# Официален вестник C 224/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 224 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5130 август 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 224

Издание на български език

Информация и известия

Година 5130 август 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | III   Подготвителни актове |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 445-та пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. |
| 2008/C 224/01 | Становище на Европейския икономически исоциален комитет относно Екологични методи на производство | 1 |
| 2008/C 224/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в научноизследователска и развойна програма, насочена към подобряване качеството на живот на възрастните хора чрез използване на нови информационни и комуникационни технологии (ИКТ), предприета от няколко държави-членкиCOM(2007) 329 окончателен — 2007/0116 (COD) | 8 |
| 2008/C 224/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно започване и извършване на застрахователна и презастрахователна дейност Платежоспособност IICOM(2007) 361 окончателен — 2007/0143 (COD) | 11 |
| 2008/C 224/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в изследователска и развойна програма, насочена към подпомагане на малки и средни предприятия, извършващи изследователска и развойна дейност, предприета от няколко държави-членкиCOM(2007) 514 окончателен — 2007/0188 (COD) | 18 |
| 2008/C 224/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията — За политика на втори шанс — Прилагане на Лисабонското партньорство за растеж и заетостCOM(2007) 584 окончателен | 23 |
| 2008/C 224/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Международни обществени поръчки | 32 |
| 2008/C 224/07 | Проектостановище на Европейския икономически и социален комитет относно | 35 |
| 2008/C 224/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно застраховката Гражданска отговорност при използването на моторни превозни средства и за контрол на задължението за сключване на такава застраховка (Кодифицирана версия) COM(2008) 98 окончателен — 2008/0049 (COD) | 39 |
| 2008/C 224/09 | Становище на специализирана секция Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество относно Зелена книга: към нова култура за градска мобилностCOM(2007) 551 окончателен | 39 |
| 2008/C 224/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията — План за действие в областта на логистиката на превоза на товариCOM(2007) 607 окончателен | 46 |
| 2008/C 224/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно | 50 |
| 2008/C 224/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент на Европейския парламент и Съвета относно кодекс за поведение при компютъризирани системи за резервацияCOM(2007) 709 окончателен — 2007/0243 (COD) | 57 |
| 2008/C 224/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишна програма на Общността за защита на децата при използване на Интернет и други комуникационни технологииCOM(2008) 106 окончателен — 2008/0047 (COD) | 61 |
| 2008/C 224/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно прегледите за проверка на техническата изправност на моторните превозни средства и техните ремаркетаCOM(2008) 100 окончателен — 2008/0044 (COD) | 66 |
| 2008/C 224/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета: Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюзCOM(2007) 414 окончателен | 67 |
| 2008/C 224/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета относно създаването на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболовCOM(2007) 602 окончателен — 2007/0223 (CNS) | 72 |
| 2008/C 224/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно | 77 |
| 2008/C 224/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно новите храни, изменящ Регламент (ЕО) No XXX/XXXX [обща процедура]COM(2007) 872 окончателен — 2008/0002 (COD) | 81 |
| 2008/C 224/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за опростяване на процедурите по вписване и публикуване на информация във ветеринарната и зоотехническата област и за изменение на Директиви 64/432/EИО, 77/504/ЕИО, 88/407/ЕИО, 88/661/ЕИО, 89/361/ЕИО, 89/556/ЕИО, 90/427/ЕИО, 90/428/ЕИО, 90/429/ЕИО, 90/539/ЕИО, 91/68/ЕИО, 92/35/ЕИО, 92/65/ЕИО, 92/66/ЕИО, 92/119/ЕИО, 94/28/EO, 2000/75/EO, на Решение 2000/258/EO и на Директиви 2001/89/EO, 2002/60/EO и 2005/94/EOCOM(2008) 120 окончателен — 2008/0046 (CNS) | 84 |
| 2008/C 224/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки (преработена версия)COM(2008)154 — 2008/0060 (COD) | 87 |
| 2008/C 224/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Подобряване на качеството и на производителността на труда: стратегия на Общността за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2007–2012 г.COM(2007) 62 окончателен | 88 |
| 2008/C 224/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет Командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги — оптимизиране на ползите и потенциала от него и същевременно гарантиране на защита на работницитеCOM(2007) 304 окончателен | 95 |
| 2008/C 224/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на мобилността на младите хора в Европа: практически аспекти и график | 100 |
| 2008/C 224/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.)COM(2007) 797 окончателен — 2007/0278 (COD) | 106 |
| 2008/C 224/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1719/2006/ЕО за създаване на програма Младежта в действие за периода 2007-2013 г.COM(2008) 56 окончателен — 2008/0023 (COD) | 113 |
| 2008/C 224/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1720/2006/ЕО за създаване на Програма за действие за обучение през целия животCOM(2008) 61 окончателен — 2008/0025 (COD) | 115 |
| 2008/C 224/27 | Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Предимствата и ползите от еврото: време за оценка | 116 |
| 2008/C 224/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услугиCOM(2007) 747 окончателен — 2007/0267 CNS | 124 |
| 2008/C 224/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Отношенията между ЕС и Сърбия: Ролята на гражданското общество | 130 |

Известие No

Съдържание

Страница

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

445-та пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г.

2008/C 224/01

Становище на Европейския икономически исоциален комитет относно Екологични методи на производство

1

2008/C 224/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в научноизследователска и развойна програма, насочена към подобряване качеството на живот на възрастните хора чрез използване на нови информационни и комуникационни технологии (ИКТ), предприета от няколко държави-членкиCOM(2007) 329 окончателен — 2007/0116 (COD)

COM(2007) 329 окончателен — 2007/0116 (COD)

8

2008/C 224/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно започване и извършване на застрахователна и презастрахователна дейност Платежоспособност IICOM(2007) 361 окончателен — 2007/0143 (COD)

COM(2007) 361 окончателен — 2007/0143 (COD)

11

2008/C 224/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в изследователска и развойна програма, насочена към подпомагане на малки и средни предприятия, извършващи изследователска и развойна дейност, предприета от няколко държави-членкиCOM(2007) 514 окончателен — 2007/0188 (COD)

COM(2007) 514 окончателен — 2007/0188 (COD)

18

2008/C 224/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията — За политика на втори шанс — Прилагане на Лисабонското партньорство за растеж и заетостCOM(2007) 584 окончателен

COM(2007) 584 окончателен

23

2008/C 224/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Международни обществени поръчки

32

2008/C 224/07

Проектостановище на Европейския икономически и социален комитет относно

35

2008/C 224/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно застраховката Гражданска отговорност при използването на моторни превозни средства и за контрол на задължението за сключване на такава застраховка (Кодифицирана версия) COM(2008) 98 окончателен — 2008/0049 (COD)

COM(2008) 98 окончателен — 2008/0049 (COD)

39

2008/C 224/09

Становище на специализирана секция Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество относно Зелена книга: към нова култура за градска мобилностCOM(2007) 551 окончателен

COM(2007) 551 окончателен

39

2008/C 224/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията — План за действие в областта на логистиката на превоза на товариCOM(2007) 607 окончателен

COM(2007) 607 окончателен

46

2008/C 224/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

50

2008/C 224/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент на Европейския парламент и Съвета относно кодекс за поведение при компютъризирани системи за резервацияCOM(2007) 709 окончателен — 2007/0243 (COD)

COM(2007) 709 окончателен — 2007/0243 (COD)

57

2008/C 224/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишна програма на Общността за защита на децата при използване на Интернет и други комуникационни технологииCOM(2008) 106 окончателен — 2008/0047 (COD)

COM(2008) 106 окончателен — 2008/0047 (COD)

61

2008/C 224/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно прегледите за проверка на техническата изправност на моторните превозни средства и техните ремаркетаCOM(2008) 100 окончателен — 2008/0044 (COD)

COM(2008) 100 окончателен — 2008/0044 (COD)

66

2008/C 224/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета: Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюзCOM(2007) 414 окончателен

COM(2007) 414 окончателен

67

2008/C 224/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета относно създаването на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболовCOM(2007) 602 окончателен — 2007/0223 (CNS)

COM(2007) 602 окончателен — 2007/0223 (CNS)

72

2008/C 224/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

77

2008/C 224/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно новите храни, изменящ Регламент (ЕО) No XXX/XXXX [обща процедура]COM(2007) 872 окончателен — 2008/0002 (COD)

COM(2007) 872 окончателен — 2008/0002 (COD)

81

2008/C 224/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за опростяване на процедурите по вписване и публикуване на информация във ветеринарната и зоотехническата област и за изменение на Директиви 64/432/EИО, 77/504/ЕИО, 88/407/ЕИО, 88/661/ЕИО, 89/361/ЕИО, 89/556/ЕИО, 90/427/ЕИО, 90/428/ЕИО, 90/429/ЕИО, 90/539/ЕИО, 91/68/ЕИО, 92/35/ЕИО, 92/65/ЕИО, 92/66/ЕИО, 92/119/ЕИО, 94/28/EO, 2000/75/EO, на Решение 2000/258/EO и на Директиви 2001/89/EO, 2002/60/EO и 2005/94/EOCOM(2008) 120 окончателен — 2008/0046 (CNS)

COM(2008) 120 окончателен — 2008/0046 (CNS)

84

2008/C 224/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки (преработена версия)COM(2008)154 — 2008/0060 (COD)

COM(2008)154 — 2008/0060 (COD)

87

2008/C 224/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Подобряване на качеството и на производителността на труда: стратегия на Общността за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2007–2012 г.COM(2007) 62 окончателен

COM(2007) 62 окончателен

88

2008/C 224/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет Командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги — оптимизиране на ползите и потенциала от него и същевременно гарантиране на защита на работницитеCOM(2007) 304 окончателен

COM(2007) 304 окончателен

95

2008/C 224/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на мобилността на младите хора в Европа: практически аспекти и график

100

2008/C 224/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.)COM(2007) 797 окончателен — 2007/0278 (COD)

COM(2007) 797 окончателен — 2007/0278 (COD)

106

2008/C 224/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1719/2006/ЕО за създаване на програма Младежта в действие за периода 2007-2013 г.COM(2008) 56 окончателен — 2008/0023 (COD)

COM(2008) 56 окончателен — 2008/0023 (COD)

113

2008/C 224/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1720/2006/ЕО за създаване на Програма за действие за обучение през целия животCOM(2008) 61 окончателен — 2008/0025 (COD)

COM(2008) 61 окончателен — 2008/0025 (COD)

115

2008/C 224/27

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно Предимствата и ползите от еврото: време за оценка

116

2008/C 224/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услугиCOM(2007) 747 окончателен — 2007/0267 CNS

COM(2007) 747 окончателен — 2007/0267 CNS

124

2008/C 224/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Отношенията между ЕС и Сърбия: Ролята на гражданското общество

130

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

445-та пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г.

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/1

---

Становище на Европейския икономически исоциален комитет относно „Екологични методи на производство“

(2008/C 224/01)

На 16 февруари 2007 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от своя Правилник за дейността, да изготви становище относно

„Екологични методи на производство“.

Специализираната секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложена подготовката на работата на Комитета по този въпрос, прие своето становището на 6 май 2008 г. (докладчик: г-жа Darmanin).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище единодушно.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът категорично подкрепя инициативи, насочени към разработване на политика на Общността за устойчивото производство и потребление, която да бъде напълно интегрирана в другите политики на Общността с оглед на:






  — | превръщането на потенциалните предизвикателства във възможности за индустрията на ЕС да бъде конкурентоспособна на световния пазар посредством възприемането на екологични методи на производство въз основа на екологични продукти и услуги, които потребителите на цялата територия на Общността лесно ще могат да разпознават; |
| --- | --- | --- |

1.1

Комитетът категорично подкрепя инициативи, насочени към разработване на политика на Общността за устойчивото производство и потребление, която да бъде напълно интегрирана в другите политики на Общността с оглед на:

—

превръщането на потенциалните предизвикателства във възможности за индустрията на ЕС да бъде конкурентоспособна на световния пазар посредством възприемането на екологични методи на производство въз основа на екологични продукти и услуги, които потребителите на цялата територия на Общността лесно ще могат да разпознават;

| — | развитието на „зелен пазар“, който да гарантира, че тези продукти и услуги отговарят на ясни, общоприети дефиниции и че те наистина се предлагат във всички държави-членки; |
| --- | --- |

—

развитието на „зелен пазар“, който да гарантира, че тези продукти и услуги отговарят на ясни, общоприети дефиниции и че те наистина се предлагат във всички държави-членки;

| — | повишаването на информираността на европейското общество относно отговорното и по-интелигентното от екологична гледна точка потребление и относно необходимостта от поведенчески модели, които да способстват за по-доброто опазване на околната среда, посредством поемането на твърд ангажимент за осигуряване на информация, обучение и образование още от началното училище; |
| --- | --- |

—

повишаването на информираността на европейското общество относно отговорното и по-интелигентното от екологична гледна точка потребление и относно необходимостта от поведенчески модели, които да способстват за по-доброто опазване на околната среда, посредством поемането на твърд ангажимент за осигуряване на информация, обучение и образование още от началното училище;

| — | възприемането на по-стратегически подход за оказване на влияние върху процеса на взимане на решения в предприятията, в политиката, сред потребителите и широката общественост; гарантирането на цялостна общностна рамка, която да не допуска фрагментиране на пазара поради разнопосочни и заблуждаващи съвети и рекламни послания относно екологичния характер на тези продукти и на свързаните с тях системи за производство и дистрибуция; |
| --- | --- |

—

възприемането на по-стратегически подход за оказване на влияние върху процеса на взимане на решения в предприятията, в политиката, сред потребителите и широката общественост; гарантирането на цялостна общностна рамка, която да не допуска фрагментиране на пазара поради разнопосочни и заблуждаващи съвети и рекламни послания относно екологичния характер на тези продукти и на свързаните с тях системи за производство и дистрибуция;

| — | гарантирането на защита на потребителския избор и на ангажираността на производителите/дистрибуторите да спазват екологичните стандарти, гарантирането на факта, че пуснатите на пазара продукти отговарят на изискванията за екологична устойчивост; |
| --- | --- |

—

гарантирането на защита на потребителския избор и на ангажираността на производителите/дистрибуторите да спазват екологичните стандарти, гарантирането на факта, че пуснатите на пазара продукти отговарят на изискванията за екологична устойчивост;

| — | гарантирането на факта, че отговорността за политиката за устойчиво потребление в областта на вземането на решения и тяхното прилагане се споделя от всички участници и организации на гражданското общество: производители, дистрибутори, потребители, учители, публични власти, екологични и потребителски организации и социални партньори. |
| --- | --- |

—

гарантирането на факта, че отговорността за политиката за устойчиво потребление в областта на вземането на решения и тяхното прилагане се споделя от всички участници и организации на гражданското общество: производители, дистрибутори, потребители, учители, публични власти, екологични и потребителски организации и социални партньори.

| 1.2 | Комитетът препоръчва да се възприемат дефиниции на понятията „екологични продукти/услуги“ и „екологично потребление“ в рамките на устойчивото развитие и потребление, които да бъдат валидни на цялата територия на ЕС, да са международно приети, като се използват ясни екологични критерии, индикатори и стандарти, предоставящи възможност за иновации и подобрения. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът препоръчва да се възприемат дефиниции на понятията „екологични продукти/услуги“ и „екологично потребление“ в рамките на устойчивото развитие и потребление, които да бъдат валидни на цялата територия на ЕС, да са международно приети, като се използват ясни екологични критерии, индикатори и стандарти, предоставящи възможност за иновации и подобрения.

