechodným obdobím ako aj implementácie rámcovej dohody z Ochridu.

| 1.2 | EHSV je pripravený podporovať Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko v jej úsilí čo najskôr začať rokovania o pristúpení k EÚ, a to už v roku 2008. |
| --- | --- |

1.2

EHSV je pripravený podporovať Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko v jej úsilí čo najskôr začať rokovania o pristúpení k EÚ, a to už v roku 2008.

| 1.3 | Berúc do úvahy záväzok EHSV a zástupcov hospodárskych a sociálnych záujmových skupín Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko posilniť dialóg a spoluprácu medzi organizovanou občianskou spoločnosťou Európskej únie a Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, je potrebné pripraviť podklady pre pristúpenie tejto krajiny k EÚ. Vytvorenie zmiešaného poradného výboru s EHSV zohráva v tomto procese významnú úlohu. Výber členov tohto zmiešaného orgánu z Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko by mal prebehnúť na základe otvoreného, transparentného a demokratického procesu. |
| --- | --- |

1.3

Berúc do úvahy záväzok EHSV a zástupcov hospodárskych a sociálnych záujmových skupín Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko posilniť dialóg a spoluprácu medzi organizovanou občianskou spoločnosťou Európskej únie a Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, je potrebné pripraviť podklady pre pristúpenie tejto krajiny k EÚ. Vytvorenie zmiešaného poradného výboru s EHSV zohráva v tomto procese významnú úlohu. Výber členov tohto zmiešaného orgánu z Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko by mal prebehnúť na základe otvoreného, transparentného a demokratického procesu.

| 1.4 | V súvislosti s pristúpením k EÚ zdôrazňuje EHSV kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko pri formulácii, implementácii, uplatňovaní a monitorovaní verejných politík a právnych predpisov (reformná agenda) zameraných na prípravu prijatia acquis Spoločenstva. Na podporu tohto procesu by mala byť občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko zapojená do rokovaní o pristúpení. |
| --- | --- |

1.4

V súvislosti s pristúpením k EÚ zdôrazňuje EHSV kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko pri formulácii, implementácii, uplatňovaní a monitorovaní verejných politík a právnych predpisov (reformná agenda) zameraných na prípravu prijatia acquis Spoločenstva. Na podporu tohto procesu by mala byť občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko zapojená do rokovaní o pristúpení.

| 1.5 | Jednotlivé federácie odborových zväzov by mali mať rovnaké postavenie. Pre vytvorenie priaznivých podmienok na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné prijať špecifické právne predpisy pre odborové zväzy a prehodnotiť a znížiť súčasne platnú požiadavku (hranica 33 % zastúpenia pracovnej sily), aby sa mohli do kolektívneho vyjednávania zapojiť ako zmluvní partneri. Významne by to prispelo k posilneniu sociálneho dialógu a úplnému rešpektovaniu práv odborových zväzov. |
| --- | --- |

1.5

Jednotlivé federácie odborových zväzov by mali mať rovnaké postavenie. Pre vytvorenie priaznivých podmienok na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné prijať špecifické právne predpisy pre odborové zväzy a prehodnotiť a znížiť súčasne platnú požiadavku (hranica 33 % zastúpenia pracovnej sily), aby sa mohli do kolektívneho vyjednávania zapojiť ako zmluvní partneri. Významne by to prispelo k posilneniu sociálneho dialógu a úplnému rešpektovaniu práv odborových zväzov.

| 1.6 | Je potrebné podporovať rozvoj združení zamestnávateľov a spoluprácu medzi nimi. Taktiež je potrebné prepracovať legislatívny rámec, aby bolo možné stanoviť jasné kritériá ich členstva v hospodárskej a sociálnej rade (HSR). |
| --- | --- |

1.6

Je potrebné podporovať rozvoj združení zamestnávateľov a spoluprácu medzi nimi. Taktiež je potrebné prepracovať legislatívny rámec, aby bolo možné stanoviť jasné kritériá ich členstva v hospodárskej a sociálnej rade (HSR).

| 1.7 | Mala by sa posilniť úloha HSR Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, ktorá by mala byť reprezentatívnejšia s účasťou všetkých zainteresovaných strán, vrátane organizácií občianskej spoločnosti. Vytvorilo by to pevný inštitucionálny základ pre zmysluplný a skutočný partnerský dialóg o hospodárskych a sociálnych otázkach. Aby k tomu mohlo dôjsť, je potrebné so zapojením príslušných strán pripraviť nový právny rámec a potom ho čo najskôr schváliť. |
| --- | --- |

1.7

Mala by sa posilniť úloha HSR Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, ktorá by mala byť reprezentatívnejšia s účasťou všetkých zainteresovaných strán, vrátane organizácií občianskej spoločnosti. Vytvorilo by to pevný inštitucionálny základ pre zmysluplný a skutočný partnerský dialóg o hospodárskych a sociálnych otázkach. Aby k tomu mohlo dôjsť, je potrebné so zapojením príslušných strán pripraviť nový právny rámec a potom ho čo najskôr schváliť.

| 1.8 | EHSV vyjadruje vážne obavy týkajúce sa extrémne vysokej úrovne chudoby a miery nezamestnanosti a žiada vládu Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, aby vytvorila účinné politické opatrenia na boj proti chudobe a posilnenie sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vyjadruje vážne obavy týkajúce sa extrémne vysokej úrovne chudoby a miery nezamestnanosti a žiada vládu Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, aby vytvorila účinné politické opatrenia na boj proti chudobe a posilnenie sociálnej súdržnosti.

| 1.9 | Rozdeľovanie štátnych zdrojov ako aj fondov EÚ by malo byť orientované viac na chudobné obyvateľstvo a založené na solidarite a sociálnej súdržnosti, aby sa znížili existujúce regionálne a etnické rozdiely. Na zlepšenie situácie Rómov je potrebné prijať špecifické opatrenia. |
| --- | --- |

1.9

Rozdeľovanie štátnych zdrojov ako aj fondov EÚ by malo byť orientované viac na chudobné obyvateľstvo a založené na solidarite a sociálnej súdržnosti, aby sa znížili existujúce regionálne a etnické rozdiely. Na zlepšenie situácie Rómov je potrebné prijať špecifické opatrenia.

| 1.10 | EHSV víta úsilie a schválenie vládnej stratégie pre spoluprácu s občianskou spoločnosťou ako krok smerom k vytvoreniu podporného prostredia pre rozvoj organizovanej občianskej spoločnosti a ako príspevok k zmysluplnému a konštruktívnemu občianskemu dialógu. |
| --- | --- |

1.10

EHSV víta úsilie a schválenie vládnej stratégie pre spoluprácu s občianskou spoločnosťou ako krok smerom k vytvoreniu podporného prostredia pre rozvoj organizovanej občianskej spoločnosti a ako príspevok k zmysluplnému a konštruktívnemu občianskemu dialógu.

| 1.11 | Zároveň so zvyšovaním občianskej účasti by sa mala posilniť pozícia sociálnych a občianskych partnerov. Dôležitým aspektom v tejto súvislosti je mechanizmus vlády Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko na priame a nepriame financovanie. Na školách by okrem toho mali byť vytvorené špecifické vzdelávacie programy o úlohe občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11

Zároveň so zvyšovaním občianskej účasti by sa mala posilniť pozícia sociálnych a občianskych partnerov. Dôležitým aspektom v tejto súvislosti je mechanizmus vlády Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko na priame a nepriame financovanie. Na školách by okrem toho mali byť vytvorené špecifické vzdelávacie programy o úlohe občianskej spoločnosti.