| 1.3 | Комитетът призовава европейската индустрия, както и системите за дистрибуция и услуги, да поемат ясен ангажимент за прилагане на интегриран секторен подход, включващ график за постигането на подлежащи на проверка цели: този подход трябва да включва трите стълба на устойчивостта: екологичния, икономическия и социалния. Екологичните изисквания следва да се отчитат още на етапа на проектиране с оглед на целия жизнен цикъл, а в областта на качеството, иновациите и удовлетворението на потребителите следва да се поставят все по-високи цели. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът призовава европейската индустрия, както и системите за дистрибуция и услуги, да поемат ясен ангажимент за прилагане на интегриран секторен подход, включващ график за постигането на подлежащи на проверка цели: този подход трябва да включва трите стълба на устойчивостта: екологичния, икономическия и социалния. Екологичните изисквания следва да се отчитат още на етапа на проектиране с оглед на целия жизнен цикъл, а в областта на качеството, иновациите и удовлетворението на потребителите следва да се поставят все по-високи цели.

| 1.4 | Комитетът препоръчва на дружествата, на публичните и частните организации да засилят съвместното използване на общностните и националните инструменти, с които разполагат, за да се положат максимални усилия за провеждане на изследвания в областта на чистите технологии и продукти. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът препоръчва на дружествата, на публичните и частните организации да засилят съвместното използване на общностните и националните инструменти, с които разполагат, за да се положат максимални усилия за провеждане на изследвания в областта на чистите технологии и продукти.

| 1.5 | Комитетът подчертава необходимостта от укрепване и ускоряване на техническата стандартизация на екологичните продукти и екологичните производствени процеси. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът подчертава необходимостта от укрепване и ускоряване на техническата стандартизация на екологичните продукти и екологичните производствени процеси.

| 1.6 | Комитетът призовава да се гарантират критериите и да се уеднаквят минималните изисквания по отношение на системите за етикетиране на екологичните продукти в целия вътрешен пазар. Това следва да се направи с цел гарантиране на равнопоставеност при избора в областта на екологичното потребление, единен контрол на територията на целия ЕС и спазване на принципа на свободно движение на екологични продукти, които действително отговарят на екологичните стандарти. Европейската екомаркировка (еко-цветето) следва да се поставя и в бъдеще и да може да съществува редом с националните и секторните системи за етикетиране. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът призовава да се гарантират критериите и да се уеднаквят минималните изисквания по отношение на системите за етикетиране на екологичните продукти в целия вътрешен пазар. Това следва да се направи с цел гарантиране на равнопоставеност при избора в областта на екологичното потребление, единен контрол на територията на целия ЕС и спазване на принципа на свободно движение на екологични продукти, които действително отговарят на екологичните стандарти. Европейската екомаркировка (еко-цветето) следва да се поставя и в бъдеще и да може да съществува редом с националните и секторните системи за етикетиране.

| 1.7 | Комитетът смята, че е важно да се засили „продуктовият аспект“ в системите за управление на околната среда, така че да се насърчи неговото разпространение сред производителите и дистрибуторите и да се приспособи по-ефективно към системите за управление на местните власти, като улесни развитието на синергии с другите инструменти за насърчаване на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът смята, че е важно да се засили „продуктовият аспект“ в системите за управление на околната среда, така че да се насърчи неговото разпространение сред производителите и дистрибуторите и да се приспособи по-ефективно към системите за управление на местните власти, като улесни развитието на синергии с другите инструменти за насърчаване на устойчивото развитие.

| 1.8 | Според Комитета следва да се подкрепя разпространението на СОУОСО (схемата на Общността по управление на околната среда и одитиране). Това може да се постигне с финансови и данъчни мерки, административно опростяване, инициативи за насърчаване и маркетинг, признаване на СОУОСО като стандарт за високо качество, включително и на международно ниво, приемане на мерки за подпомагане на малките предприятия в постепенното прилагане на схемата. |
| --- | --- |

1.8

Според Комитета следва да се подкрепя разпространението на СОУОСО (схемата на Общността по управление на околната среда и одитиране). Това може да се постигне с финансови и данъчни мерки, административно опростяване, инициативи за насърчаване и маркетинг, признаване на СОУОСО като стандарт за високо качество, включително и на международно ниво, приемане на мерки за подпомагане на малките предприятия в постепенното прилагане на схемата.

| 1.9 | От съществено значение са характеристиките на даден продукт да се оценяват като цяло, т.е. въз основа не само на екологични критерии, но и на други важни аспекти като: характеристиките на продукта от гледна точка на потребителя и производителя във финансово отношение и по отношение на безопасността, функционалността, защитата на здравето, рационалното използване на ресурси и материали, логистиката, иновационните характеристики, маркетинга, капацитета на продукта да увеличи възможностите за избор на потребителя, жизнения цикъл и социалните аспекти. |
| --- | --- |

1.9

От съществено значение са характеристиките на даден продукт да се оценяват като цяло, т.е. въз основа не само на екологични критерии, но и на други важни аспекти като: характеристиките на продукта от гледна точка на потребителя и производителя във финансово отношение и по отношение на безопасността, функционалността, защитата на здравето, рационалното използване на ресурси и материали, логистиката, иновационните характеристики, маркетинга, капацитета на продукта да увеличи възможностите за избор на потребителя, жизнения цикъл и социалните аспекти.

| 1.10 | ЕИСК препоръчва да се насърчава развитието на „зелените“ обществени поръчки (ЕОП ) като: се определят техническите характеристики на „зелените“ продукти и се започне от тези с най-благоприятно въздействие върху околната среда; като в спецификациите се включат разходите за продукта или услугата по време на целия жизнен цикъл; като се изгради специална база данни, която да е достъпна онлайн; като се осъвременят директивите на ЕО относно обществените поръчки чрез включване на позовавания на стандарти, системи за управление на околната среда, европейски екоетикети и екологичен дизайн; и на последно място, като се публикуват националните планове за действие за приемането на „зелените“ обществени поръчки. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК препоръчва да се насърчава развитието на „зелените“ обществени поръчки (ЕОП ) като: се определят техническите характеристики на „зелените“ продукти и се започне от тези с най-благоприятно въздействие върху околната среда; като в спецификациите се включат разходите за продукта или услугата по време на целия жизнен цикъл; като се изгради специална база данни, която да е достъпна онлайн; като се осъвременят директивите на ЕО относно обществените поръчки чрез включване на позовавания на стандарти, системи за управление на околната среда, европейски екоетикети и екологичен дизайн; и на последно място, като се публикуват националните планове за действие за приемането на „зелените“ обществени поръчки.

| 1.11 | Комитетът отново отбелязва колко е важно член 153 от Договора за ЕО да се използва като правна основа, тъй като той е най-подходящ за гарантиране на високо ниво на защита на потребителите, включително и на тяхното право на изчерпателна, точна, подходяща, разбираема и навременна информация. |
| --- | --- |

1.11

Комитетът отново отбелязва колко е важно член 153 от Договора за ЕО да се използва като правна основа, тъй като той е най-подходящ за гарантиране на високо ниво на защита на потребителите, включително и на тяхното право на изчерпателна, точна, подходяща, разбираема и навременна информация.

| 1.12 | Комитетът твърди, че с оглед на саморегулирането, един от възможните начини за постигане на тази цел може да бъде разработването на кодекс за поведение, предвиден в Директива 2005/29/ЕО, за да се избегне злоупотребата с екологични аргументи в рекламите и при всички случаи да се избегнат заблуждаващи реклами. Този подход следва да се прилага заедно с екологични такси и регламентиране. ЕИСК препоръчва екологичните аргументи да бъдат подкрепени от един заслужаващ доверие и признат етикет. |
| --- | --- |

1.12

Комитетът твърди, че с оглед на саморегулирането, един от възможните начини за постигане на тази цел може да бъде разработването на кодекс за поведение, предвиден в Директива 2005/29/ЕО, за да се избегне злоупотребата с екологични аргументи в рекламите и при всички случаи да се избегнат заблуждаващи реклами. Този подход следва да се прилага заедно с екологични такси и регламентиране. ЕИСК препоръчва екологичните аргументи да бъдат подкрепени от един заслужаващ доверие и признат етикет.

| 1.13 | Наред със съдебните производства, които следва да бъдат достъпни за всички, Комитетът подкрепя също определянето на извънсъдебни органи за наблюдение и разрешаване на конфликти в областта на потреблението, които да бъдат гъвкави, ефективни, икономични и заслужаващи доверие с оглед гарантиране постигането на екологичните стандарти за продуктите и факта, че пуснатите на пазара продукти отговарят на принципа на екологичната устойчивост. |
| --- | --- |

1.13

Наред със съдебните производства, които следва да бъдат достъпни за всички, Комитетът подкрепя също определянето на извънсъдебни органи за наблюдение и разрешаване на конфликти в областта на потреблението, които да бъдат гъвкави, ефективни, икономични и заслужаващи доверие с оглед гарантиране постигането на екологичните стандарти за продуктите и факта, че пуснатите на пазара продукти отговарят на принципа на екологичната устойчивост.

| 1.14 | Предвид фрагментирането на законодателните разпоредби относно изискванията за информиране на потребителя и изискванията за устойчиви продукти, Комитетът заявява, че съществува спешна необходимост да се започне да се работи по изготвянето на единна и добре дефинирана рамка под формата на „Европейска харта за устойчиво потребление и екологични продукти на вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

1.14

Предвид фрагментирането на законодателните разпоредби относно изискванията за информиране на потребителя и изискванията за устойчиви продукти, Комитетът заявява, че съществува спешна необходимост да се започне да се работи по изготвянето на единна и добре дефинирана рамка под формата на „Европейска харта за устойчиво потребление и екологични продукти на вътрешния пазар“.

2.   Настояща рамка и перспективи

| 2.1 | Със схемата на Общността за присъждане на знака за екомаркировка (1) се цели насърчаване на продуктите, които оказват по-малко въздействие върху околната среда и осигуряват на потребителите точна и научно доказана информация. Тази маркировка не се отнася до храните, напитките, фармацевтичните продукти, медицинската апаратура (2), опасните или токсични продукти и вещества (3). |
| --- | --- |

2.1

Със схемата на Общността за присъждане на знака за екомаркировка (1) се цели насърчаване на продуктите, които оказват по-малко въздействие върху околната среда и осигуряват на потребителите точна и научно доказана информация. Тази маркировка не се отнася до храните, напитките, фармацевтичните продукти, медицинската апаратура (2), опасните или токсични продукти и вещества (3).

| 2.1.1 | Проектирането, производството, дистрибуцията и потреблението на екологични продукти е неразделна част от политиката на Общността в областта на околната среда, както това е заложено в целите и приоритетите на Шестата програма за действие в областта на околната среда (4), които трябва да бъдат изпълнени до 2010 г. В тази програма, по която Комитетът е имал възможност да изрази многократно позицията си, се описват подробно планове за мерки, допринасящи за изготвянето на стратегия за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.1.1

Проектирането, производството, дистрибуцията и потреблението на екологични продукти е неразделна част от политиката на Общността в областта на околната среда, както това е заложено в целите и приоритетите на Шестата програма за действие в областта на околната среда (4), които трябва да бъдат изпълнени до 2010 г. В тази програма, по която Комитетът е имал възможност да изрази многократно позицията си, се описват подробно планове за мерки, допринасящи за изготвянето на стратегия за устойчиво развитие.

| 2.1.2 | Между инициативите на Общността в тази област основно място заема интегрираната продуктова политика (ИПП) (5), по която Комитетът изготви свое становище (6) и която се отнася до всички продукти и услуги с въздействие върху околната среда. |
| --- | --- |

2.1.2

Между инициативите на Общността в тази област основно място заема интегрираната продуктова политика (ИПП) (5), по която Комитетът изготви свое становище (6) и която се отнася до всички продукти и услуги с въздействие върху околната среда.

| 2.1.3 | За да може интегрираната продуктова политика да бъде ефективна, е нужно производителите да се насърчават да произвеждат повече екологични продукти, а потребителите да купуват такива продукти. Инструментите, които биха могли да бъдат използвани за тази цел включват:






  — | насърчаване на използването на данъчни мерки за поощряване на екологичните продукти; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

За да може интегрираната продуктова политика да бъде ефективна, е нужно производителите да се насърчават да произвеждат повече екологични продукти, а потребителите да купуват такива продукти. Инструментите, които биха могли да бъдат използвани за тази цел включват:

—

насърчаване на използването на данъчни мерки за поощряване на екологичните продукти;

| — | отчитане на екологичните аспекти в решенията за сключване на договори за обществени поръчки (7); |
| --- | --- |

—

отчитане на екологичните аспекти в решенията за сключване на договори за обществени поръчки (7);

| — | насърчаване на прилагането на концепцията за жизнен цикъл на продукта; |
| --- | --- |

—

насърчаване на прилагането на концепцията за жизнен цикъл на продукта;

| — | интеграция и насърчаване на прилагането на доброволни инструменти като европейския екологичен знак, СОУОСО, екологичните декларации за продукти, „зелени“ обществени поръчки и т.н.; |
| --- | --- |

—

интеграция и насърчаване на прилагането на доброволни инструменти като европейския екологичен знак, СОУОСО, екологичните декларации за продукти, „зелени“ обществени поръчки и т.н.;

| — | предоставяне на нужната информация на потребителите, за да могат да направят „информиран избор относно продуктите“, които купуват, използват и изхвърлят. |
| --- | --- |

—

предоставяне на нужната информация на потребителите, за да могат да направят „информиран избор относно продуктите“, които купуват, използват и изхвърлят.

| 2.1.4 | Друга положителна стъпка в тази насока беше направена с въвеждането на новата нормативна рамка относно изискванията за екодизайн към енергоемките продукти, които се регулират от рамковата директива от 2005 г (8). |
| --- | --- |

2.1.4

Друга положителна стъпка в тази насока беше направена с въвеждането на новата нормативна рамка относно изискванията за екодизайн към енергоемките продукти, които се регулират от рамковата директива от 2005 г (8).

| 2.1.5 | Що се отнася до прилагането, съгласно рамковата директива, първите правила влизат в сила през 2008 г. В момента се проучват мерки, засягащи 20 групи продукти (включително осветление, компютърни системи и перални машини), като за 14 от тях (включително за улично и офисно осветление) мерките следва да бъдат разработени до края на 2008 г., за останалите продукти като системи за домашно осветление, целта е те да бъдат разработени през 2009 г. |
| --- | --- |

2.1.5

Що се отнася до прилагането, съгласно рамковата директива, първите правила влизат в сила през 2008 г. В момента се проучват мерки, засягащи 20 групи продукти (включително осветление, компютърни системи и перални машини), като за 14 от тях (включително за улично и офисно осветление) мерките следва да бъдат разработени до края на 2008 г., за останалите продукти като системи за домашно осветление, целта е те да бъдат разработени през 2009 г.

| 2.1.6 | Шестата програма за действие в областта на околната среда (9) предвижда пет приоритетни насоки за стратегическо действие: подобряване на прилагането на съществуващото законодателство; включване на екологичните аспекти в другите политики; сътрудничество с предприятията; включване на гражданите, помагайки им да променят своето поведение, като се съобразяват с техните искания, и отчитане на околната среда в решенията относно регионалното планиране и управление на използването на земята. |
| --- | --- |

2.1.6

Шестата програма за действие в областта на околната среда (9) предвижда пет приоритетни насоки за стратегическо действие: подобряване на прилагането на съществуващото законодателство; включване на екологичните аспекти в другите политики; сътрудничество с предприятията; включване на гражданите, помагайки им да променят своето поведение, като се съобразяват с техните искания, и отчитане на околната среда в решенията относно регионалното планиране и управление на използването на земята.

| 2.1.7 | По-общо, Европейската стратегия за устойчиво развитие, преразгледана от Европейския съвет през 2006 г. определя „устойчивото производство и развитие“ като едно от главните предизвикателства, които трябва да бъдат разрешени чрез ориентирането на социалното и икономическото развитие към форми, съвместими с екосистемите. Стратегията също предлага нов план за действие в тази област. |
| --- | --- |

2.1.7

По-общо, Европейската стратегия за устойчиво развитие, преразгледана от Европейския съвет през 2006 г. определя „устойчивото производство и развитие“ като едно от главните предизвикателства, които трябва да бъдат разрешени чрез ориентирането на социалното и икономическото развитие към форми, съвместими с екосистемите. Стратегията също предлага нов план за действие в тази област.

| 2.1.8 | Докладът от 2007 г. относно изпълнението на стратегията (10) сочи, че устойчивото потребление и производство трудно могат да бъдат измерени по надежден начин в широк мащаб. Въпреки че изглежда, че броят на устойчиви продукти и услуги се увеличава бързо, очакваните икономии в сравнение с настоящото потребление на енергия възлизат на 60 милиарда евро годишно, а броят на продуктите с европейския екологичен знак и на предприятията, регистрирани по СОУОСО, остава доста малък. Само 10 държави-членки са приели национален план за „зелени“ обществени поръчки, а само 21 са завършили изпълнението на пътната карта на Плана за действие в областта на екологичните технологии (11). |
| --- | --- |

2.1.8

Докладът от 2007 г. относно изпълнението на стратегията (10) сочи, че устойчивото потребление и производство трудно могат да бъдат измерени по надежден начин в широк мащаб. Въпреки че изглежда, че броят на устойчиви продукти и услуги се увеличава бързо, очакваните икономии в сравнение с настоящото потребление на енергия възлизат на 60 милиарда евро годишно, а броят на продуктите с европейския екологичен знак и на предприятията, регистрирани по СОУОСО, остава доста малък. Само 10 държави-членки са приели национален план за „зелени“ обществени поръчки, а само 21 са завършили изпълнението на пътната карта на Плана за действие в областта на екологичните технологии (11).

| 2.2 | От друга страна, в областта на техническата стандартизация от известно време насам бяха взети мерки за включване на свързани с околната среда аспекти в новите технически стандарти, създавайки „екологична рамка“ (environmental framework) за Европейския комитет за стандартизация (CEN), чрез която техническите организации на CEN създават спецификации, свързани с околната среда. Когато един стандарт попада в обхвата на директивите „Нов подход“, съществува презумпция за съответствие с основните изисквания на съответната директива. Допълнителен напредък в тази посока беше постигнат с приемането на схемата за сертификация по отношение на опазване на околната среда ISO 14001. |
| --- | --- |

2.2

От друга страна, в областта на техническата стандартизация от известно време насам бяха взети мерки за включване на свързани с околната среда аспекти в новите технически стандарти, създавайки „екологична рамка“ (environmental framework) за Европейския комитет за стандартизация (CEN), чрез която техническите организации на CEN създават спецификации, свързани с околната среда. Когато един стандарт попада в обхвата на директивите „Нов подход“, съществува презумпция за съответствие с основните изисквания на съответната директива. Допълнителен напредък в тази посока беше постигнат с приемането на схемата за сертификация по отношение на опазване на околната среда ISO 14001.

| 2.3 | На 10 октомври 2007 г. Европейската агенция за околна среда публикува четвъртия си доклад относно „Околната среда в Европа“ (12), като посвети една цяла глава на „Устойчивото потребление и производство“. |
| --- | --- |

2.3

На 10 октомври 2007 г. Европейската агенция за околна среда публикува четвъртия си доклад относно „Околната среда в Европа“ (12), като посвети една цяла глава на „Устойчивото потребление и производство“.

| 2.4 | Също така, годишният доклад на Комисията за 2007 г. относно напредъка по Лисабонската стратегия за растеж и заетост поставя акцент върху значението на изменението на климата, екоиновациите, енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници и енергийните пазари. |
| --- | --- |

2.4

Също така, годишният доклад на Комисията за 2007 г. относно напредъка по Лисабонската стратегия за растеж и заетост поставя акцент върху значението на изменението на климата, екоиновациите, енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници и енергийните пазари.

| 2.5 | Накрая Европейският съвет, който се проведе в Брюксел на 8 и на 9 март 2007 г., отдели специално внимание на темите, свързани с околната среда и изменението на климата. Съветът по околна среда от м. февруари от 2007 г. междувременно подчерта взаимното допълване между стратегията на ЕС за устойчиво развитие и Лисабонската стратегия за растеж и заетост, както и основния принос на Лисабонската стратегия за приоритетните цели на стратегията за устойчиво развитие чрез подчертаването на нуждата да се засилят аспектите, свързани с околната среда, във всички политики. Европейският съвет, който се проведе през м. декември 2007 г., също постави силен акцент върху тези насоки (13). |
| --- | --- |

2.5

Накрая Европейският съвет, който се проведе в Брюксел на 8 и на 9 март 2007 г., отдели специално внимание на темите, свързани с околната среда и изменението на климата. Съветът по околна среда от м. февруари от 2007 г. междувременно подчерта взаимното допълване между стратегията на ЕС за устойчиво развитие и Лисабонската стратегия за растеж и заетост, както и основния принос на Лисабонската стратегия за приоритетните цели на стратегията за устойчиво развитие чрез подчертаването на нуждата да се засилят аспектите, свързани с околната среда, във всички политики. Европейският съвет, който се проведе през м. декември 2007 г., също постави силен акцент върху тези насоки (13).

| 2.6 | Основните цели на работната програма на Комисията за 2008 г (14). ясно включват поставянето на гражданите в центъра на европейския проект, започвайки с анализ на социалната ситуация паралелно с прегледа на вътрешния пазар, като се отделя постоянно внимание на нуждата европейските граждани да се възползват възможно в най-голяма степен от единния пазар. |
| --- | --- |

2.6

Основните цели на работната програма на Комисията за 2008 г (14). ясно включват поставянето на гражданите в центъра на европейския проект, започвайки с анализ на социалната ситуация паралелно с прегледа на вътрешния пазар, като се отделя постоянно внимание на нуждата европейските граждани да се възползват възможно в най-голяма степен от единния пазар.

| 2.7 | ЕИСК често призовава за използването на член 153 от ДЕО като правно основание (15), тъй като той цели да осигури на потребителите високо ниво на защита и насърчава правото им на пълна (16), точна, ясна, подходяща, разбираема и навременна информация. |
| --- | --- |

2.7

ЕИСК често призовава за използването на член 153 от ДЕО като правно основание (15), тъй като той цели да осигури на потребителите високо ниво на защита и насърчава правото им на пълна (16), точна, ясна, подходяща, разбираема и навременна информация.

| 2.7.1 | Що се отнася до вторичното (производното) право, правото на потребителите да бъдат информирани е уредено от Директива 2005/29/EО (17) относно „нелоялните търговски практики“, които биха могли да накърнят икономическия интерес на потребителите. Приложението към тази директива съдържа списък на тези търговски практики, които се считат за нелоялни без да се налага извършването на оценка на всеки отделен случай, като например „представяне на знак за доверие, знак за качество или техен еквивалент, без да е получено необходимото разрешение“. |
| --- | --- |

2.7.1

Що се отнася до вторичното (производното) право, правото на потребителите да бъдат информирани е уредено от Директива 2005/29/EО (17) относно „нелоялните търговски практики“, които биха могли да накърнят икономическия интерес на потребителите. Приложението към тази директива съдържа списък на тези търговски практики, които се считат за нелоялни без да се налага извършването на оценка на всеки отделен случай, като например „представяне на знак за доверие, знак за качество или техен еквивалент, без да е получено необходимото разрешение“.

| 2.8 | Комитетът все пак счита, че съществува известна степен на разпокъсаност на законодателството на европейско равнище що се отнася до основната информация, която трябва да бъде предоставена на потребителите и счита за важно изготвянето на „Европейска харта за устойчиво потребление и производство във вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

2.8

Комитетът все пак счита, че съществува известна степен на разпокъсаност на законодателството на европейско равнище що се отнася до основната информация, която трябва да бъде предоставена на потребителите и счита за важно изготвянето на „Европейска харта за устойчиво потребление и производство във вътрешния пазар“.

| 2.8.1 | Ако резултатите от прилагането на тази харта и кодексите за саморегулиране, посочени в Директива 2005/29/EC, се окажат недостатъчни, Комитетът смята, че трябва да бъдат разгледани други опции, като например по-пълно хармонизиране или създаване на специфична операционна система на ниво на Общността. |
| --- | --- |

2.8.1

Ако резултатите от прилагането на тази харта и кодексите за саморегулиране, посочени в Директива 2005/29/EC, се окажат недостатъчни, Комитетът смята, че трябва да бъдат разгледани други опции, като например по-пълно хармонизиране или създаване на специфична операционна система на ниво на Общността.

3.   Общи положения

| 3.1 | Комитетът счита за нужно да се започне с ясни и еднозначни дефиниции на понятия като „устойчив продукт“, „устойчив дизайн, производство и дистрибуция“ и „устойчиво потребление“, за да може съгласно тези дефиниции да бъде контролирано спазването на национално/регионално ниво на общностите законодателни, нормативни и доброволни рамки в целия Европейски съюз и в Европейското икономическо пространство. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът счита за нужно да се започне с ясни и еднозначни дефиниции на понятия като „устойчив продукт“, „устойчив дизайн, производство и дистрибуция“ и „устойчиво потребление“, за да може съгласно тези дефиниции да бъде контролирано спазването на национално/регионално ниво на общностите законодателни, нормативни и доброволни рамки в целия Европейски съюз и в Европейското икономическо пространство.

| 3.2 | Тези определения, които са общоприети на международно ниво, не са статични, а поради своето естество търпят непрекъснато развитие. Според Комитета обаче, тяхното съдържание трябва да бъде обогатено с:






  — | пакет от екологични показатели
   (18), проследяващи напредъка между отделните прагове, което позволява да се оцени устойчивостта на производствените системи, продукти и услуги и системи за дистрибуция; |
| --- | --- | --- |

3.2

Тези определения, които са общоприети на международно ниво, не са статични, а поради своето естество търпят непрекъснато развитие. Според Комитета обаче, тяхното съдържание трябва да бъде обогатено с:

—

пакет от екологични показатели
   (18), проследяващи напредъка между отделните прагове, което позволява да се оцени устойчивостта на производствените системи, продукти и услуги и системи за дистрибуция;

| — | технически екологични стандарти на Общността (евентуално обвързани със стандартите ISO), в които изцяло са застъпени екологичните аспекти в европейския процес на стандартизация, както бе подчертано на няколко пъти от Комитета (19), и които да бъдат спазвани от продуктите, системите за производство, системите за дистрибуция и услуги, в съответствие с насоките за прилагане на директивите на Общността (20) в тази област. |
| --- | --- |

—

технически екологични стандарти на Общността (евентуално обвързани със стандартите ISO), в които изцяло са застъпени екологичните аспекти в европейския процес на стандартизация, както бе подчертано на няколко пъти от Комитета (19), и които да бъдат спазвани от продуктите, системите за производство, системите за дистрибуция и услуги, в съответствие с насоките за прилагане на директивите на Общността (20) в тази област.

| 3.2.1 | Комитетът застъпва становището, че горепосочените определения, подкрепени от подходящи показатели и стандарти, са изключително важни за една ефективна политика на Общността, която да позволи на информираните потребители да бъдат устойчиви в техния избор и поведение по отношение на производствените процеси, съобразени с околната среда. |
| --- | --- |

3.2.1

Комитетът застъпва становището, че горепосочените определения, подкрепени от подходящи показатели и стандарти, са изключително важни за една ефективна политика на Общността, която да позволи на информираните потребители да бъдат устойчиви в техния избор и поведение по отношение на производствените процеси, съобразени с околната среда.

| 3.3 | Както бе подчертано от Комисията, „Европейската промишленост вече се намира в добра позиция, за да развива въз основа на силната си позиция на пазара нови продукти, услуги и процеси, основани на технологии за околната среда. В допълнение, европейските дружества обръщат все повече внимание на околната среда и на своето въздействие върху нея и това става част от техния подход за корпоративна социална отговорност“ (21). |
| --- | --- |

3.3

Както бе подчертано от Комисията, „Европейската промишленост вече се намира в добра позиция, за да развива въз основа на силната си позиция на пазара нови продукти, услуги и процеси, основани на технологии за околната среда. В допълнение, европейските дружества обръщат все повече внимание на околната среда и на своето въздействие върху нея и това става част от техния подход за корпоративна социална отговорност“ (21).

| 3.3.1 | Комитетът изразява съгласие с посочените три области на развитие в тази сфера: стимулиране на развитието и комерсиализацията на нисковъглеродните и енергийноефективни технологии, продукти и услуги; създаване на динамичен вътрешен пазар; създаване на световни пазари за нисковъглеродни и енергийноефективни технологии, продукти и услуги. |
| --- | --- |

3.3.1

Комитетът изразява съгласие с посочените три области на развитие в тази сфера: стимулиране на развитието и комерсиализацията на нисковъглеродните и енергийноефективни технологии, продукти и услуги; създаване на динамичен вътрешен пазар; създаване на световни пазари за нисковъглеродни и енергийноефективни технологии, продукти и услуги.

| 3.3.2 | Както Комитетът подчерта в свое неотдавнашно становище, „за да се гарантира нашето бъдеще (например по отношение на въпросите на енергията и на климата), за да се запази и подобри настоящата ни позиция в международен план, както и за да не се разрушава, а да се подкрепи европейският социален модел, е абсолютно необходимо да се постигнат високи резултати в областта на науката и техниката и да се превърнат в икономически, конкурентен потенциал“ (22). |
| --- | --- |

3.3.2

Както Комитетът подчерта в свое неотдавнашно становище, „за да се гарантира нашето бъдеще (например по отношение на въпросите на енергията и на климата), за да се запази и подобри настоящата ни позиция в международен план, както и за да не се разрушава, а да се подкрепи европейският социален модел, е абсолютно необходимо да се постигнат високи резултати в областта на науката и техниката и да се превърнат в икономически, конкурентен потенциал“ (22).

| 3.3.3 | Според Комитета е необходим по-цялостен подход, за да бъдат преодолени трудностите и пречките към съвместно и съгласувано ползване на всички възможни финансови инструменти (23) на европейско, национално, регионално и местно ниво и от отделните оператори, за разработване на чисти и ефективни технологии и новаторски приложения, способни да генерират процеси, продукти и услуги с висока степен на устойчивост. |
| --- | --- |

3.3.3

Според Комитета е необходим по-цялостен подход, за да бъдат преодолени трудностите и пречките към съвместно и съгласувано ползване на всички възможни финансови инструменти (23) на европейско, национално, регионално и местно ниво и от отделните оператори, за разработване на чисти и ефективни технологии и новаторски приложения, способни да генерират процеси, продукти и услуги с висока степен на устойчивост.

| 3.3.4 | Комитетът е убеден, че в Общността е необходима вътрешноинституционална инициатива за координация и техническа помощ с цел оптимизиране на съвместното ползване на наличните общностни, европейски и национални инструменти, за да се извлече максимална полза от усилията в сферата на научните изследвания и иновациите както в предприятията, така и в обществените и частни структури с цел опазване на околната среда, в областта на европейското научноизследователско и иновационно пространство. |
| --- | --- |

3.3.4

Комитетът е убеден, че в Общността е необходима вътрешноинституционална инициатива за координация и техническа помощ с цел оптимизиране на съвместното ползване на наличните общностни, европейски и национални инструменти, за да се извлече максимална полза от усилията в сферата на научните изследвания и иновациите както в предприятията, така и в обществените и частни структури с цел опазване на околната среда, в областта на европейското научноизследователско и иновационно пространство.

| 3.3.5 | Както вече бе заявено нееднократно от Комитета (24), Комисията, Съвета и Европейския парламент, изключително важно е да се намали бюрокрацията, която забавя предприятията (предимно МСП), така че да се отключи икономическият им и социален потенциал и да се насочи към устойчивото модернизиране на производствения и организационен контекст и структури. |
| --- | --- |