2.   Úvod

| 2.1 | Dňa 9. apríla 2001 Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko ako prvá krajina na západnom Balkáne podpísala (prostredníctvom výmeny korešpondencie) dohodu o stabilizácii a pridružení, ktorá vstúpila do platnosti 1. apríla 2004. |
| --- | --- |

2.1

Dňa 9. apríla 2001 Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko ako prvá krajina na západnom Balkáne podpísala (prostredníctvom výmeny korešpondencie) dohodu o stabilizácii a pridružení, ktorá vstúpila do platnosti 1. apríla 2004.

| 2.2 | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko oficiálne požiadala o členstvo v EÚ 22. marca 2004. Dňa 9. novembra 2005 Európska komisia predložila pozitívne stanovisko k tejto žiadosti a Európska rada 16. decembra 2005 rozhodla udeliť Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko štatút kandidátskej krajiny. |
| --- | --- |

2.2

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko oficiálne požiadala o členstvo v EÚ 22. marca 2004. Dňa 9. novembra 2005 Európska komisia predložila pozitívne stanovisko k tejto žiadosti a Európska rada 16. decembra 2005 rozhodla udeliť Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko štatút kandidátskej krajiny.

| 2.3 | Na štvrtom stretnutí Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko 24. júla 2007 bol vyjadrený pevný záväzok k urýchleniu reforiem. Rada pre stabilizáciu a pridruženie tiež podporila vytvorenie zmiešaného poradného výboru s EHSV a Výborom regiónov. |
| --- | --- |

2.3

Na štvrtom stretnutí Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko 24. júla 2007 bol vyjadrený pevný záväzok k urýchleniu reforiem. Rada pre stabilizáciu a pridruženie tiež podporila vytvorenie zmiešaného poradného výboru s EHSV a Výborom regiónov.

| 2.4 | Najnovšia správa o pokroku týkajúca sa Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko uverejnená 6. novembra 2007 hodnotí pokrok dosiahnutý vo viacerých oblastiach, vymenúva však aj pretrvávajúce závažné problémy, ktoré musí krajina riešiť. |
| --- | --- |

2.4

Najnovšia správa o pokroku týkajúca sa Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko uverejnená 6. novembra 2007 hodnotí pokrok dosiahnutý vo viacerých oblastiach, vymenúva však aj pretrvávajúce závažné problémy, ktoré musí krajina riešiť.

| 2.5 | V súvislosti s očakávaným začatím rokovaní o pristúpení EHSV zdôrazňuje kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti. Z tohto dôvodu sa predkladané stanovisko zameria na občiansku spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a jej situáciu, príležitosti a problémy, sociálny a občiansky dialóg v krajine, a na vzťahy s EÚ a krajinami západného Balkánu. |
| --- | --- |

2.5

V súvislosti s očakávaným začatím rokovaní o pristúpení EHSV zdôrazňuje kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti. Z tohto dôvodu sa predkladané stanovisko zameria na občiansku spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a jej situáciu, príležitosti a problémy, sociálny a občiansky dialóg v krajine, a na vzťahy s EÚ a krajinami západného Balkánu.

3.   Niektoré špecifické črty občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko

| 3.1 | Občianska spoločnosť sa začala vytvárať koncom 19. storočia a začiatkom 20. storočia a nadobudla značný vplyv na celý sociálny rozvoj. Literárne a kultúrne kruhy, charity a ostatné občianske iniciatívy vytvorili základ pre rozvoj kultúry, športu a rôznych profesijných organizácií. Počas obdobia socializmu boli udržiavané pod silnou politickou kontrolou. Získanie nezávislosti v roku 1990 a prechod k parlamentnej demokracii boli výrazným podnetom k posilneniu úlohy občianskej spoločnosti v krajine. |
| --- | --- |

3.1

Občianska spoločnosť sa začala vytvárať koncom 19. storočia a začiatkom 20. storočia a nadobudla značný vplyv na celý sociálny rozvoj. Literárne a kultúrne kruhy, charity a ostatné občianske iniciatívy vytvorili základ pre rozvoj kultúry, športu a rôznych profesijných organizácií. Počas obdobia socializmu boli udržiavané pod silnou politickou kontrolou. Získanie nezávislosti v roku 1990 a prechod k parlamentnej demokracii boli výrazným podnetom k posilneniu úlohy občianskej spoločnosti v krajine.

| 3.2 | Obnovenie občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko začiatkom deväťdesiatych rokov 20. storočia bolo výrazne a pozitívne ovplyvnené politickým vývojom v krajine, ktorý umožnil vytvorenie nezávislej, mnohostrannej a na služby orientovanej občianskej spoločnosti. Ďalšou špecifickou črtou je hodnotovo orientovaný charakter macedónskej občianskej spoločnosti, ktorá je do značnej miery usmerňovaná silným normatívnym prístupom. |
| --- | --- |

3.2

Obnovenie občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko začiatkom deväťdesiatych rokov 20. storočia bolo výrazne a pozitívne ovplyvnené politickým vývojom v krajine, ktorý umožnil vytvorenie nezávislej, mnohostrannej a na služby orientovanej občianskej spoločnosti. Ďalšou špecifickou črtou je hodnotovo orientovaný charakter macedónskej občianskej spoločnosti, ktorá je do značnej miery usmerňovaná silným normatívnym prístupom.

| 3.3 | Občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je charakteristická obmedzeným rozsahom a intenzitou zapojenia občanov. Zatiaľ čo nestranícka politická činnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko rastie, len malá časť obyvateľov (menej ako 30 %) sa zúčastňuje na aktivitách občianskej spoločnosti (charitatívne zbierky, členstvo v organizáciách občianskej spoločnosti, dobrovoľnícka činnosť, kolektívna činnosť v rámci komunity, atď.). |
| --- | --- |

3.3

Občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je charakteristická obmedzeným rozsahom a intenzitou zapojenia občanov. Zatiaľ čo nestranícka politická činnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko rastie, len malá časť obyvateľov (menej ako 30 %) sa zúčastňuje na aktivitách občianskej spoločnosti (charitatívne zbierky, členstvo v organizáciách občianskej spoločnosti, dobrovoľnícka činnosť, kolektívna činnosť v rámci komunity, atď.).