3.3.5

Както вече бе заявено нееднократно от Комитета (24), Комисията, Съвета и Европейския парламент, изключително важно е да се намали бюрокрацията, която забавя предприятията (предимно МСП), така че да се отключи икономическият им и социален потенциал и да се насочи към устойчивото модернизиране на производствения и организационен контекст и структури.

| 3.4 | През 1997 г. ЕС въведе система за екомаркировка на продукти с цел да насърчи производство, безвредно за околната среда. След това системата бе разширена и до услуги, като с течение на времето се разрасна. Тя включва също обществени етикети с различни критерии, прилагани за групи от продукти/услуги (25). |
| --- | --- |

3.4

През 1997 г. ЕС въведе система за екомаркировка на продукти с цел да насърчи производство, безвредно за околната среда. След това системата бе разширена и до услуги, като с течение на времето се разрасна. Тя включва също обществени етикети с различни критерии, прилагани за групи от продукти/услуги (25).

| 3.4.1 | Комитетът застъпва мнението, че ситуацията може да доведе до объркване сред производителите и преди всичко сред европейските потребители и че отговорът се крие в установяването на оптимизирана система за минимални общи критерии на ниво ЕС, въвеждането на задължителна регистрация и проверка на етикетите от независим сертифициращ орган. |
| --- | --- |

3.4.1

Комитетът застъпва мнението, че ситуацията може да доведе до объркване сред производителите и преди всичко сред европейските потребители и че отговорът се крие в установяването на оптимизирана система за минимални общи критерии на ниво ЕС, въвеждането на задължителна регистрация и проверка на етикетите от независим сертифициращ орган.

| 3.4.2 | Етикетирането на ниво ЕС не бива да се конкурира с националните и секторни етикети, които понякога са по-познати на потребителите от европейските, а да съществува успоредно с тях. Освен това следва да се извършва координация на международно равнище с етикети, които се утвърдиха като успешни като „Енергийна звезда“ (Energy Star). |
| --- | --- |

3.4.2

Етикетирането на ниво ЕС не бива да се конкурира с националните и секторни етикети, които понякога са по-познати на потребителите от европейските, а да съществува успоредно с тях. Освен това следва да се извършва координация на международно равнище с етикети, които се утвърдиха като успешни като „Енергийна звезда“ (Energy Star).

| 3.4.3 | Изключително важно е етикетите да бъдат надеждни и да се ползват с доверието на потребителите. Поради тази причина стандартите за определяне на подобни етикети и мониторингът на пазара следва да бъдат поверени на (всички) заинтересовани страни, за да вдъхват по-голямо доверие. |
| --- | --- |

3.4.3

Изключително важно е етикетите да бъдат надеждни и да се ползват с доверието на потребителите. Поради тази причина стандартите за определяне на подобни етикети и мониторингът на пазара следва да бъдат поверени на (всички) заинтересовани страни, за да вдъхват по-голямо доверие.

| 3.4.4 | Може да е целесъобразно да започне да се разглежда етикетирането на продукти и услуги, за да се установи въглеродния им отпечатък. |
| --- | --- |

3.4.4

Може да е целесъобразно да започне да се разглежда етикетирането на продукти и услуги, за да се установи въглеродния им отпечатък.

| 3.5 | Що се отнася до доброволната Схема на Общността по управление на околната среда и одит (СОУОСО), която позволява на тези, които желаят да покажат, че подобряват постиженията си в областта на околната среда, да изберат система на Общността за управление на околната среда и еко одит; демонстрирайки по този начин желанието си да спазват екологичните стандарти и ангажимента си да приемат екологична система за управление, Комитетът е на мнение, че след приемането на стандарта на ISO 14001, ще може да се укрепи „продуктовото измерение“ на екологичните схеми за управление, за да се популяризират сред производителите и дистрибуторите и да се приспособят към управлението на процесите сред местните власти и да станат по-отворени към синергии с инструменти за насърчаване на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

3.5

Що се отнася до доброволната Схема на Общността по управление на околната среда и одит (СОУОСО), която позволява на тези, които желаят да покажат, че подобряват постиженията си в областта на околната среда, да изберат система на Общността за управление на околната среда и еко одит; демонстрирайки по този начин желанието си да спазват екологичните стандарти и ангажимента си да приемат екологична система за управление, Комитетът е на мнение, че след приемането на стандарта на ISO 14001, ще може да се укрепи „продуктовото измерение“ на екологичните схеми за управление, за да се популяризират сред производителите и дистрибуторите и да се приспособят към управлението на процесите сред местните власти и да станат по-отворени към синергии с инструменти за насърчаване на устойчивото развитие.

| 3.5.1 | Според Комитета, би било полезно да се подкрепи популяризирането на СОУОСО посредством финансови, данъчни, оптимизиращи и административни мерки, информационна дейност и маркетингови инициативи, и чрез признаването на СОУОСО за „стандарт за високи постижения“ и на международно ниво, с възможност за подпомагане на МСП да приемат постепенен подход, не на последно място в сферата на индустриалните клъстери. |
| --- | --- |

3.5.1

Според Комитета, би било полезно да се подкрепи популяризирането на СОУОСО посредством финансови, данъчни, оптимизиращи и административни мерки, информационна дейност и маркетингови инициативи, и чрез признаването на СОУОСО за „стандарт за високи постижения“ и на международно ниво, с възможност за подпомагане на МСП да приемат постепенен подход, не на последно място в сферата на индустриалните клъстери.

| 3.6 | Комитетът счита за абсолютно необходимо да се разработи „зелен пазар“ за продукти и услуги, като се въведат редица стимули и инструменти, обусловени от предлагането, за да се стимулират иновациите, а по отношение на търсенето — на потребителите да се предлага необходимата информация или стимули, за да купуват по-екологични продукти. |
| --- | --- |

3.6

Комитетът счита за абсолютно необходимо да се разработи „зелен пазар“ за продукти и услуги, като се въведат редица стимули и инструменти, обусловени от предлагането, за да се стимулират иновациите, а по отношение на търсенето — на потребителите да се предлага необходимата информация или стимули, за да купуват по-екологични продукти.

| 3.6.1 | За целите на конкурентоспособния вътрешен пазар, характеристиките на продукта следва да се оценяват не само въз основа на екологични критерии, но и въз основа на други важни аспекти като: икономически характеристики за потребителя и производителя, безопасност и функционалност, вложени ресурси, логистика, маркетинг, характеристики на продукта по отношение на здраве и иновации, способността му да разшири избора на потребителя, жизнения му цикъл и изхвърлянето му като отпадък, и накрая, социалните аспекти. |
| --- | --- |

3.6.1

За целите на конкурентоспособния вътрешен пазар, характеристиките на продукта следва да се оценяват не само въз основа на екологични критерии, но и въз основа на други важни аспекти като: икономически характеристики за потребителя и производителя, безопасност и функционалност, вложени ресурси, логистика, маркетинг, характеристики на продукта по отношение на здраве и иновации, способността му да разшири избора на потребителя, жизнения му цикъл и изхвърлянето му като отпадък, и накрая, социалните аспекти.

| 3.6.2 | Изключително важно е да има истински ангажимент за подкрепа на научноизследователската и развойна дейност и иновациите в сектора на екологичното производство и екологичните услуги. |
| --- | --- |

3.6.2

Изключително важно е да има истински ангажимент за подкрепа на научноизследователската и развойна дейност и иновациите в сектора на екологичното производство и екологичните услуги.

| 3.7 | Комитетът е на мнение, че CEN, CENELEC и Европейският институт за стандарти в далекосъобщенията (ETSI) следва да играят ключова роля в развитието на процеса на техническа стандартизация по отношение на екологичната устойчивост на даден продукт (26). |
| --- | --- |

3.7

Комитетът е на мнение, че CEN, CENELEC и Европейският институт за стандарти в далекосъобщенията (ETSI) следва да играят ключова роля в развитието на процеса на техническа стандартизация по отношение на екологичната устойчивост на даден продукт (26).

| 3.7.1 | Комитетът вече подчерта, че „стимулирането на екологични технически стандарти не бива да се подчинява на решения отгоре-надолу, а да бъде осъществено чрез широка положителна нагласа спрямо екологичните продукти, за да се отговори възможно най-ефективно на потребностите и интересите на гражданите и потребителите“ (27). |
| --- | --- |

3.7.1

Комитетът вече подчерта, че „стимулирането на екологични технически стандарти не бива да се подчинява на решения отгоре-надолу, а да бъде осъществено чрез широка положителна нагласа спрямо екологичните продукти, за да се отговори възможно най-ефективно на потребностите и интересите на гражданите и потребителите“ (27).

| 3.8 | В областта на обществените поръчки е важно да се посочи Директива 2004/18/ЕО относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (28) и тълкувателното съобщение на Комисията относно правото на Общността, приложимо към обществените поръчки и възможностите за интегриране на екологичните съображения в процеса на възлагане на обществени поръчки (29). |
| --- | --- |

3.8

В областта на обществените поръчки е важно да се посочи Директива 2004/18/ЕО относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (28) и тълкувателното съобщение на Комисията относно правото на Общността, приложимо към обществените поръчки и възможностите за интегриране на екологичните съображения в процеса на възлагане на обществени поръчки (29).

| 3.8.1 | Комитетът е на мнение, че секторът на обществените поръчки, който представлява около 16 % от БВП на Общността, е от основно значение за насърчаване на разпространението на повече екологични продукти и призовава за предприемането на мерки за поощряване на възложителите да използват възможностите, които съществуват в областта на „зелените“ обществени поръчки. |
| --- | --- |

3.8.1

Комитетът е на мнение, че секторът на обществените поръчки, който представлява около 16 % от БВП на Общността, е от основно значение за насърчаване на разпространението на повече екологични продукти и призовава за предприемането на мерки за поощряване на възложителите да използват възможностите, които съществуват в областта на „зелените“ обществени поръчки.

| 3.8.2 | В окончателния доклад от 2006 г. относно „зелените“ обществени поръчки в Европа (30) се споменават следните основни причини за тяхното разпространение: по-високите разходи за екологичните продукти, особено при липсата на индикатори относно разходите по време на жизнения цикъл; недостатъчните познания за околната среда и липсата на подходяща, лесно достъпна електронна база данни; недостатъчната яснота относно критериите и спецификациите на обществените поръчки с неуточнени определения и норми за екологичните продукти; липсата на подкрепа от страна на управленското и политическото ниво; и липсата на информация и инструменти за обучение. |
| --- | --- |

3.8.2

В окончателния доклад от 2006 г. относно „зелените“ обществени поръчки в Европа (30) се споменават следните основни причини за тяхното разпространение: по-високите разходи за екологичните продукти, особено при липсата на индикатори относно разходите по време на жизнения цикъл; недостатъчните познания за околната среда и липсата на подходяща, лесно достъпна електронна база данни; недостатъчната яснота относно критериите и спецификациите на обществените поръчки с неуточнени определения и норми за екологичните продукти; липсата на подкрепа от страна на управленското и политическото ниво; и липсата на информация и инструменти за обучение.

| 3.8.3 | Ето защо Комитетът препоръчва: да се определят ясни критерии за екологичните продукти, като се определят всички значими екологични спецификации; в спецификациите да се включат разходите за продукта или услугата по време на целия жизнен цикъл; да се създаде „Европейска база данни относно „зелените“ обществени поръчки“ (31); в директивите на ЕО относно обществените поръчки да се въведат изисквания за ISO стандарта 14004, системи за управление на околната среда — СУОС, позоваване на Европейския екологичен знак и екодизайн; в обществото да се популяризират национални планове за действие за използването на „зелените“ обществени поръчки; да се концентрира вниманието върху продукти с най-голямо въздействие върху околната среда. |
| --- | --- |

3.8.3

Ето защо Комитетът препоръчва: да се определят ясни критерии за екологичните продукти, като се определят всички значими екологични спецификации; в спецификациите да се включат разходите за продукта или услугата по време на целия жизнен цикъл; да се създаде „Европейска база данни относно „зелените“ обществени поръчки“ (31); в директивите на ЕО относно обществените поръчки да се въведат изисквания за ISO стандарта 14004, системи за управление на околната среда — СУОС, позоваване на Европейския екологичен знак и екодизайн; в обществото да се популяризират национални планове за действие за използването на „зелените“ обществени поръчки; да се концентрира вниманието върху продукти с най-голямо въздействие върху околната среда.

| 3.9 | Концепцията за „справедлива търговия“ също е широко разпространена в Европа. Справедливата търговия и етичната търговия привличат интереса на ЕИСК от известно време насам и те бяха разгледани подробно в становището REX/196 (32). Според Комитета те са ключът към успеха на устойчивото потребление. |
| --- | --- |

3.9

Концепцията за „справедлива търговия“ също е широко разпространена в Европа. Справедливата търговия и етичната търговия привличат интереса на ЕИСК от известно време насам и те бяха разгледани подробно в становището REX/196 (32). Според Комитета те са ключът към успеха на устойчивото потребление.

| 3.10 | Образованието е основен елемент в устойчивото потребление и ЕИСК настоява това обучение да започва още в училище. Потребителите следва да имат пряк достъп до информация за избраните продукти и услуги и тяхното потенциално въздействие върху околната среда. Също така е важно тази информация да се предоставя по интересен за потребителите начин и така те да я възприемат и разбират по-лесно. |
| --- | --- |

3.10

Образованието е основен елемент в устойчивото потребление и ЕИСК настоява това обучение да започва още в училище. Потребителите следва да имат пряк достъп до информация за избраните продукти и услуги и тяхното потенциално въздействие върху околната среда. Също така е важно тази информация да се предоставя по интересен за потребителите начин и така те да я възприемат и разбират по-лесно.

| 3.11 | ЕИСК смята, че законодателството на Общността относно устойчивото производство и потребление следва да се консолидира и да се опрости, така че то да стане по-лесно разбираемо и достъпно за потребителите и производителите: „Принципът „по-малко и по-добро законотворчество“ трябва да доведе до консолидирани, последователни разпоредби относно околната среда, осигуряващи правна сигурност и прозрачност в процеса на адаптиране към индустриалните промени и насочени към по-добро опазване на ресурсите и околната среда и към прилагане на устойчиви и конкурентоспособни на световните пазари технологични иновации“ (33). |
| --- | --- |

3.11

ЕИСК смята, че законодателството на Общността относно устойчивото производство и потребление следва да се консолидира и да се опрости, така че то да стане по-лесно разбираемо и достъпно за потребителите и производителите: „Принципът „по-малко и по-добро законотворчество“ трябва да доведе до консолидирани, последователни разпоредби относно околната среда, осигуряващи правна сигурност и прозрачност в процеса на адаптиране към индустриалните промени и насочени към по-добро опазване на ресурсите и околната среда и към прилагане на устойчиви и конкурентоспособни на световните пазари технологични иновации“ (33).

| 3.12 | По отношение на „зелените“ продукти би било целесъобразно да се засилят мерките на Общността, насочени към забраната на подвеждащи реклами и нелоялни търговски практики
   (34): определенията „еко“ и „био“ често се използват като обикновени маркетингови инструменти, за да се повишат продажбите на продукти и услуги, които в действителност не се различават от други и не носят добавена стойност. |
| --- | --- |

3.12

По отношение на „зелените“ продукти би било целесъобразно да се засилят мерките на Общността, насочени към забраната на подвеждащи реклами и нелоялни търговски практики
   (34): определенията „еко“ и „био“ често се използват като обикновени маркетингови инструменти, за да се повишат продажбите на продукти и услуги, които в действителност не се различават от други и не носят добавена стойност.

| 3.12.1 | В тази връзка, Комитетът смята, че разработването на кодекси на поведение, както се предвижда в Директива 2005/29/EО, би могло да бъде изключително важен елемент в саморегулирането, за да се предотврати използването на неточни екологични твърдения в рекламата, като се прилагат следните критерии:






  — | Рекламата, свързана с околната среда, не бива да води до ненужно социално напрежение относно екологични проблеми или да се възползва от непознаването на въпроса. |
| --- | --- | --- |