4.   Všeobecné súvislosti

4.1   Politické súvislosti: rámcová dohoda z Ochridu a právny štát

| 4.1.1 | Rámcová dohoda z Ochridu (1) podpísaná v auguste 2001 a princíp právneho štátu patria medzi hlavné faktory politickej stability v krajine. Rámcová dohoda z Ochridu prispela k riešeniu problémov súvisiacich s rozmanitosťou Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Prispela tiež k budovaniu základov stability a rozvoja a určila tempo politického, sociálneho, ekonomického života a vzťahov medzi etnickými skupinami. |
| --- | --- |

4.1.1

Rámcová dohoda z Ochridu (1) podpísaná v auguste 2001 a princíp právneho štátu patria medzi hlavné faktory politickej stability v krajine. Rámcová dohoda z Ochridu prispela k riešeniu problémov súvisiacich s rozmanitosťou Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. Prispela tiež k budovaniu základov stability a rozvoja a určila tempo politického, sociálneho, ekonomického života a vzťahov medzi etnickými skupinami.

| 4.1.2 | Po parlamentných voľbách v roku 2006 a vytvorení novej stredopravicovej vlády bolo potrebné nanovo dosiahnuť rovnováhu. Je potrebné, aby sa vláda zapojila do politického dialógu a zabezpečila podporu všetkým politickým silám pri implementácii programu EÚ v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko. V konštruktívnom politickom dialógu o základných otázkach národného významu bol dosiahnutý pokrok. Tento proces však môžu ohroziť pretrvávajúce politické tlaky, ktoré bránia lepšiemu riadeniu a vybudovaniu fungujúcich demokratických inštitúcií. |
| --- | --- |

4.1.2

Po parlamentných voľbách v roku 2006 a vytvorení novej stredopravicovej vlády bolo potrebné nanovo dosiahnuť rovnováhu. Je potrebné, aby sa vláda zapojila do politického dialógu a zabezpečila podporu všetkým politickým silám pri implementácii programu EÚ v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko. V konštruktívnom politickom dialógu o základných otázkach národného významu bol dosiahnutý pokrok. Tento proces však môžu ohroziť pretrvávajúce politické tlaky, ktoré bránia lepšiemu riadeniu a vybudovaniu fungujúcich demokratických inštitúcií.

| 4.1.3 | Výrazný pokrok bol dosiahnutý v oblasti implementácie legislatívnej časti rámcovej dohody z Ochridu, ktorej ustanovenia boli po schválení zmien a doplnení zo strany parlamentu začlenené do ústavy, ako aj v oblasti spravodlivého zastúpenia obcí vo verejnej správe. Percento obyvateľstva, ktoré považuje vzťahy medzi etnickými skupinami za najvážnejší problém v krajine kleslo z úrovne 41,4 % z júla 2001 na 1,4 % z marca 2007. V januári 2005 hodnotilo 19,7 % obyvateľov vzťahy medzi etnikami za „veľmi zlé“, zatiaľ čo v marci 2007 to bolo 7,6 % obyvateľov (2). |
| --- | --- |

4.1.3

Výrazný pokrok bol dosiahnutý v oblasti implementácie legislatívnej časti rámcovej dohody z Ochridu, ktorej ustanovenia boli po schválení zmien a doplnení zo strany parlamentu začlenené do ústavy, ako aj v oblasti spravodlivého zastúpenia obcí vo verejnej správe. Percento obyvateľstva, ktoré považuje vzťahy medzi etnickými skupinami za najvážnejší problém v krajine kleslo z úrovne 41,4 % z júla 2001 na 1,4 % z marca 2007. V januári 2005 hodnotilo 19,7 % obyvateľov vzťahy medzi etnikami za „veľmi zlé“, zatiaľ čo v marci 2007 to bolo 7,6 % obyvateľov (2).

| 4.1.4 | Bol zaznamenaný pokrok v oblasti vzdelávania komunít, spravodlivého zastúpenia a decentralizácie. Keďže dohoda stanovuje „rámec“, poskytuje určitý priestor na interpretáciu a možné požiadavky na doplňujúce opatrenia. Môžu sa objaviť nové problémy týkajúce sa používania jazykov (jazykový zákon, dvojjazyčnosť Skopje), štatútu bývalých etnických albánskych bojovníkov, územného usporiadania (Kičevo, 2008) ako aj postavenia menších a roztrúsených komunít, napríklad tureckej, rómskej, srbskej, bosnianskej a vlašskej, ktoré tvoria 10,6 % obyvateľstva. |
| --- | --- |

4.1.4

Bol zaznamenaný pokrok v oblasti vzdelávania komunít, spravodlivého zastúpenia a decentralizácie. Keďže dohoda stanovuje „rámec“, poskytuje určitý priestor na interpretáciu a možné požiadavky na doplňujúce opatrenia. Môžu sa objaviť nové problémy týkajúce sa používania jazykov (jazykový zákon, dvojjazyčnosť Skopje), štatútu bývalých etnických albánskych bojovníkov, územného usporiadania (Kičevo, 2008) ako aj postavenia menších a roztrúsených komunít, napríklad tureckej, rómskej, srbskej, bosnianskej a vlašskej, ktoré tvoria 10,6 % obyvateľstva.

| 4.1.5 | Situácia rómskej komunity naďalej spôsobuje obavy, a to aj napriek tomu, že Macedónsko je jedným z angažovaných účastníkov iniciatívy „Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015“. |
| --- | --- |

4.1.5

Situácia rómskej komunity naďalej spôsobuje obavy, a to aj napriek tomu, že Macedónsko je jedným z angažovaných účastníkov iniciatívy „Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015“.

| 4.1.6 | V minulosti Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko podnikala (príliš) pomalé kroky smerom k posilneniu právneho štátu, a to najmä z dôvodu štrukturálnych nedostatkov pri implementácii zákonov a na súdoch, ako aj kvôli spolitizovanej a slabej verejnej správe, korupcii a organizovanému zločinu. V súčasnosti môžeme byť svedkom určitého pokroku v tejto oblasti. Právny rámec na posilnenie nezávislosti a efektívnosti súdnictva je už do značnej miery zavedený, pretože v decembri 2005 boli schválené zmeny a doplnenia ústavy. Boj proti korupcii je na poprednom mieste programu vlády Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. V máji 2007 bol uzákonený nový štátny program na prevenciu a potláčanie korupcie. Avšak na podporu úsilia efektívne bojovať proti korupcii je potrebná silná politická vôľa. |
| --- | --- |

4.1.6

V minulosti Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko podnikala (príliš) pomalé kroky smerom k posilneniu právneho štátu, a to najmä z dôvodu štrukturálnych nedostatkov pri implementácii zákonov a na súdoch, ako aj kvôli spolitizovanej a slabej verejnej správe, korupcii a organizovanému zločinu. V súčasnosti môžeme byť svedkom určitého pokroku v tejto oblasti. Právny rámec na posilnenie nezávislosti a efektívnosti súdnictva je už do značnej miery zavedený, pretože v decembri 2005 boli schválené zmeny a doplnenia ústavy. Boj proti korupcii je na poprednom mieste programu vlády Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. V máji 2007 bol uzákonený nový štátny program na prevenciu a potláčanie korupcie. Avšak na podporu úsilia efektívne bojovať proti korupcii je potrebná silná politická vôľa.