3.12.1

В тази връзка, Комитетът смята, че разработването на кодекси на поведение, както се предвижда в Директива 2005/29/EО, би могло да бъде изключително важен елемент в саморегулирането, за да се предотврати използването на неточни екологични твърдения в рекламата, като се прилагат следните критерии:

—

Рекламата, свързана с околната среда, не бива да води до ненужно социално напрежение относно екологични проблеми или да се възползва от непознаването на въпроса.

| — | Рекламата не бива да подтиква към поведение, което вреди на опазването на околната среда или да представя такова поведение, без да отправя критики към него. |
| --- | --- |

—

Рекламата не бива да подтиква към поведение, което вреди на опазването на околната среда или да представя такова поведение, без да отправя критики към него.

| — | Рекламата не може да подвежда обществото относно въздействието върху околната среда на рекламирания продукт, както чрез заблуждаващо представяне на това въздействие, така и чрез неговото прикриване. |
| --- | --- |

—

Рекламата не може да подвежда обществото относно въздействието върху околната среда на рекламирания продукт, както чрез заблуждаващо представяне на това въздействие, така и чрез неговото прикриване.

| — | Екологичните характеристики на продукт или услуга не бива неоправдано да се прехвърлят на други продукти и услуги, предоставяни от съответната компания. |
| --- | --- |

—

Екологичните характеристики на продукт или услуга не бива неоправдано да се прехвърлят на други продукти и услуги, предоставяни от съответната компания.

| — | Когато екологичните качества на продукт или услуга зависят от определени условия или начини на употреба или определен етап от жизнения цикъл, рекламата трябва изрично да изтъква това или ясно да приканва потребителите да търсят такава информация. |
| --- | --- |

—

Когато екологичните качества на продукт или услуга зависят от определени условия или начини на употреба или определен етап от жизнения цикъл, рекламата трябва изрично да изтъква това или ясно да приканва потребителите да търсят такава информация.

| — | Използването на екологични твърдения или девизи в рекламата трябва да се основава на обективни технически и научни критерии. Ако рекламата бъде оспорвана, рекламодателят трябва да предостави необходимите доказателства от независим орган или експерт, които да потвърдят нейната точност. |
| --- | --- |

—

Използването на екологични твърдения или девизи в рекламата трябва да се основава на обективни технически и научни критерии. Ако рекламата бъде оспорвана, рекламодателят трябва да предостави необходимите доказателства от независим орган или експерт, които да потвърдят нейната точност.

| — | Информацията за съставки, които се добавят или отнемат от рекламираните продукти, за да се промени тяхното въздействие върху околната среда, трябва да бъде ясна и конкретна и да представя същината и мащаба на това въздействие. |
| --- | --- |

—

Информацията за съставки, които се добавят или отнемат от рекламираните продукти, за да се промени тяхното въздействие върху околната среда, трябва да бъде ясна и конкретна и да представя същината и мащаба на това въздействие.

| — | Използването на знаци или символи, свързани с екологично въздействие, не бива да заблуждава или да води до объркване относно тяхното значение. Те не бива подвеждащо да будят асоциации с екологични знаци, използвани в конкретни държави, географски области или икономически сектори. Свидетелства и атестати могат да се използват само за изтъкване на екологични характеристики на рекламирания продукт чрез конкретни и обективни доказателства, в съответствие с предходното четвърто тире. |
| --- | --- |

—

Използването на знаци или символи, свързани с екологично въздействие, не бива да заблуждава или да води до объркване относно тяхното значение. Те не бива подвеждащо да будят асоциации с екологични знаци, използвани в конкретни държави, географски области или икономически сектори. Свидетелства и атестати могат да се използват само за изтъкване на екологични характеристики на рекламирания продукт чрез конкретни и обективни доказателства, в съответствие с предходното четвърто тире.

| 3.12.2 | Според Комитета следва да се насърчава използването на гъвкави, ефективни и рентабилни извънсъдебни органи за контрол и арбитраж по въпросите на потреблението, които да работят обективно, така че да се гарантира, че продуктите съответстват на екологичните стандарти и че устойчивите продукти на пазара отговарят на изискванията за устойчивост на околната среда, направляващи избора на потребителя. Те не бива да заменят съдебните производства, които следва да бъдат достъпни за всички. |
| --- | --- |

3.12.2

Според Комитета следва да се насърчава използването на гъвкави, ефективни и рентабилни извънсъдебни органи за контрол и арбитраж по въпросите на потреблението, които да работят обективно, така че да се гарантира, че продуктите съответстват на екологичните стандарти и че устойчивите продукти на пазара отговарят на изискванията за устойчивост на околната среда, направляващи избора на потребителя. Те не бива да заменят съдебните производства, които следва да бъдат достъпни за всички.

| 3.13 | Комитетът отрежда изключително значение на една „Европейска харта за устойчиво потребление и производство“, която да защитава правата на потребителите при потреблението на екологични продукти. Една такава харта би трябвало да включва следните елементи:






  — | поделяне на отговорността за устойчивото потребление между всички заинтересовани страни и организации на гражданското общество: производители, дистрибутори, потребители, учители, публични власти, екологични и потребителски организации и социални партньори; |
| --- | --- | --- |

3.13

Комитетът отрежда изключително значение на една „Европейска харта за устойчиво потребление и производство“, която да защитава правата на потребителите при потреблението на екологични продукти. Една такава харта би трябвало да включва следните елементи:

—

поделяне на отговорността за устойчивото потребление между всички заинтересовани страни и организации на гражданското общество: производители, дистрибутори, потребители, учители, публични власти, екологични и потребителски организации и социални партньори;

| — | включване на политиката за устойчиво производство и потребление в останалите политики на Общността в тази област след консултация с потребителите, екологичните организации, организациите на производители, търговци и дистрибутори, както и с всички останали заинтересовани лица; |
| --- | --- |

—

включване на политиката за устойчиво производство и потребление в останалите политики на Общността в тази област след консултация с потребителите, екологичните организации, организациите на производители, търговци и дистрибутори, както и с всички останали заинтересовани лица;

| — | поемане от страна на европейската индустрия и производителите на основната отговорност за максимално увеличаване на устойчивото потребление по време на жизнения цикъл на продукта „от неговото проектиране до неговото депониране“ и при дистрибуцията и обслужването; |
| --- | --- |

—

поемане от страна на европейската индустрия и производителите на основната отговорност за максимално увеличаване на устойчивото потребление по време на жизнения цикъл на продукта „от неговото проектиране до неговото депониране“ и при дистрибуцията и обслужването;

| — | отговорността на ЕС за предоставяне на единна, ясна, последователна и разбираема рамка на цялото законодателство на Общността в тази сфера, като на преден план се изтъкват правата на потребителите и достъпните за тях, безплатни начини за отстояване на тези права на практика; |
| --- | --- |

—

отговорността на ЕС за предоставяне на единна, ясна, последователна и разбираема рамка на цялото законодателство на Общността в тази сфера, като на преден план се изтъкват правата на потребителите и достъпните за тях, безплатни начини за отстояване на тези права на практика;

| — | възможни елементи, които биха могли да допълнят съществуващите права и ще попаднат в правомощията на държави-членки; |
| --- | --- |

—

възможни елементи, които биха могли да допълнят съществуващите права и ще попаднат в правомощията на държави-членки;

| — | възможни елементи, които биха могли да допълнят съществуващите права и биха могли да бъдат постигнати чрез саморегулиране (35) от заинтересованите страни в частната сфера, представители на потребителите (36), екологични организации (37) и представители на бизнеса; |
| --- | --- |

—

възможни елементи, които биха могли да допълнят съществуващите права и биха могли да бъдат постигнати чрез саморегулиране (35) от заинтересованите страни в частната сфера, представители на потребителите (36), екологични организации (37) и представители на бизнеса;

| — | отговорност от страна на ЕС и правителствата на държавите-членки да насърчават динамични, обективни и единни мерки, отнасящи се до съобразен с околната среда дизайн във всеки продуктов сектор, надеждни екологични знаци в целия ЕС, широко разпространени системи за управление на околната среда, създаването и засилването на международно признати екологични стандарти в съответствие с техническия напредък, конкретни и задължителни технически екологични изисквания в процедурите за обществените поръчки, подвеждащата „зелена“ реклама, справедливата търговия и международно сътрудничество за устойчиво потребление; |
| --- | --- |

—

отговорност от страна на ЕС и правителствата на държавите-членки да насърчават динамични, обективни и единни мерки, отнасящи се до съобразен с околната среда дизайн във всеки продуктов сектор, надеждни екологични знаци в целия ЕС, широко разпространени системи за управление на околната среда, създаването и засилването на международно признати екологични стандарти в съответствие с техническия напредък, конкретни и задължителни технически екологични изисквания в процедурите за обществените поръчки, подвеждащата „зелена“ реклама, справедливата търговия и международно сътрудничество за устойчиво потребление;

| — | ускоряване на развитието на научноизследователската дейност и технологиите и въвеждането на иновационни приложения в областта на устойчивото производство и потребление във връзка с публичните разходи и частните разходи на Общността и държавите-членки с оглед на определената цел, в ЕНП (38) да се инвестират 3 % от БВП; |
| --- | --- |

—

ускоряване на развитието на научноизследователската дейност и технологиите и въвеждането на иновационни приложения в областта на устойчивото производство и потребление във връзка с публичните разходи и частните разходи на Общността и държавите-членки с оглед на определената цел, в ЕНП (38) да се инвестират 3 % от БВП;

| — | информация, образование и обучение за всички заинтересовани от устойчивото потребление участници и дейности за формиране на капацитет за съответните администрации и организации; |
| --- | --- |

—

информация, образование и обучение за всички заинтересовани от устойчивото потребление участници и дейности за формиране на капацитет за съответните администрации и организации;

| — | разработването на обществено достъпни индикатори, методологии и бази данни за измерване на напредъка в устойчивото потребление на всички нива; |
| --- | --- |

—

разработването на обществено достъпни индикатори, методологии и бази данни за измерване на напредъка в устойчивото потребление на всички нива;

| — | насърчаване на научноизследователската дейност в областта на потребителското поведение, което вреди на околната среда, с цел да се определят начини за това как моделите на потребление да станат по-устойчиви. |
| --- | --- |

—

насърчаване на научноизследователската дейност в областта на потребителското поведение, което вреди на околната среда, с цел да се определят начини за това как моделите на потребление да станат по-устойчиви.

| 3.13.1 | Предвид значението на въпроса, ЕИСК предлага да се организира конференция относно Европейската харта за устойчиво потребление и производство с участието на Европейския парламент и Европейската комисия. |
| --- | --- |

3.13.1

Предвид значението на въпроса, ЕИСК предлага да се организира конференция относно Европейската харта за устойчиво потребление и производство с участието на Европейския парламент и Европейската комисия.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Регламент (ЕО) No 1980/2000 на Европейския парламент и на Съвета от 17 юли 2000 г. относно ревизирана схема на Общността за присъждане на знака за екомаркировка.

1

(2)  Директива 93/42/ЕИО.

2

(3)  Директива 67/548/ЕИО.

3

(4)  COM(2001) 31 окончателен.

4

(5)  COM(2003) 302 окончателен и Зелена книга COM(2001) 68 окончателен.

5

(6)  ОВ C 80, 30.3.2004 г.

6

(7)  COM(2002) 412 окончателен от 17.7.2002 г. и Директива 2004/18/ЕО от 31 март 2004 г.

7

(8)  Директива 2005/32/ЕО — ОВ L 191, 22.7.2005 г. Решение 2000/729/ЕИО, Решение 2000/730/EО и Решение 2000/731/EО (ОВ L 293, 22.11.2000 г.).

8

(9)  ОВ L 242 от 10.9.2002 г.

9

(10)  Доклад относно Стратегията за устойчиво развитие 2007 г.

10

(11)  Виж бележка под линия 18. В частност.

11

(12)  ISBN 978-92-9167-932-4 — Европейска агенция за околната среда, Копенхаген, 2007 г.

12

(13)  Европейски съвет, състоял се в Брюксел на 14 декември 2007 г.

13

(14)  COM(2007) 640 окончателен.

14

(15)  ОВ C 108 от 30.4.2004 г.

15

(16)  ОВ C 175, 27.7.2007 г.; ОВ C 44 от 16.2.2008 г..

16

(17)  Директива 2005/29/ЕО — ОВ L 149, 11.6.2005 г.

17

(18)  Като рамката и методологиите на ООН за показател за устойчиво развитие (1996 г.).

18

(19)  OB C 48, 21.2.2002 г., стр. 112; ОВ C 117 от 30.4.2004 г.; ОВ C 74 от 23.3.2005 г.

19

(20)  От 2006 г. насам Европейският комитет за електротехническа стандартизация (CENELEC) разработва база данни онлайн за екологичните аспекти, включени в стандартите на CENELEC.

20

От началото на 2007 г. Европейският комитет по стандартизация (CEN) работи по програма за обучение за включването на екологични стандарти в стандартите на CEN.

(21)  COM(2007) 374 окончателен 4.7.2007 г.

21

(22)  ОВ C 325 от 30.12.2006 г.

22

(23)  Има многобройни европейски и международни инструменти, които могат да бъдат използвани в тази рамка (Седма рамкова програма (7РП), Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации Европейски финансов инструмент за околната среда (LIFE), структурните фондове, ЕИБ, инициативата „i2i“, EUREKA, Програмата за местно икономическо развитие и заетост (LEED) на ОИСР, Банката за развитие на Съвета на Европа — БРСЕ и т.н.), но тяхното съвместно изпълнение се сблъсква с различни условия и процедури, с липса на съгласуване при тяхното привеждане в действие, както и с множество трудности по отношение на „simultaneous engineering“ между различните видове интервенции.

23

(24)  Вж. Становище на OB C 120, 16.5.2008 г., стр. 66 от 19.12.2007 г.; Докладчик г-н Pezzini.

24

(25)  Към примерите спадат: Eco-Flower (Еко-цвете) (европейска маркировка под формата на цвете, който се използва в цяла Европа; http://europa.eu.int/comm/environment/ecolabel/index_en.htm), Лебед (използван предимно в Скандинавските страни); http://www.svanen.nu/Eng/default.asp), Синият ангел (характерен за Германия); http://blauer-engel.de/englisch/navigation/body_blauer_engel.htm) и Fair Flower (създаден в Нидерландия; http://www.flowercampaign.org). Срещат се и обществени етикети, които са съсредоточени върху определен екологичен аспект, като например: Energy Star (Енергийна звезда). Също толкова разпространени са и частните етикети, сред които биха могли да се посочат тези на Международната федерация на движения за биологично земеделие (IFOAM) (http://ec.europa.eu/environemt/emas/index_en.htm).

25

(26)  ОВ C 74 от 23.3.2005 г.

26

(27)  Пак там.

27

(28)  ОВ L 134, 30.4.2004 г.

28

(29)  COM(2001) 274 окончателен (ОВ C 333, 28.11.2001 г.).

29

(30)  Green Public Procurement in Europe 2006 — Conclusions and recommendations. („Зелените“ обществени поръчки в Европа 2006 г. — Заключения и препоръки.) Virage Milieu & Management bv, Korte Spaarne 31, 2011 AJ Haarlem, the Netherlands, http://europa.eu.int/comm/environment/gpp.

30

(31)  Включително във връзка с европейската платформа относно жизнения цикъл по отношение на въздействието на продукти, технологии и услуги върху околната среда.

31

(32)  Етична търговска практика и потребителски гаранционни схеми (докладчик: г-н Adams), ОВ C 28 от 3.2.2006 г.

32

(33)  OB C 120, 16.5.2008 г., стр. 66, докладчик: г-н Pezzini.

33

(34)  Директива 2005/29/ЕО — ОВ L 149, 11.6.2005 г.

34

(35)  Вж. параграфи 22 и 23 от Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество, ОВ C 321 от 31.12.2003 г.