4.2   Sociálno-ekonomické súvislosti: rast nezamestnanosti

| 4.2.1 | Bývalá juhoslovanská republika Macedónska bola v porovnaní s ostatnými republikami bývalej Juhoslávie menej rozvinutá a jej ekonomika bola šesť rokov pred získaním nezávislosti v úpadku. Prvé roky nezávislosti boli charakteristické makroekonomickou nestabilitou a zvyšovaním daňového deficitu. Kríza v regióne, grécke embargo, sankcie OSN voči Federatívnej republike Juhoslávie a kríza v Kosove negatívne ovplyvnili ekonomickú a politickú situáciu v krajine a priamo prispeli k tomu, že Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko sa nemohla zamerať sa na vlastné politické a ekonomické reformy. |
| --- | --- |

4.2.1

Bývalá juhoslovanská republika Macedónska bola v porovnaní s ostatnými republikami bývalej Juhoslávie menej rozvinutá a jej ekonomika bola šesť rokov pred získaním nezávislosti v úpadku. Prvé roky nezávislosti boli charakteristické makroekonomickou nestabilitou a zvyšovaním daňového deficitu. Kríza v regióne, grécke embargo, sankcie OSN voči Federatívnej republike Juhoslávie a kríza v Kosove negatívne ovplyvnili ekonomickú a politickú situáciu v krajine a priamo prispeli k tomu, že Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko sa nemohla zamerať sa na vlastné politické a ekonomické reformy.

| 4.2.2 | V súčasnosti vládne v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko relatívna makroekonomická stabilita založená na širokom konsenze v oblasti hospodárskej politiky a posun smerom k vyššiemu stupňu liberalizácie obchodu (členstvo vo WTO a CEFTA). Správny hospodársky rozvoj však ešte stále zaostáva. |
| --- | --- |

4.2.2

V súčasnosti vládne v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko relatívna makroekonomická stabilita založená na širokom konsenze v oblasti hospodárskej politiky a posun smerom k vyššiemu stupňu liberalizácie obchodu (členstvo vo WTO a CEFTA). Správny hospodársky rozvoj však ešte stále zaostáva.

| 4.2.3 | Dôsledkom toho je v krajine vysoká úroveň chudoby, pričom 29,8 % obyvateľov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko žije pod hranicou chudoby. Chudoba priamo súvisí s extrémne vysokou mierou nezamestnanosti (36 %). |
| --- | --- |

4.2.3

Dôsledkom toho je v krajine vysoká úroveň chudoby, pričom 29,8 % obyvateľov Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko žije pod hranicou chudoby. Chudoba priamo súvisí s extrémne vysokou mierou nezamestnanosti (36 %).

| 4.2.4 | Chudoba, sociálne vylúčenie a vysoká miera nezamestnanosti so slabo fungujúcim trhom práce sú (negatívnymi) dôsledkami slabého hospodárskeho rastu (okolo 4 %), nevhodnej štruktúry podnikov (najmä slabý výkon MSP), nepružného trhu práce, slabého systému vzdelávania a rýchleho rastu obyvateľstva. Vláda zatiaľ na riešenie problému chudoby často využíva opatrenia sociálnej pomoci bez zavedenia politiky aktívnej zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.2.4

Chudoba, sociálne vylúčenie a vysoká miera nezamestnanosti so slabo fungujúcim trhom práce sú (negatívnymi) dôsledkami slabého hospodárskeho rastu (okolo 4 %), nevhodnej štruktúry podnikov (najmä slabý výkon MSP), nepružného trhu práce, slabého systému vzdelávania a rýchleho rastu obyvateľstva. Vláda zatiaľ na riešenie problému chudoby často využíva opatrenia sociálnej pomoci bez zavedenia politiky aktívnej zamestnanosti.

| 4.2.5 | Nárast HDP o 7 % zaznamenaný v prvom štvrťroku 2007 by však mohol byť dlho očakávaným začiatkom dynamickejšieho cyklu hospodárskeho rozvoja. |
| --- | --- |

4.2.5

Nárast HDP o 7 % zaznamenaný v prvom štvrťroku 2007 by však mohol byť dlho očakávaným začiatkom dynamickejšieho cyklu hospodárskeho rozvoja.

4.3   Sociálne a kultúrne súvislosti: všeobecný nedostatok dôvery

| 4.3.1 | Sociálne vzťahy sú poznačené všeobecným nedostatkom dôvery, tolerancie a občianskej uvedomelosti. Prevláda nedôvera voči verejným inštitúciám, hoci minulý rok sa zvýšila dôvera voči vláde. |
| --- | --- |

4.3.1

Sociálne vzťahy sú poznačené všeobecným nedostatkom dôvery, tolerancie a občianskej uvedomelosti. Prevláda nedôvera voči verejným inštitúciám, hoci minulý rok sa zvýšila dôvera voči vláde.

| 4.3.2 | Tolerancia dosahuje podľa prieskumu World Values Survey ukazovateľ 2,08, čo znamená, že spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je príznačná nízkou mierou tolerancie. Najviac netolerancie sa prejavuje voči marginalizovaným skupinám, ako sú užívatelia drog, alkoholici, homosexuáli a Rómovia. Miera občianskej uvedomelosti, ktorá sa meria prostredníctvom neplatenia verejných služieb (doprava, voda, atď.), daní alebo využívania štátnych príspevkov, je tiež na nízkej úrovni. |
| --- | --- |

4.3.2

Tolerancia dosahuje podľa prieskumu World Values Survey ukazovateľ 2,08, čo znamená, že spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je príznačná nízkou mierou tolerancie. Najviac netolerancie sa prejavuje voči marginalizovaným skupinám, ako sú užívatelia drog, alkoholici, homosexuáli a Rómovia. Miera občianskej uvedomelosti, ktorá sa meria prostredníctvom neplatenia verejných služieb (doprava, voda, atď.), daní alebo využívania štátnych príspevkov, je tiež na nízkej úrovni.