35

(36)  В параграф 3.5 от становище ЕИСК разглежда характеристиките, използвани при опита да се определи единна концепция за това какво означава „представително сдружение на потребителите“ (ОВ C 185 от 8.8.2006 г.).

36

(37)  ЕИСК подкрепя идеята за поощряване на ангажираността на гражданското общество по въпросите на устойчивото развитие. Параграф 4.2.6 от становище OB C 120, 16.5.2008 г., стр. 33.

37

(38)  ЕНП: Европейско научноизследователско пространство.

38

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/8

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в научноизследователска и развойна програма, насочена към подобряване качеството на живот на възрастните хора чрез използване на нови информационни и комуникационни технологии (ИКТ), предприета от няколко държави-членки“

COM(2007) 329 окончателен — 2007/0116 (COD)

(2008/C 224/02)

На 10 юли 2007 г. Съветът реши, в съответствие с член 169 и член 172 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в научноизследователска и развойна програма, насочена към подобряване качеството на живот на възрастните хора чрез използване на нови информационни и комуникационни технологии (ИКТ), предприета от няколко държави-членки“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 6 май 2008 г. (докладчик: г-жа Darmanin).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие единодушно следното становище.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства предложението на Комисията, насочено към подобряване качеството на живот на възрастните хора чрез използване на нови информационни и комуникационни технологии. Програмата „Интелигентна заобикаляща среда“ (ИЗС) може да се нареди сред инструментите, които ще осигурят по ефективен и преимуществен начин качеството на живот не само на възрастните хора, но и на всички лица, които понастоящем са възпрепятствани да останат у дома си по здравословни причини. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства предложението на Комисията, насочено към подобряване качеството на живот на възрастните хора чрез използване на нови информационни и комуникационни технологии. Програмата „Интелигентна заобикаляща среда“ (ИЗС) може да се нареди сред инструментите, които ще осигурят по ефективен и преимуществен начин качеството на живот не само на възрастните хора, но и на всички лица, които понастоящем са възпрепятствани да останат у дома си по здравословни причини.

| 1.2 | ЕИСК е твърдо убеден, че към тази научноизследователска и развойна дейност в областта на ИКТ следва да се възприеме подход, който да гарантира преди всичко, че нуждите на бенефициерите наистина се разбират, взимат предвид и удовлетворяват. Ето защо би трябвало да се възприеме подход „отдолу-нагоре“, който предполага най-вече познаване на нуждите на потребителите и последващо осъществяване на съответната научноизследователска и развойна дейност. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК е твърдо убеден, че към тази научноизследователска и развойна дейност в областта на ИКТ следва да се възприеме подход, който да гарантира преди всичко, че нуждите на бенефициерите наистина се разбират, взимат предвид и удовлетворяват. Ето защо би трябвало да се възприеме подход „отдолу-нагоре“, който предполага най-вече познаване на нуждите на потребителите и последващо осъществяване на съответната научноизследователска и развойна дейност.

| 1.3 | ЕИСК смята, че крайните ползватели на ИЗС са една от основните заинтересовани страни. Ето защо е важно не само да се разбират нуждите на тези хора, но и те да бъдат подготвени за използването на подобна технология и включени в нейното разработване и изпитване. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК смята, че крайните ползватели на ИЗС са една от основните заинтересовани страни. Ето защо е важно не само да се разбират нуждите на тези хора, но и те да бъдат подготвени за използването на подобна технология и включени в нейното разработване и изпитване.

| 1.3.1 | По тази причина ЕИСК смята за важни политиките на ЕС, свързани с ученето през целия живот и електронното включване. В тази връзка Комитетът смята, че Комисията би трябвало да възприеме интегриран подход, който да обхваща както ИЗС, така и тези политики. |
| --- | --- |

1.3.1

По тази причина ЕИСК смята за важни политиките на ЕС, свързани с ученето през целия живот и електронното включване. В тази връзка Комитетът смята, че Комисията би трябвало да възприеме интегриран подход, който да обхваща както ИЗС, така и тези политики.

| 1.4 | ЕИСК смята, че ИЗС се явява не толкова програма за научноизследователска и развойна дейност, а преди всичко един много „човешки“ проект. Тя представлява истинска научноизследователска програма, но се отнася до социални обстоятелства, които възникват много често в един деликатен етап от живота. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК смята, че ИЗС се явява не толкова програма за научноизследователска и развойна дейност, а преди всичко един много „човешки“ проект. Тя представлява истинска научноизследователска програма, но се отнася до социални обстоятелства, които възникват много често в един деликатен етап от живота.

| 1.5 | Както се уточнява по-долу, ЕИСК смята, че ИЗС трябва да отчита едновременно четири основни елемента: нуждите на потребителите; тяхната безопасност; организациите, работещи в областта на здравеопазването, както и на социалните въпроси (заедно с професионалните сдружения, представляващи специалистите в тези сектори); и технологиите, които следва да бъдат използвани. |
| --- | --- |

1.5

Както се уточнява по-долу, ЕИСК смята, че ИЗС трябва да отчита едновременно четири основни елемента: нуждите на потребителите; тяхната безопасност; организациите, работещи в областта на здравеопазването, както и на социалните въпроси (заедно с професионалните сдружения, представляващи специалистите в тези сектори); и технологиите, които следва да бъдат използвани.

| 1.6 | ЕИСК подчертава, че трябва да се вземат надлежно предвид аспектите, свързани с етическите въпроси и със зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот, в съответствие с международните насоки. Ето защо приветства признаването на тези въпроси в предложението на Комисията. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК подчертава, че трябва да се вземат надлежно предвид аспектите, свързани с етическите въпроси и със зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот, в съответствие с международните насоки. Ето защо приветства признаването на тези въпроси в предложението на Комисията.

2.   Основно съдържание на предложението на Комисията

| 2.1 | Предложението на Комисията цели по-конкретно:






  — | насърчаване на появата на иновационни, основаващи се на ИКТ продукти и услуги, позволяващи достойно остаряване, така че да се подобри качеството на живот на хората в напреднала възраст и да се намалят разходите за здравни и социални грижи; |
| --- | --- | --- |

2.1

Предложението на Комисията цели по-конкретно:

—

насърчаване на появата на иновационни, основаващи се на ИКТ продукти и услуги, позволяващи достойно остаряване, така че да се подобри качеството на живот на хората в напреднала възраст и да се намалят разходите за здравни и социални грижи;

| — | подобряване на условията за прилагане в промишлен мащаб чрез въвеждане на съгласувана европейска рамка за изработване на общи подходи, улесняване на локализацията и намаляване на разходите за услугите; |
| --- | --- |

—

подобряване на условията за прилагане в промишлен мащаб чрез въвеждане на съгласувана европейска рамка за изработване на общи подходи, улесняване на локализацията и намаляване на разходите за услугите;

| — | създаване и увеличаване на критична маса от научни изследвания, развойни проекти и иновации на ниво ЕС в областта на технологиите и услугите, свързани с със застаряването. |
| --- | --- |

—

създаване и увеличаване на критична маса от научни изследвания, развойни проекти и иновации на ниво ЕС в областта на технологиите и услугите, свързани с със застаряването.

| 2.2 | Разглежданото предложение се вписва в контекста на стартирания от Комисията план за действие за достойно остаряване в информационното общество. Този план за действие се разглежда като основен елемент за посрещането на социалните и икономически предизвикателства, пред които е изправена Европа поради демографските промени. Според предвижданията между 2010 г. и 2030 г. населението в Европа на възраст от 65 до 80 г. ще се увеличи с почти 40 % (1). ИКТ се разглеждат като средство за подобряване на качеството на живот в тази възраст, за увеличаване на самостоятелността и запазване на по-добро здравословно състояние. |
| --- | --- |

2.2

Разглежданото предложение се вписва в контекста на стартирания от Комисията план за действие за достойно остаряване в информационното общество. Този план за действие се разглежда като основен елемент за посрещането на социалните и икономически предизвикателства, пред които е изправена Европа поради демографските промени. Според предвижданията между 2010 г. и 2030 г. населението в Европа на възраст от 65 до 80 г. ще се увеличи с почти 40 % (1). ИКТ се разглеждат като средство за подобряване на качеството на живот в тази възраст, за увеличаване на самостоятелността и запазване на по-добро здравословно състояние.

| 2.3 | Комисията възнамерява да започне шестгодишна програма „Интелигентна заобикаляща среда“ (ИЗС) в допълнение на свързаните с ИКТ дейности в подкрепа на достойното остаряване по Седма рамкова програма и Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПИК). Програмата ИЗС ще бъде финансирана с около 300 милиона евро за периода 2008-2013 г., като тези средства ще бъдат предоставяни по равно от фондове на Общността и на държавите-членки. |
| --- | --- |

2.3

Комисията възнамерява да започне шестгодишна програма „Интелигентна заобикаляща среда“ (ИЗС) в допълнение на свързаните с ИКТ дейности в подкрепа на достойното остаряване по Седма рамкова програма и Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПИК). Програмата ИЗС ще бъде финансирана с около 300 милиона евро за периода 2008-2013 г., като тези средства ще бъдат предоставяни по равно от фондове на Общността и на държавите-членки.

| 2.4 | Правната рамка, на която се основава програмата ИЗС е член 169 от Договора, който предвижда участие на Европейската общност в научноизследователски програми, предприемани съвместно от няколко държави-членки, включително участие в структурите, създадени с оглед изпълнението на националните програми. Тази конкретна правна рамка беше избрана за програмата ИЗС с оглед постигането на по-голяма ефективност в тази научноизследователска област чрез максимално използване на трансграничния опит, ангажираност от страна на държавите-членки, които частично финансират тези научни изследвания, осигуряване на съгласуван подход към този въпрос на европейско ниво и действително осигуряване на оперативно съвместими ИКТ-решения във връзка със застаряването в рамките на единния пазар. |
| --- | --- |

2.4

Правната рамка, на която се основава програмата ИЗС е член 169 от Договора, който предвижда участие на Европейската общност в научноизследователски програми, предприемани съвместно от няколко държави-членки, включително участие в структурите, създадени с оглед изпълнението на националните програми. Тази конкретна правна рамка беше избрана за програмата ИЗС с оглед постигането на по-голяма ефективност в тази научноизследователска област чрез максимално използване на трансграничния опит, ангажираност от страна на държавите-членки, които частично финансират тези научни изследвания, осигуряване на съгласуван подход към този въпрос на европейско ниво и действително осигуряване на оперативно съвместими ИКТ-решения във връзка със застаряването в рамките на единния пазар.

3.   Контекст на предложението на Комисията

| 3.1 | Предходна инициатива, основаваща се на член 169, цитирана в предложението на Комисията, а именно инициативата EDCTP относно клиничните изпитвания в Африка („Партньорство за клинични изпитвания между европейските и развиващите се страни“) подчерта значението на ясния ангажимент на участващите държави-членки в многогодишното финансиране на този проект. С програмата ИЗС се цели финансиране поравно от фондове на ЕС и национални фондове. |
| --- | --- |

3.1

Предходна инициатива, основаваща се на член 169, цитирана в предложението на Комисията, а именно инициативата EDCTP относно клиничните изпитвания в Африка („Партньорство за клинични изпитвания между европейските и развиващите се страни“) подчерта значението на ясния ангажимент на участващите държави-членки в многогодишното финансиране на този проект. С програмата ИЗС се цели финансиране поравно от фондове на ЕС и национални фондове.

| 3.2 | Подготвителната работа по тази програма беше осъществена посредством конкретен проект за подкрепа „Интелигентна заобикаляща среда“ по приоритет „Технологии на информационното общество“ в рамките на Шеста рамкова програма, реализирана в периода между 1 септември 2004 г. и 31 декември 2006 г. Консорциумът се състоеше от партньори от следните държави-членки: Австрия, Германия, Франция, Финландия, Италия, Белгия, както и от Швейцария. Партньорите бяха от частния, от публичния сектор и от един университет. |
| --- | --- |

3.2

Подготвителната работа по тази програма беше осъществена посредством конкретен проект за подкрепа „Интелигентна заобикаляща среда“ по приоритет „Технологии на информационното общество“ в рамките на Шеста рамкова програма, реализирана в периода между 1 септември 2004 г. и 31 декември 2006 г. Консорциумът се състоеше от партньори от следните държави-членки: Австрия, Германия, Франция, Финландия, Италия, Белгия, както и от Швейцария. Партньорите бяха от частния, от публичния сектор и от един университет.

| 3.3 | Правният субект на съвместната програма ИЗС е Сдружението ИЗС. Понастоящем сдружението се състои от представители на 21 държави-членки. Тъй като за осъществяването на програмата се използва подход „отдолу-нагоре“, бяха определени центрове за връзка в държавите-членки, участващи в Сдружението. |
| --- | --- |

3.3

Правният субект на съвместната програма ИЗС е Сдружението ИЗС. Понастоящем сдружението се състои от представители на 21 държави-членки. Тъй като за осъществяването на програмата се използва подход „отдолу-нагоре“, бяха определени центрове за връзка в държавите-членки, участващи в Сдружението.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК приветства инициативата ИЗС, основаваща се на член 169. Той признава, по-специално, че тя взима под внимание в пълна степен основните демографски тенденции в Европа. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК приветства инициативата ИЗС, основаваща се на член 169. Той признава, по-специално, че тя взима под внимание в пълна степен основните демографски тенденции в Европа.

| 4.1.1 | ЕИСК смята, че за подобряването на икономическото, социално и териториално сближаване на държавите-членки, които не разполагат с достатъчно инфраструктури за осъществяването на разглежданото предложение, би било необходимо да се приемат „специфични мерки“, като например, предвидените в член 159 от Договора за ЕС, с цел коригиране на основните регионални дисбаланси в Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.1.1

ЕИСК смята, че за подобряването на икономическото, социално и териториално сближаване на държавите-членки, които не разполагат с достатъчно инфраструктури за осъществяването на разглежданото предложение, би било необходимо да се приемат „специфични мерки“, като например, предвидените в член 159 от Договора за ЕС, с цел коригиране на основните регионални дисбаланси в Европейския съюз.

| 4.2 | ЕИСК счита, че инициативата следва да се разглежда като нещо повече от възможност за изграждане на пилотни системи, които да служат като модел. За да може тази инициатива да има трайно въздействие, е много важно в нея да бъде включен широк кръг от заинтересовани лица. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК счита, че инициативата следва да се разглежда като нещо повече от възможност за изграждане на пилотни системи, които да служат като модел. За да може тази инициатива да има трайно въздействие, е много важно в нея да бъде включен широк кръг от заинтересовани лица.

| 4.2.1 | Основните заинтересовани страни са крайните ползватели на ИЗС. Основната цел на тази програма е да се удължи самостоятелността на възрастните хора и да се даде възможност на лицата, принадлежащи към тази категория от населението, да живеят колкото е възможно по-дълго у дома си. Следва да се има предвид, че това не се отнася само до групата на застаряващото население, но и до всички лица, които поради здравословни причини понастоящем са възпрепятствани да живеят самостоятелно у дома си. Чрез тази инициатива трябва да се направи така, че нуждите и изискванията на тези лица наистина да са в основата на научните изследвания. |
| --- | --- |

4.2.1

Основните заинтересовани страни са крайните ползватели на ИЗС. Основната цел на тази програма е да се удължи самостоятелността на възрастните хора и да се даде възможност на лицата, принадлежащи към тази категория от населението, да живеят колкото е възможно по-дълго у дома си. Следва да се има предвид, че това не се отнася само до групата на застаряващото население, но и до всички лица, които поради здравословни причини понастоящем са възпрепятствани да живеят самостоятелно у дома си. Чрез тази инициатива трябва да се направи така, че нуждите и изискванията на тези лица наистина да са в основата на научните изследвания.

| 4.3 | Други важни заинтересовани страни са организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи. Тази инициатива трябва да вземе предвид техните организационни нужди. За да се гарантира успехът на проекта, ЕИСК препоръчва тези организации да имат възможност да изтъкнат пред други заинтересовани страни въпроси като интеграцията и оперативната съвместимост на системите. |
| --- | --- |