5.   Občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko

5.1   Právne prostredie

| 5.1.1 | Slobodu združovania zaručuje ústava (článok 20) a normatívne ju upravuje zákon o občianskych združeniach a nadáciách schválený v roku 1998. |
| --- | --- |

5.1.1

Slobodu združovania zaručuje ústava (článok 20) a normatívne ju upravuje zákon o občianskych združeniach a nadáciách schválený v roku 1998.

| 5.1.2 | Chýbajú predpisy pre činnosť odborových zväzov a združení zamestnávateľov, pretože túto činnosť upravuje len niekoľko článkov zákonníka práce a obchodného zákonníka. Je nevyhnutne potrebné vytvoriť rovnaké podmienky pre sociálnych partnerov, najmä s cieľom zabezpečiť ich nezávislosť. Činnosť obchodných komôr upravuje osobitný zákon. |
| --- | --- |

5.1.2

Chýbajú predpisy pre činnosť odborových zväzov a združení zamestnávateľov, pretože túto činnosť upravuje len niekoľko článkov zákonníka práce a obchodného zákonníka. Je nevyhnutne potrebné vytvoriť rovnaké podmienky pre sociálnych partnerov, najmä s cieľom zabezpečiť ich nezávislosť. Činnosť obchodných komôr upravuje osobitný zákon.

| 5.1.3 | Dokonca aj napriek nedávnym zlepšeniam (zákon o dotáciách a sponzorských daroch, atď.) sú daňové zákony pre organizácie občianskej spoločnosti a daňové úľavy pre darcov prekážkami ďalšieho rozvoja. |
| --- | --- |

5.1.3

Dokonca aj napriek nedávnym zlepšeniam (zákon o dotáciách a sponzorských daroch, atď.) sú daňové zákony pre organizácie občianskej spoločnosti a daňové úľavy pre darcov prekážkami ďalšieho rozvoja.

| 5.1.4 | Pripravuje sa nový zákon o občianskych združeniach a nadáciách. Najvýznamnejšími očakávanými zmenami sú: ďalšie posilnenie práva na zakladanie organizácií občianskej spoločnosti, úprava ich ekonomických aktivít a zavedenie štatútu organizácie verejného záujmu. |
| --- | --- |

5.1.4

Pripravuje sa nový zákon o občianskych združeniach a nadáciách. Najvýznamnejšími očakávanými zmenami sú: ďalšie posilnenie práva na zakladanie organizácií občianskej spoločnosti, úprava ich ekonomických aktivít a zavedenie štatútu organizácie verejného záujmu.

5.2   Prehľad občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko

5.2.1   Rozmanitosť a zastúpenie organizácií občianskej spoločnosti

| 5.2.1.1 | Organizovaná občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je zložená z odborových zväzov, občianskych organizácií a obchodných komôr ako aj cirkví a náboženských komunít. Združenia zamestnávateľov sú v krajine novým fenoménom a obchodné komory (dve z nich fungujú na národnej úrovni: Hospodárska komora Macedónska – SKM a Únia obchodných komôr – USKM) sú ešte stále vnímané ako zástupcovia súkromného sektora. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Organizovaná občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je zložená z odborových zväzov, občianskych organizácií a obchodných komôr ako aj cirkví a náboženských komunít. Združenia zamestnávateľov sú v krajine novým fenoménom a obchodné komory (dve z nich fungujú na národnej úrovni: Hospodárska komora Macedónska – SKM a Únia obchodných komôr – USKM) sú ešte stále vnímané ako zástupcovia súkromného sektora.

| 5.2.1.2 | Vzťahy medzi organizáciami zamestnávateľov sa komplikujú skutočnosťou, že len jedna z nich (Združenie zamestnávateľov Macedónska – ZRM) je členom Hospodárskej a sociálnej rady Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko (HSR). Druhá organizácia, Konfederácia zamestnávateľov Macedónskej republiky (KRM), sa snaží o otvorenejší a prístupnejší postoj zo strany HSR Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Vzťahy medzi organizáciami zamestnávateľov sa komplikujú skutočnosťou, že len jedna z nich (Združenie zamestnávateľov Macedónska – ZRM) je členom Hospodárskej a sociálnej rady Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko (HSR). Druhá organizácia, Konfederácia zamestnávateľov Macedónskej republiky (KRM), sa snaží o otvorenejší a prístupnejší postoj zo strany HSR Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko.

| 5.2.1.3 | Odborové zväzy sú zoskupené do štyroch konfederácií: Federácia odborových zväzov Macedónska (SSM), Konfederácia nezávislých odborov (KNS), Konfederácia organizácií odborových zväzov Macedónska (KSS) a Únia slobodných a nezávislých odborových zväzov (UNS). Tieto vzťahy charakterizuje rivalita a niekedy dokonca nepriateľský postoj poznačený osobnou zaujatosťou jedného voči druhému. To výrazne oslabuje ich rokovaciu pozíciu, najmä voči vláde. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Odborové zväzy sú zoskupené do štyroch konfederácií: Federácia odborových zväzov Macedónska (SSM), Konfederácia nezávislých odborov (KNS), Konfederácia organizácií odborových zväzov Macedónska (KSS) a Únia slobodných a nezávislých odborových zväzov (UNS). Tieto vzťahy charakterizuje rivalita a niekedy dokonca nepriateľský postoj poznačený osobnou zaujatosťou jedného voči druhému. To výrazne oslabuje ich rokovaciu pozíciu, najmä voči vláde.

| 5.2.1.4 | V krajine je zaregistrovaných 5289 organizácií občianskej spoločnosti (2003). Ako zložky občianskej spoločnosti sú zastúpené takmer všetky sociálne skupiny, pričom účasť chudobných, vidieckych obcí a etnických komunít, najmä etnických Albáncov, je slabšia. Výrazný počet organizácií (43 %) je sústredený v hlavnom meste Skopje a takmer žiadne organizácie občianskej spoločnosti neexistujú vo vidieckych oblastiach. |
| --- | --- |

5.2.1.4

V krajine je zaregistrovaných 5289 organizácií občianskej spoločnosti (2003). Ako zložky občianskej spoločnosti sú zastúpené takmer všetky sociálne skupiny, pričom účasť chudobných, vidieckych obcí a etnických komunít, najmä etnických Albáncov, je slabšia. Výrazný počet organizácií (43 %) je sústredený v hlavnom meste Skopje a takmer žiadne organizácie občianskej spoločnosti neexistujú vo vidieckych oblastiach.

5.2.2   Úroveň organizácie a vzťahov

| 5.2.2.1 | V Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko je zaregistrovaných takmer 200 zastrešujúcich orgánov organizácií občianskej spoločnosti. Väčšina organizácií je členom zväzu, federácie, platformy alebo iného zastrešujúceho orgánu, a to podľa typu organizácie občianskej spoločnosti alebo cieľovej skupiny. Tieto zastrešujúce orgány zohrávajú významnú úlohu pri posilňovaní občianskeho sektora v krajine. |
| --- | --- |

5.2.2.1

V Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko je zaregistrovaných takmer 200 zastrešujúcich orgánov organizácií občianskej spoločnosti. Väčšina organizácií je členom zväzu, federácie, platformy alebo iného zastrešujúceho orgánu, a to podľa typu organizácie občianskej spoločnosti alebo cieľovej skupiny. Tieto zastrešujúce orgány zohrávajú významnú úlohu pri posilňovaní občianskeho sektora v krajine.

| 5.2.2.2 | Občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko sa musí zamerať na komunikáciu, koordináciu a spoluprácu. Interakcia alebo dialóg medzi zamestnávateľmi, odborovými zväzmi a ostatnými organizáciami občianskej spoločnosti prakticky neexistuje. Občianska platforma Macedónska, ktorá má 29 členov, však v tejto oblasti predstavuje pozitívny príklad. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Občianska spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko sa musí zamerať na komunikáciu, koordináciu a spoluprácu. Interakcia alebo dialóg medzi zamestnávateľmi, odborovými zväzmi a ostatnými organizáciami občianskej spoločnosti prakticky neexistuje. Občianska platforma Macedónska, ktorá má 29 členov, však v tejto oblasti predstavuje pozitívny príklad.

5.3   Silné a slabé stránky občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko

| 5.3.1 | Silnými stránkami občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je posilnenie postavenia občanov a vysoko cenené mierové hodnoty, rovnosť medzi mužmi a ženami a udržateľnosť životného prostredia. |
| --- | --- |

5.3.1

Silnými stránkami občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko je posilnenie postavenia občanov a vysoko cenené mierové hodnoty, rovnosť medzi mužmi a ženami a udržateľnosť životného prostredia.

| 5.3.2 | Najvýznamnejšie sa vplyv občianskej spoločnosti prejavuje v oblasti posilnenia postavenia občanov, najmä žien a marginalizovaných skupín. Zvýšila sa účasť žien na verejnom živote (v parlamente, mestských a miestnych zastupiteľstvách a organizáciách občianskej spoločnosti). |
| --- | --- |

5.3.2

Najvýznamnejšie sa vplyv občianskej spoločnosti prejavuje v oblasti posilnenia postavenia občanov, najmä žien a marginalizovaných skupín. Zvýšila sa účasť žien na verejnom živote (v parlamente, mestských a miestnych zastupiteľstvách a organizáciách občianskej spoločnosti).

| 5.3.3 | Organizácie angažujúce sa v oblasti životného prostredia boli v popredí v období rokov 1996 až 2001, kedy vláda vďaka ich podpornej činnosti začlenila udržateľnosť životného prostredia medzi hlavné priority. Ešte stále majú potenciál, aby v budúcnosti zohrávali pozitívnu úlohu. |
| --- | --- |

5.3.3

Organizácie angažujúce sa v oblasti životného prostredia boli v popredí v období rokov 1996 až 2001, kedy vláda vďaka ich podpornej činnosti začlenila udržateľnosť životného prostredia medzi hlavné priority. Ešte stále majú potenciál, aby v budúcnosti zohrávali pozitívnu úlohu.

| 5.3.4 | Medzi všetkými hlavnými zainteresovanými stranami organizovanej občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko vládne a reálne funguje pluralizmus, avšak mala by sa rozvíjať a posilniť schopnosť viesť dialóg medzi jednotlivými sektormi. |
| --- | --- |

5.3.4

Medzi všetkými hlavnými zainteresovanými stranami organizovanej občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko vládne a reálne funguje pluralizmus, avšak mala by sa rozvíjať a posilniť schopnosť viesť dialóg medzi jednotlivými sektormi.

| 5.3.5 | Slabými stránkami občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko sú: odstránenie chudoby, transparentnosť a samoregulácia, fungujúca demokracia, vzájomná ľahostajnosť medzi občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom, nedostatočné zdroje a chýbajúca diverzifikácia finančných zdrojov (v súčasnosti pretrváva silná závislosť na dotáciách zo zahraničia). |
| --- | --- |

5.3.5

Slabými stránkami občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko sú: odstránenie chudoby, transparentnosť a samoregulácia, fungujúca demokracia, vzájomná ľahostajnosť medzi občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom, nedostatočné zdroje a chýbajúca diverzifikácia finančných zdrojov (v súčasnosti pretrváva silná závislosť na dotáciách zo zahraničia).

| 5.3.6 | Odkaz minulosti spolu s rozdielnymi vzájomnými postojmi a prístupmi (a voči štátu), často emotívne zafarbené, predstavujú významnú prekážku dialógu a činnosti. |
| --- | --- |

5.3.6

Odkaz minulosti spolu s rozdielnymi vzájomnými postojmi a prístupmi (a voči štátu), často emotívne zafarbené, predstavujú významnú prekážku dialógu a činnosti.

| 5.3.7 | Cirkvi a náboženské komunity požívajú veľkú dôveru zo strany verejnosti, dôvera v občianske organizácie je miernejšia a najmenej dôverujú ľudia obchodným komorám a odborovým zväzom, a to najmä z dôvodu citeľného zhoršenia postavenia pracujúcich a nečinnosti týchto organizácií. |
| --- | --- |

5.3.7

Cirkvi a náboženské komunity požívajú veľkú dôveru zo strany verejnosti, dôvera v občianske organizácie je miernejšia a najmenej dôverujú ľudia obchodným komorám a odborovým zväzom, a to najmä z dôvodu citeľného zhoršenia postavenia pracujúcich a nečinnosti týchto organizácií.

6.   Sociálny a občiansky dialóg a vytvorenie zmiešaného poradného výboru s EHSV

6.1   Sociálny dialóg

6.1.1   Rámec

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko je členom Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a ratifikovala väčšinu jej dohovorov. Poslednými ratifikovanými dohovormi sú: Dohovor o najhorších formách detskej práce (C182) ratifikovaný v roku 2002 a Dohovor o trojstranných konzultáciách (medzinárodné pracovné normy) (C144) ratifikovaný v roku 2005.