4.3

Други важни заинтересовани страни са организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи. Тази инициатива трябва да вземе предвид техните организационни нужди. За да се гарантира успехът на проекта, ЕИСК препоръчва тези организации да имат възможност да изтъкнат пред други заинтересовани страни въпроси като интеграцията и оперативната съвместимост на системите.

| 4.4 | ЕИСК настоятелно препоръчва ползвателите на системите, които ще бъдат разработени в рамките на тази инициатива, да бъдат включени като основни заинтересовани страни още в началните етапи на работа. ЕИСК препоръчва, доколкото е възможно, при методологиите на разработка консорциумите да използват методи, при които отправна точка са ползвателите, като например участието им в проектирането на продукта, с цел насърчаване на по-голяма ползваемост на устройствата и техните интерфейси. Комитетът приветства също и ангажимента за надлежно взимане под внимание на аспектите, свързани с етическите въпроси и със зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот, в съответствие с международните насоки. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК настоятелно препоръчва ползвателите на системите, които ще бъдат разработени в рамките на тази инициатива, да бъдат включени като основни заинтересовани страни още в началните етапи на работа. ЕИСК препоръчва, доколкото е възможно, при методологиите на разработка консорциумите да използват методи, при които отправна точка са ползвателите, като например участието им в проектирането на продукта, с цел насърчаване на по-голяма ползваемост на устройствата и техните интерфейси. Комитетът приветства също и ангажимента за надлежно взимане под внимание на аспектите, свързани с етическите въпроси и със зачитане на правото на неприкосновеност на личния живот, в съответствие с международните насоки.

| 4.5 | ЕИСК отбелязва съдържащия се в предложението за решение ангажимент спрямо МСП и подкрепя признаването на професионалните организации в областта на промишлеността като ключови заинтересовани страни, които могат да подкрепят иновационните, пазарно ориентирани бизнес модели, показващи интегрирани и ясни пътища към промишлено приложение. Комитетът приветства по-специално признаването на факта, че МСП могат, в частност, да допринесат за научноизследователска дейност, чиито приложения се нуждаят от по-кратко време, за да бъдат пуснати на пазара (2 или повече години). |
| --- | --- |

4.5

ЕИСК отбелязва съдържащия се в предложението за решение ангажимент спрямо МСП и подкрепя признаването на професионалните организации в областта на промишлеността като ключови заинтересовани страни, които могат да подкрепят иновационните, пазарно ориентирани бизнес модели, показващи интегрирани и ясни пътища към промишлено приложение. Комитетът приветства по-специално признаването на факта, че МСП могат, в частност, да допринесат за научноизследователска дейност, чиито приложения се нуждаят от по-кратко време, за да бъдат пуснати на пазара (2 или повече години).

| 4.5.1 | ЕИСК насърчава признанието, че понякога МСП са технологично приспособими и предлагат потенциал за пускане на нови технологии и бизнес модели на пазара с по-бързо темпо от по-големите предприятия или организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи. Тази отличителна черта на МСП се вписва особено добре в настоящата инициатива. Ето защо целенасоченото партньорство между големи организации и МСП е от полза и за двете страни. |
| --- | --- |

4.5.1

ЕИСК насърчава признанието, че понякога МСП са технологично приспособими и предлагат потенциал за пускане на нови технологии и бизнес модели на пазара с по-бързо темпо от по-големите предприятия или организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи. Тази отличителна черта на МСП се вписва особено добре в настоящата инициатива. Ето защо целенасоченото партньорство между големи организации и МСП е от полза и за двете страни.

| 4.6 | Основната цел на програмата ИЗС е да подпомогне хората да живеят по-продължително време у дома си. За постигането на тази цел са необходими широка гама от сензори, задействащи устройства, потребителски интерфейси, процесори и комуникационни съоръжения и те често могат да бъдат доставени единствено от редица различни европейски МСП. |
| --- | --- |

4.6

Основната цел на програмата ИЗС е да подпомогне хората да живеят по-продължително време у дома си. За постигането на тази цел са необходими широка гама от сензори, задействащи устройства, потребителски интерфейси, процесори и комуникационни съоръжения и те често могат да бъдат доставени единствено от редица различни европейски МСП.

| 4.7 | Що се отнася до всички тези групи заинтересовани страни, Комитетът подкрепя мерките в рамките на инициативата, които насърчават мултидисциплинарното свързване в мрежа между технолози, лекари и персонала на други организации, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, по-специално с потребителите, както обитателите на жилищата, така и хората, които се грижат за тях и техните близки. |
| --- | --- |

4.7

Що се отнася до всички тези групи заинтересовани страни, Комитетът подкрепя мерките в рамките на инициативата, които насърчават мултидисциплинарното свързване в мрежа между технолози, лекари и персонала на други организации, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, по-специално с потребителите, както обитателите на жилищата, така и хората, които се грижат за тях и техните близки.

| 4.8 | В рамките на европейската система за иновации тази инициатива има възможност да възприеме нови модели за иновации, отразяващи съвременния напредък по отношение на „отворените“ за потребителите иновации, които допринасят за свързването на Лисабонската стратегия с нова европейска система за иновации, насочена в по-голяма степен към потребителите. |
| --- | --- |

4.8

В рамките на европейската система за иновации тази инициатива има възможност да възприеме нови модели за иновации, отразяващи съвременния напредък по отношение на „отворените“ за потребителите иновации, които допринасят за свързването на Лисабонската стратегия с нова европейска система за иновации, насочена в по-голяма степен към потребителите.

| 4.9 | ЕИСК подчертава, че е важно да се гарантира всички видове организации във всички държави-членки да имат равен достъп до тази инициатива. |
| --- | --- |

4.9

ЕИСК подчертава, че е важно да се гарантира всички видове организации във всички държави-членки да имат равен достъп до тази инициатива.

| 4.10 | Освен това всички национални правителства би трябвало да бъдат насърчавани за участие. Понастоящем Австрия, Белгия, Гърция, Германия, Дания, Ирландия, Испания, Италия, Кипър, Нидерландия, Полша, Португалия, Румъния, Словения, Унгария, Финландия, Франция и Швеция, както и Израел, Норвегия и Швейцария са постигнали договореност за координиране на съвместни дейности за принос към програмата ИЗС. |
| --- | --- |

4.10

Освен това всички национални правителства би трябвало да бъдат насърчавани за участие. Понастоящем Австрия, Белгия, Гърция, Германия, Дания, Ирландия, Испания, Италия, Кипър, Нидерландия, Полша, Португалия, Румъния, Словения, Унгария, Финландия, Франция и Швеция, както и Израел, Норвегия и Швейцария са постигнали договореност за координиране на съвместни дейности за принос към програмата ИЗС.

| 4.11 | ЕИСК изразява загриженост от факта, че някои страни не участват поради разходите, свързани със съфинансирането на научноизследователската дейност. Тези страни би трябвало да могат да участват на всеки един етап от програмата, при условие че отговарят на нейните изисквания (най-вече на изискването на съфинансиране). |
| --- | --- |

4.11

ЕИСК изразява загриженост от факта, че някои страни не участват поради разходите, свързани със съфинансирането на научноизследователската дейност. Тези страни би трябвало да могат да участват на всеки един етап от програмата, при условие че отговарят на нейните изисквания (най-вече на изискването на съфинансиране).

| 4.12 | ЕИСК признава, че ИЗС може да доведе до намаляване на разходите на системата за социални грижи. Въпреки това той отново потвърждава, че с програмата ИЗС се цели не намаляване на разходите, а ефективното осигуряване на качество на живот на определена категория граждани. Намаляването на разходите е само благоприятно последствие, което може да ни радва. |
| --- | --- |

4.12

ЕИСК признава, че ИЗС може да доведе до намаляване на разходите на системата за социални грижи. Въпреки това той отново потвърждава, че с програмата ИЗС се цели не намаляване на разходите, а ефективното осигуряване на качество на живот на определена категория граждани. Намаляването на разходите е само благоприятно последствие, което може да ни радва.

5.   Специфични бележки

| 5.1 | ЕИСК е твърдо убеден, че програмата ИЗС следва да бъде съсредоточена върху специфичните черти на следните три сектора: потребителите, организациите, работещи в областта на здравеопазването и използваните технологии. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК е твърдо убеден, че програмата ИЗС следва да бъде съсредоточена върху специфичните черти на следните три сектора: потребителите, организациите, работещи в областта на здравеопазването и използваните технологии.

| 5.2 | Понякога бенефициерите и основните заинтересовани страни ще бъдат възрастните хора. От първостепенно значение е програмата да е съсредоточена върху нуждите на крайните потребители. Попадането в капана на концепцията, според която потребителите би трябвало да се привличат само за тестване на изследванията в научноизследователска среда, може за съжаление да доведе до създаване на иновации, които в действителност да не отговарят на изискванията на основните бенефициери. Ето защо би трябвало да се взимат предвид нуждите на ползвателите, като например: сведена до минимум необходимост от промяна на поведението, мобилност, възможности за избор, мобилност, подобрено качество на живот и зачитане на личния живот. |
| --- | --- |

5.2

Понякога бенефициерите и основните заинтересовани страни ще бъдат възрастните хора. От първостепенно значение е програмата да е съсредоточена върху нуждите на крайните потребители. Попадането в капана на концепцията, според която потребителите би трябвало да се привличат само за тестване на изследванията в научноизследователска среда, може за съжаление да доведе до създаване на иновации, които в действителност да не отговарят на изискванията на основните бенефициери. Ето защо би трябвало да се взимат предвид нуждите на ползвателите, като например: сведена до минимум необходимост от промяна на поведението, мобилност, възможности за избор, мобилност, подобрено качество на живот и зачитане на личния живот.

| 5.3 | Освен това трябва да се има също предвид, че възрастните хора вероятно принадлежат към категорията от населението, която е най-силно засегната от електронното изключване и следователно трябва да бъде преодолявано цифровото разделение. Освен това достъпът до Интернет е от основно значение и следователно трябва да бъдат положени усилия всички региони, и по-специално предимно селските, райони да имат достъп до Интернет (както в технически, така и във финансов смисъл). |
| --- | --- |

5.3

Освен това трябва да се има също предвид, че възрастните хора вероятно принадлежат към категорията от населението, която е най-силно засегната от електронното изключване и следователно трябва да бъде преодолявано цифровото разделение. Освен това достъпът до Интернет е от основно значение и следователно трябва да бъдат положени усилия всички региони, и по-специално предимно селските, райони да имат достъп до Интернет (както в технически, така и във финансов смисъл).

| 5.3.1 | Ето защо е много важно:






  — | технологията да не заменя прекия контакт с лицето, полагащо грижи или институцията, предлагаща здравни грижи; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Ето защо е много важно:

—

технологията да не заменя прекия контакт с лицето, полагащо грижи или институцията, предлагаща здравни грижи;

| — | да се наблегне върху превантивните грижи и самостоятелността; |
| --- | --- |

—

да се наблегне върху превантивните грижи и самостоятелността;

| — | социалното включване да бъде сред основните цели; |
| --- | --- |

—

социалното включване да бъде сред основните цели;

| — | програмата ИЗС да се впише във всекидневието на съответното лице наред с останалите услуги; |
| --- | --- |

—

програмата ИЗС да се впише във всекидневието на съответното лице наред с останалите услуги;

| — | като се имат предвид специфичните обстоятелства, в които се намира ползвателят, използваната технология би трябвало да бъде безопасна и лесна за използване. |
| --- | --- |

—

като се имат предвид специфичните обстоятелства, в които се намира ползвателят, използваната технология би трябвало да бъде безопасна и лесна за използване.

| 5.3.2 | Ето защо ЕИСК е твърдо убеден, че в рамките на ИЗС трябва да бъде възприет подход „отдолу-нагоре“. Именно нуждите на потребителите, а не самата технология би трябвало да представляват отправна точка и централен елемент в целия процес. Трябва да се направи ясно проучване, за да се определи целият спектър от нужди, сред които могат да бъдат изтъкнати: нуждата, по-специално в напреднала възраст, от запазване на връзката с други хора (за тази цел програмите за интернет телефония, например SKYPE, и електронната поща се оказаха ефективни и евтини средства); слабият интерес към адаптиране спрямо бързите технологични промени; способността за управление на технологичните промени; нагласата за използване на подобни технологии. Освен това потребителите трябва да бъдат включени в разработката, въвеждането и оценката на тези технологии. |
| --- | --- |

5.3.2

Ето защо ЕИСК е твърдо убеден, че в рамките на ИЗС трябва да бъде възприет подход „отдолу-нагоре“. Именно нуждите на потребителите, а не самата технология би трябвало да представляват отправна точка и централен елемент в целия процес. Трябва да се направи ясно проучване, за да се определи целият спектър от нужди, сред които могат да бъдат изтъкнати: нуждата, по-специално в напреднала възраст, от запазване на връзката с други хора (за тази цел програмите за интернет телефония, например SKYPE, и електронната поща се оказаха ефективни и евтини средства); слабият интерес към адаптиране спрямо бързите технологични промени; способността за управление на технологичните промени; нагласата за използване на подобни технологии. Освен това потребителите трябва да бъдат включени в разработката, въвеждането и оценката на тези технологии.

| 5.4 | В крайна сметка, тези, които ще използват технологиите, за да предоставят грижи на бенефициерите, са организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, техните представители и семействата на ползвателите. От първостепенно значение е тези организации да участват в различните етапи на научноизследователската дейност, за да се гарантира, че крайните продукти са съвместими с оперативната система на тези организации. За въвеждането на нови технологии за ИЗС вероятно ще бъдат необходими организационни промени, затова е наложително организациите, работещи в областта на социалните грижи, да бъдат подготвени за тези промени, така че последните да протекат по възможно най-гладкия начин, с цел максимално оползотворяване на технологичния потенциал на ИЗС. |
| --- | --- |

5.4

В крайна сметка, тези, които ще използват технологиите, за да предоставят грижи на бенефициерите, са организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, техните представители и семействата на ползвателите. От първостепенно значение е тези организации да участват в различните етапи на научноизследователската дейност, за да се гарантира, че крайните продукти са съвместими с оперативната система на тези организации. За въвеждането на нови технологии за ИЗС вероятно ще бъдат необходими организационни промени, затова е наложително организациите, работещи в областта на социалните грижи, да бъдат подготвени за тези промени, така че последните да протекат по възможно най-гладкия начин, с цел максимално оползотворяване на технологичния потенциал на ИЗС.

| 5.4.1 | Дори и в рамките на ИЗС, персоналът, полагащ грижи, в действителност е изключително важен фактор в целия процес на социални грижи. Следователно би трябвало да се цели промяна на парадигмата не само на организационно ниво, но също и на ниво персонал, полагащ грижи, за да се гарантира, че лицето, имащо преки контакти с бенефициера на ИЗС, не само владее технологията, но и наистина е убедено в ползата от тази технология, така че на бенефициера да се вдъхне по-нататъшна увереност по отношение на смисъла от използване на подобни средства за подобряване на качеството на живот. |
| --- | --- |

5.4.1

Дори и в рамките на ИЗС, персоналът, полагащ грижи, в действителност е изключително важен фактор в целия процес на социални грижи. Следователно би трябвало да се цели промяна на парадигмата не само на организационно ниво, но също и на ниво персонал, полагащ грижи, за да се гарантира, че лицето, имащо преки контакти с бенефициера на ИЗС, не само владее технологията, но и наистина е убедено в ползата от тази технология, така че на бенефициера да се вдъхне по-нататъшна увереност по отношение на смисъла от използване на подобни средства за подобряване на качеството на живот.

| 5.4.2 | ЕИСК смята също така, че трябва да се направи щателен преглед на системата за здравеопазване, за да се гарантира не само подготвеността на организациите за ИЗС, но също и че организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, могат наистина да се справят с подпомагането на по-голям брой хора, живеещи у дома си. |
| --- | --- |