6.1.2   Hospodárska a sociálna rada Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko

Inštitucionálny rámec pre sociálny dialóg, najmä trojstranný dialóg fungujúci prostredníctvom Hospodárskej a sociálnej rady Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, je v rannom štádiu rozvoja. Hospodárska a sociálna rada založená v roku 1996 riadi trojstranný dialóg (odborové zväzy a zamestnávatelia ako partneri vlády) na národnej úrovni. Rada má však obmedzený rozsah zastúpenia, pretože je zložená len zo zástupcov Federácie odborových zväzov Macedónska (SSM), Združenia zamestnávateľov Macedónska a predsedá jej minister práce a sociálnej politiky.

| 6.1.3 | Túto situáciu vážne ohrozujú organizácie zamestnávateľov a odborové zväzy, ktoré nie sú členmi HSR a dôrazne kritizujú jej prácu. Zdá sa, že vládne všeobecný konsenzus, dokonca aj zo strany vlády, v tom, že súčasný právny rámec je potrebné zmeniť a doplniť, aby jasnejšie určoval kritériá pre členstvo v HSR. Možno však očakávať zdĺhavú diskusiu o uspokojivých riešeniach a vytvorení nového právneho rámca pre HSR. |
| --- | --- |

6.1.3

Túto situáciu vážne ohrozujú organizácie zamestnávateľov a odborové zväzy, ktoré nie sú členmi HSR a dôrazne kritizujú jej prácu. Zdá sa, že vládne všeobecný konsenzus, dokonca aj zo strany vlády, v tom, že súčasný právny rámec je potrebné zmeniť a doplniť, aby jasnejšie určoval kritériá pre členstvo v HSR. Možno však očakávať zdĺhavú diskusiu o uspokojivých riešeniach a vytvorení nového právneho rámca pre HSR.

6.1.4   Kolektívne vyjednávanie

Boli uzavreté dve všeobecné kolektívne dohody pre verejný a súkromný sektor a približne 24 kolektívnych dohôd pre jednotlivé odvetvia. Na základe súčasnej požiadavky musia odborové zväzy združovať 33 % príslušnej pracovnej sily, aby sa ako sociálni partneri mohli zapojiť do kolektívneho vyjednávania. Toto ustanovenie dôrazne kritizujú viaceré odborové zväzy, pričom žiadajú o podstatné zníženie tejto hranice. Okrem toho sa preukázalo, že je ťažké jasne dokázať, že organizácia túto hranicu naozaj dosiahla.

6.2   Občiansky dialóg v súvislosti s novou vládnou stratégiou

| 6.2.1 | Prvé obdobie vzťahov medzi vládou a organizáciami občianskej spoločnosti bolo charakterizované ad-hoc kontaktmi a dohodami. Prvým krokom smerom k inšitucionalizácii vzťahov bolo vytvorenie oddelenia pre občiansku spoločnosť v rámci vlády v novembri 2004. |
| --- | --- |

6.2.1

Prvé obdobie vzťahov medzi vládou a organizáciami občianskej spoločnosti bolo charakterizované ad-hoc kontaktmi a dohodami. Prvým krokom smerom k inšitucionalizácii vzťahov bolo vytvorenie oddelenia pre občiansku spoločnosť v rámci vlády v novembri 2004.

| 6.2.2 | V januári 2007 bola prijatá stratégia vlády pre spoluprácu s občianskym sektorom spolu s akčným plánom na jej implementáciu. Tento dokument bol výsledkom riadneho konzultačného procesu. |
| --- | --- |

6.2.2

V januári 2007 bola prijatá stratégia vlády pre spoluprácu s občianskym sektorom spolu s akčným plánom na jej implementáciu. Tento dokument bol výsledkom riadneho konzultačného procesu.

| 6.2.3 | Hlavnými cieľmi tejto stratégie je: zabezpečiť účasť občianskej spoločnosti v procese tvorby politík, začlenenie občianskej spoločnosti do procesu európskej integrácie, vytvorenie priaznivejších podmienok pre fungovanie občianskej spoločnosti, aktualizácia a posilnenie právneho rámca s cieľom zlepšiť podmienky občianskej spoločnosti, vytvorenie spolupráce medzi inštitúciami a jednotlivými sektormi. |
| --- | --- |

6.2.3

Hlavnými cieľmi tejto stratégie je: zabezpečiť účasť občianskej spoločnosti v procese tvorby politík, začlenenie občianskej spoločnosti do procesu európskej integrácie, vytvorenie priaznivejších podmienok pre fungovanie občianskej spoločnosti, aktualizácia a posilnenie právneho rámca s cieľom zlepšiť podmienky občianskej spoločnosti, vytvorenie spolupráce medzi inštitúciami a jednotlivými sektormi.

6.3   Vytvorenie zmiešaného poradného výboru s EHSV

| 6.3.1 | Všetky zainteresované strany v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko prikladajú veľký význam zmiešanému poradnému výboru s EHSV a žiadajú, aby bol vytvorený čo najskôr. |
| --- | --- |

6.3.1

Všetky zainteresované strany v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko prikladajú veľký význam zmiešanému poradnému výboru s EHSV a žiadajú, aby bol vytvorený čo najskôr.

| 6.3.2 | Vhodne zostavený zmiešaný poradný výbor môže byť efektívnym nástrojom, a to nie len pre priblíženie sa Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a jej organizovanej občianskej spoločnosti k EÚ, ale aj na podporu dialógu medzi organizáciami občianskej spoločnosti na národnej úrovni. |
| --- | --- |

6.3.2

Vhodne zostavený zmiešaný poradný výbor môže byť efektívnym nástrojom, a to nie len pre priblíženie sa Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a jej organizovanej občianskej spoločnosti k EÚ, ale aj na podporu dialógu medzi organizáciami občianskej spoločnosti na národnej úrovni.

| 6.3.3 | Všetky zainteresované strany sa budú musieť vážne snažiť o to, aby boli členovia zmiešaného poradného výboru z Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko vyberaní otvoreným, transparentným a demokratickým spôsobom a zaručiť ich legitimitu a reprezentatívnosť. |
| --- | --- |

6.3.3

Všetky zainteresované strany sa budú musieť vážne snažiť o to, aby boli členovia zmiešaného poradného výboru z Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko vyberaní otvoreným, transparentným a demokratickým spôsobom a zaručiť ich legitimitu a reprezentatívnosť.

7.   Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, EÚ a Balkán

7.1   Situácia v oblasti vzťahov medzi EÚ a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko

7.1.1   Kandidátska krajina

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko je kandidátskou krajinou a pripravuje sa na rokovania o pristúpení s EÚ. Macedónsko ako prvá krajina na západnom Balkáne podpísalo v apríli 2001 dohodu o stabilizácii a pridružení. Solúnsky summit, ktorý sa konal 19. – 21. júna 2003 vyjadril zvýšenú podporu vstupu krajín západného Balkánu do EÚ. Vláda Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko odovzdala 14. februára 2005 svoje odpovede na dotazník Európskej komisie, ktoré boli základom pre kladné stanovisko Komisie z 9. novembra 2005 a následne pre rozhodnutie Európskej rady zo 16. decembra 2005, ktorým udeľuje Macedónsku štatút kandidátskej krajiny.

7.1.2   Odchodné vzťahy s EÚ

V roku 2006 dosiahol celkový vývoz úroveň 1,43 miliardy EUR a celkový dovoz 2,25 miliárd EUR. Obchod s EÚ tvoril 51,85 % celkového vývozu a 44 % dovozu pochádzalo z členských štátov EÚ. Piatimi najdôležitejšími obchodnými partnermi z EÚ sú Nemecko, Grécko, Taliansko, Slovinsko a Poľsko.

V oblasti obchodu treba riešiť niektoré otázky, napríklad: chýbajúcu integráciu pohraničných služieb, nedostatok nových technológií a colné prostredie bez dokumentov v papierovej forme, deklarovanie tovarov a chýbajúce referenčné laboratória na vydávanie certifikátov (napr. v poľnohospodárstve).

7.1.3   Víza

Mobilita ľudí, najmä v oblasti obchodných kontaktov, vzdelávania a kultúrnych výmen je pre budovanie kontaktov medzi Macedónskom a EÚ veľmi dôležitá. Dohoda o zjednodušení vízového režimu a opätovnom prijímaní štátnych príslušníkov bola s EÚ podpísaná 18. septembra 2007 ako prechodné opatrenie pred zavedením vzájomného bezvízového režimu. Dialóg o bezvízovom režime sa začal 20. februára 2008.

7.1.4   Pomoc zo strany EÚ

V období rokov 1992 až 2006 dosiahla pomoc Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko zo strany EÚ výšku 800 miliónov EUR. Na roky 2007 – 2009 sa EÚ zaviazala vyplatiť pomoc vo výške 210 miliónov EUR.

7.2   Úloha občianskej spoločnosti v procese európskej integrácie

| 7.2.1 | Európska integrácia je pre občiansku spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko veľkou výzvou. Prostredníctvom procesu pristúpenia je európska integrácia výraznou hnacou silou ďalšieho rozvoja občianskej spoločnosti. Organizácie občianskej spoločnosti sú nositeľmi nových hodnôt, akými sú participatívna demokracia, integrácia, rovnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú tiež významnú úlohu sprostredkovateľa medzi tradičnou, multikultúrnou a multietnickou balkánskou spoločnosťou a postmodernou Európou. |
| --- | --- |

7.2.1

Európska integrácia je pre občiansku spoločnosť Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko veľkou výzvou. Prostredníctvom procesu pristúpenia je európska integrácia výraznou hnacou silou ďalšieho rozvoja občianskej spoločnosti. Organizácie občianskej spoločnosti sú nositeľmi nových hodnôt, akými sú participatívna demokracia, integrácia, rovnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú tiež významnú úlohu sprostredkovateľa medzi tradičnou, multikultúrnou a multietnickou balkánskou spoločnosťou a postmodernou Európou.

| 7.2.2 | Vláda Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko začala uznávať úlohu občianskej spoločnosti v procese európskej integrácie tým, že tento proces začlenila medzi svoje strategické ciele. |
| --- | --- |

7.2.2

Vláda Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko začala uznávať úlohu občianskej spoločnosti v procese európskej integrácie tým, že tento proces začlenila medzi svoje strategické ciele.

| 7.2.3 | Podpora občianskej spoločnosti zo strany EÚ sa zvýšila po zavedení programu CARDS v roku 2001. Podpory sa dostalo niekoľkým občianskym iniciatívam, napríklad technická pomoc pri vypracovaní vládnej stratégie pre spoluprácu s občianskou spoločnosťou a podpora Občianskej platformy Macedónska. |
| --- | --- |

7.2.3

Podpora občianskej spoločnosti zo strany EÚ sa zvýšila po zavedení programu CARDS v roku 2001. Podpory sa dostalo niekoľkým občianskym iniciatívam, napríklad technická pomoc pri vypracovaní vládnej stratégie pre spoluprácu s občianskou spoločnosťou a podpora Občianskej platformy Macedónska.

7.3   Susedstvo a vytváranie sietí na Balkáne

| 7.3.1. | Svojim odhodlaním rozvíjať dvojstranné vzťahy a fungujúcu politiku susedstva zohráva Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko aktívnu úlohu v oblasti regionálnej spolupráce. Aktívne sa zúčastňuje na procesoch akými sú založenie Rady regionálnej spolupráce (proces spolupráce v juhovýchodnej Európe – SEECP), uzatvorenie Zmluvy o založení Energetického spoločenstva, vytvorenie Spoločného európskeho leteckého priestoru, Iniciatívy pre spoluprácu pre juhovýchodnú Európu (SECI) a Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA). V tejto súvislosti spočíva na národnej a miestnej tlači špeciálna zodpovednosť za to, že budú pozitívne vplývať na vývoj týchto procesov. |
| --- | --- |

7.3.1.

Svojim odhodlaním rozvíjať dvojstranné vzťahy a fungujúcu politiku susedstva zohráva Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko aktívnu úlohu v oblasti regionálnej spolupráce. Aktívne sa zúčastňuje na procesoch akými sú založenie Rady regionálnej spolupráce (proces spolupráce v juhovýchodnej Európe – SEECP), uzatvorenie Zmluvy o založení Energetického spoločenstva, vytvorenie Spoločného európskeho leteckého priestoru, Iniciatívy pre spoluprácu pre juhovýchodnú Európu (SECI) a Stredoeurópskej dohody o voľnom obchode (CEFTA). V tejto súvislosti spočíva na národnej a miestnej tlači špeciálna zodpovednosť za to, že budú pozitívne vplývať na vývoj týchto procesov.

| 7.3.2. | Vytváranie sietí a interakcia na regionálnej úrovni sa zvyšujú aj v ostatných oblastiach, vrátane občianskej spoločnosti. Existujú pozitívne príklady spoločnej činnosti za aktívnej spolupráce organizácií zamestnávateľov, odborových zväzov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko. |
| --- | --- |

7.3.2.

Vytváranie sietí a interakcia na regionálnej úrovni sa zvyšujú aj v ostatných oblastiach, vrátane občianskej spoločnosti. Existujú pozitívne príklady spoločnej činnosti za aktívnej spolupráce organizácií zamestnávateľov, odborových zväzov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko.

V Bruseli 12. marca 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Začiatkom roka 2001 došlo v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko k ozbrojeným zrážkam a krajina čelila kríze vo vzťahoch medzi etnikami. Politickým riešením krízy bolo podpísanie rámcovej dohody (známej aj ako dohoda z Ochridu) 13. augusta 2001 v Ochride. Dohodu uzavreli štyri hlavné politické strany pod záštitou macedónskeho prezidenta a medzinárodného spoločenstva (EÚ a USA). Cieľom rámcovej dohody je udržať celistvosť a jednotný charakter štátu, podporovať demokraciu, rozvoj občianskej spoločnosti, a integráciu do euroatlantických štruktúr a rozvíjať multikultúrnu spoločnosť s náležitým začlenením národnostných a etnických menšín. Realizáciu legislatívnej časti rámcovej dohody sa podarilo ukončiť zhruba za štyri roky, t. j. v júli 2005.

1

(2)  Early Warning Report – Former Yugoslav Republic of Macedonia, UNDP, Skopje, jún 2007.

2

---