5.4.2

ЕИСК смята също така, че трябва да се направи щателен преглед на системата за здравеопазване, за да се гарантира не само подготвеността на организациите за ИЗС, но също и че организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, могат наистина да се справят с подпомагането на по-голям брой хора, живеещи у дома си.

| 5.4.3 | Освен това с внедряването на ИЗС значението на подобряването на сътрудничеството и координацията между организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, дори нараства. В тази връзка технологията отново може да се окаже инструмент за подобряване на подобно сътрудничество, но най-важното си остава нагласата относно необходимостта и волята за сътрудничество. |
| --- | --- |

5.4.3

Освен това с внедряването на ИЗС значението на подобряването на сътрудничеството и координацията между организациите, работещи в областта на здравеопазването и социалните грижи, дори нараства. В тази връзка технологията отново може да се окаже инструмент за подобряване на подобно сътрудничество, но най-важното си остава нагласата относно необходимостта и волята за сътрудничество.

| 5.5 | Предвижда се ИЗС-системите да бъдат комплексни, следователно една от ключовите цели в рамките на тази програма следва бъде оперативната съвместимост. Целесъобразно е иновациите и технологиите да се разгърнат мащабно, да бъдат приспособени към потребителя, интегрирани и проактивни. |
| --- | --- |

5.5

Предвижда се ИЗС-системите да бъдат комплексни, следователно една от ключовите цели в рамките на тази програма следва бъде оперативната съвместимост. Целесъобразно е иновациите и технологиите да се разгърнат мащабно, да бъдат приспособени към потребителя, интегрирани и проактивни.

| 5.6 | ЕИСК смята, че Комисията би трябвало да възприеме също така интегриран подход, който да обхваща ИЗС и политики като учене през целия живот. Всъщност обучението именно в рамките на подобни политики би трябвало да бъде насочено също и към заинтересованите страни в програмата ИЗС, тъй като обучението за познаване на тази технология е съществен фактор за техния успех. |
| --- | --- |

5.6

ЕИСК смята, че Комисията би трябвало да възприеме също така интегриран подход, който да обхваща ИЗС и политики като учене през целия живот. Всъщност обучението именно в рамките на подобни политики би трябвало да бъде насочено също и към заинтересованите страни в програмата ИЗС, тъй като обучението за познаване на тази технология е съществен фактор за техния успех.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2007) 329 окончателен.

1

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/11

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно започване и извършване на застрахователна и презастрахователна дейност „Платежоспособност II““

COM(2007) 361 окончателен — 2007/0143 (COD)

(2008/C 224/03)

На 31 октомври 2007 г., Съветът реши, в съответствие с член 47, параграф 2 и член 251 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно започване и извършване на застрахователна и презастрахователна дейност — „Платежоспособност II““ (1).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 6 май 2008 г. (докладчик: г-н Robyns de Schneidauer).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище с 67 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Препоръки

| 1.1 | ЕИСК изразява благодарност на Комисията за своевременното преработване на няколко сложни директиви в един ясен документ, като при това е взела предвид правилата, касаещи преработените части на документа. Тъй като правната рамка на ЕС не трябва да се концентрира единствено върху политиката на ûнадзор, която обхваща ролята на капитала в предоставянето на застрахователни услуги от значение за бизнеса и гражданите на Европа в много други отношения, ЕИСК си запазва правото да изрази в подходящ момент становището си относно отношенията между потребители и (пре)застрахователи, по-конкретно в рамките на последните инициативи на Комисията по отношение на финансовите услуги за крайни клиенти.
  ЕИСК призовава Комисията да продължи хармонизацията на правните страни на отношенията между притежателите на полици и застрахователите, които се разглеждат понастоящем под ръководството на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“ като част от работата по „общата референтна рамка“ (ОРР). |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК изразява благодарност на Комисията за своевременното преработване на няколко сложни директиви в един ясен документ, като при това е взела предвид правилата, касаещи преработените части на документа. Тъй като правната рамка на ЕС не трябва да се концентрира единствено върху политиката на ûнадзор, която обхваща ролята на капитала в предоставянето на застрахователни услуги от значение за бизнеса и гражданите на Европа в много други отношения, ЕИСК си запазва правото да изрази в подходящ момент становището си относно отношенията между потребители и (пре)застрахователи, по-конкретно в рамките на последните инициативи на Комисията по отношение на финансовите услуги за крайни клиенти.

ЕИСК призовава Комисията да продължи хармонизацията на правните страни на отношенията между притежателите на полици и застрахователите, които се разглеждат понастоящем под ръководството на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“ като част от работата по „общата референтна рамка“ (ОРР).

| 1.2 | ЕИСК подкрепя като цяло предложената Рамкова директива „Платежоспособност II“ на Комисията и приветства предшествалите я широки консултации. Подходът на Комисията съответства на приетите от самата нея принципи за усъвършенстване на правната уредба. Независимо от това, при консултациите относно подобни реформи следва да се отделя дължимото внимание на възгледите на служителите и потребителите, които имат очевиден интерес от изхода на разискванията. ЕИСК приканва Комисията да разработи подходящи форуми, като например FINUSE, за провеждане на тези консултации. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК подкрепя като цяло предложената Рамкова директива „Платежоспособност II“ на Комисията и приветства предшествалите я широки консултации. Подходът на Комисията съответства на приетите от самата нея принципи за усъвършенстване на правната уредба. Независимо от това, при консултациите относно подобни реформи следва да се отделя дължимото внимание на възгледите на служителите и потребителите, които имат очевиден интерес от изхода на разискванията. ЕИСК приканва Комисията да разработи подходящи форуми, като например FINUSE, за провеждане на тези консултации.

| 1.3 | ЕИСК приветства приемането на основан на риска икономически подход за оценка на изискванията за границата на платежоспособност на застрахователните компании и на подход на общия балансов отчет, основан на пълна икономическа оценка на активите и пасивите, насочени към оценяването на финансовата позиция на застрахователните компании. Това има за цел правилното отразяване на реалните базисни експозиции към риск и мерките на предприятията за намаляване на риска. Освен че е правилен от икономическа гледна точка, предимството при този подход е, че се избягват възможностите за регулаторен арбитраж, като същевременно се осигурява еднакво ниво на защита на всички притежатели на полици в Европа, независимо от правния статут, големината или местоположението на компанията. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК приветства приемането на основан на риска икономически подход за оценка на изискванията за границата на платежоспособност на застрахователните компании и на подход на общия балансов отчет, основан на пълна икономическа оценка на активите и пасивите, насочени към оценяването на финансовата позиция на застрахователните компании. Това има за цел правилното отразяване на реалните базисни експозиции към риск и мерките на предприятията за намаляване на риска. Освен че е правилен от икономическа гледна точка, предимството при този подход е, че се избягват възможностите за регулаторен арбитраж, като същевременно се осигурява еднакво ниво на защита на всички притежатели на полици в Европа, независимо от правния статут, големината или местоположението на компанията.

| 1.4 | ЕИСК напълно одобрява въвеждането на тристълбов подход към пруденциален надзор, което съответства на въведените за банковия сектор капиталови изисквания Базел II, като същевременно отчита специфичните особености на застрахователния сектор. ЕИСК желае да подчертае важността на прибавянето на процедура за периодични проверки от органите на надзора и на качествени изисквания (Стълб II), както и въвеждането на принципи за регулиране на отчетността пред надзорните органи и публичното оповестяване на информация (Стълб III) в допълнение към основаните на риска количествени капиталови изисквания, за адекватността на пруденциалния надзор на застрахователните компании. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК напълно одобрява въвеждането на тристълбов подход към пруденциален надзор, което съответства на въведените за банковия сектор капиталови изисквания Базел II, като същевременно отчита специфичните особености на застрахователния сектор. ЕИСК желае да подчертае важността на прибавянето на процедура за периодични проверки от органите на надзора и на качествени изисквания (Стълб II), както и въвеждането на принципи за регулиране на отчетността пред надзорните органи и публичното оповестяване на информация (Стълб III) в допълнение към основаните на риска количествени капиталови изисквания, за адекватността на пруденциалния надзор на застрахователните компании.

| 1.5 | ЕИСК приветства въвеждането на система за платежоспособност, основаваща се на две изисквания за капиталова адекватност — изискването за граница на платежоспособност (SCR) и изискването за минимален размер на капитала (MCR), всяко от които има различно предназначение. SCR следва да отразява целево равнище на капитала, което компанията трябва да се стреми да постигне при нормални оперативни условия, докато MCR следва да отразява равнище на капитала, под което се задейства процедура за надзор. ЕИСК би приветствал регулаторни мерки от второ ниво за по-нататъшно изясняване на условията, при които ще се извършва опростеното изчисляване на SCR (член 108), както и на условията, при които ще се задейства изискване за повишаване на границата на платежоспособност. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК приветства въвеждането на система за платежоспособност, основаваща се на две изисквания за капиталова адекватност — изискването за граница на платежоспособност (SCR) и изискването за минимален размер на капитала (MCR), всяко от които има различно предназначение. SCR следва да отразява целево равнище на капитала, което компанията трябва да се стреми да постигне при нормални оперативни условия, докато MCR следва да отразява равнище на капитала, под което се задейства процедура за надзор. ЕИСК би приветствал регулаторни мерки от второ ниво за по-нататъшно изясняване на условията, при които ще се извършва опростеното изчисляване на SCR (член 108), както и на условията, при които ще се задейства изискване за повишаване на границата на платежоспособност.

| 1.6 | ЕИСК смята, че MCR и SCR трябва да бъдат тясно свързани и следователно трябва да се основават на чувствителен към риска подход, за да се осигури подходящо прилагане на стълбица от ескалиращи намеси на надзорните органи, гарантиращи, че и съответната застрахователна компания и надзорният орган разполагат с достатъчно време за предприемане на подходящи мерки за решаване на проблема след нарушаване на SCR. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК смята, че MCR и SCR трябва да бъдат тясно свързани и следователно трябва да се основават на чувствителен към риска подход, за да се осигури подходящо прилагане на стълбица от ескалиращи намеси на надзорните органи, гарантиращи, че и съответната застрахователна компания и надзорният орган разполагат с достатъчно време за предприемане на подходящи мерки за решаване на проблема след нарушаване на SCR.

| 1.7 | ЕИСК приветства включването на принципа на пропорционалност в предложната директива, тъй като той ще направи възможно прилагането на „Платежоспособност II“ от всички предприятия. ЕИСК би приветствал регулаторни мерки от второ ниво за по-нататъшно изясняване на общия принцип на пропорционалност (член 28, параграф 3), така че да бъде възможно да се анализира по по-сигурен начин адекватността на изискванията, а при необходимост и коригиращите мерки, като това обаче не трябва да води до регулаторна склероза. ЕИСК препоръчва този принцип да се прилага ефективно и последователно в цяла Европа, като това се гарантира с наличието на ефективни начини за обжалване чрез административна процедура или, при необходимост, по съдебен ред. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК приветства включването на принципа на пропорционалност в предложната директива, тъй като той ще направи възможно прилагането на „Платежоспособност II“ от всички предприятия. ЕИСК би приветствал регулаторни мерки от второ ниво за по-нататъшно изясняване на общия принцип на пропорционалност (член 28, параграф 3), така че да бъде възможно да се анализира по по-сигурен начин адекватността на изискванията, а при необходимост и коригиращите мерки, като това обаче не трябва да води до регулаторна склероза. ЕИСК препоръчва този принцип да се прилага ефективно и последователно в цяла Европа, като това се гарантира с наличието на ефективни начини за обжалване чрез административна процедура или, при необходимост, по съдебен ред.

| 1.8 | ЕИСК настоява Комисията да запази разнообразието на застрахователния пазар, като вземе предвид ролята на малките и средните застрахователи, както и тази на взаимозастрахователните дружества и застрахователните кооперации. Тъй като много от тях работят на пазарни ниши, ЕИСК смята за изключително важно в стандартния подход да бъде заложена определена гъвкавост за признаване, например, на ползването на собствени, по-приложими данни и общоприети методологии, но без това да нарушава лоялната конкуренция между застрахователните предприятия. Възможността взаимозастрахователните компании да използват членовете си за увеличаване на платежоспособността си — нещо, което се случва на практика — следва да бъде анализирана и разгледана по подходящ начин. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК настоява Комисията да запази разнообразието на застрахователния пазар, като вземе предвид ролята на малките и средните застрахователи, както и тази на взаимозастрахователните дружества и застрахователните кооперации. Тъй като много от тях работят на пазарни ниши, ЕИСК смята за изключително важно в стандартния подход да бъде заложена определена гъвкавост за признаване, например, на ползването на собствени, по-приложими данни и общоприети методологии, но без това да нарушава лоялната конкуренция между застрахователните предприятия. Възможността взаимозастрахователните компании да използват членовете си за увеличаване на платежоспособността си — нещо, което се случва на практика — следва да бъде анализирана и разгледана по подходящ начин.

| 1.9 | ЕИСК признава значението на надзора върху застрахователните групи, които — въпреки че са относително малки като брой на предприятията — представляват голям дял от застрахователния пазар в ЕС. Затова ЕИСК смята въвеждането на надзор върху застрахователните групи за важна стъпка, която ще даде възможност на надзорниците на групата, както и на останалите надзорни органи, да подобрят разбирането си за профила на риска на групата като цяло. Препоръчително е да се осигурят максимална хармонизация и прозрачност на тези надзорни органи, както и ясно разпределение на отговорностите между тях. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК признава значението на надзора върху застрахователните групи, които — въпреки че са относително малки като брой на предприятията — представляват голям дял от застрахователния пазар в ЕС. Затова ЕИСК смята въвеждането на надзор върху застрахователните групи за важна стъпка, която ще даде възможност на надзорниците на групата, както и на останалите надзорни органи, да подобрят разбирането си за профила на риска на групата като цяло. Препоръчително е да се осигурят максимална хармонизация и прозрачност на тези надзорни органи, както и ясно разпределение на отговорностите между тях.

| 1.10 | ЕИСК приветства въвеждането на незадължителен режим, който дава възможност на групите да усъвършенстват управлението на капитала си на ниво група, като подобрява мобилността на капитала в рамките на групата и осигурява практична и прозрачна система, чрез която групата може да се възползва от признаването на ефектите от диверсификацията на ниво група, без да бъдат засегнати нивата на изисквания капитал за дъщерните предприятия в групата. Ще бъде необходимо да се разгледат реалните равнища на капитала на дъщерните предприятия в групата, тъй като част от тях ще бъдат покрити чрез декларации за подкрепа от групата вместо с налични ликвидни активи или техни еквиваленти. ЕИСК отбеляза, че ефектите от диверсификацията на групата ще се признават само при използване на основния метод за изчисляване на SCR, както и че предложението трябва да даде възможност и за признаване на ефектите от диверсификацията на групата без използване на подкрепа от групата. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК приветства въвеждането на незадължителен режим, който дава възможност на групите да усъвършенстват управлението на капитала си на ниво група, като подобрява мобилността на капитала в рамките на групата и осигурява практична и прозрачна система, чрез която групата може да се възползва от признаването на ефектите от диверсификацията на ниво група, без да бъдат засегнати нивата на изисквания капитал за дъщерните предприятия в групата. Ще бъде необходимо да се разгледат реалните равнища на капитала на дъщерните предприятия в групата, тъй като част от тях ще бъдат покрити чрез декларации за подкрепа от групата вместо с налични ликвидни активи или техни еквиваленти. ЕИСК отбеляза, че ефектите от диверсификацията на групата ще се признават само при използване на основния метод за изчисляване на SCR, както и че предложението трябва да даде възможност и за признаване на ефектите от диверсификацията на групата без използване на подкрепа от групата.

| 1.11 | Комитетът препоръчва да се направи оценка на въздействието от предложения незадължителен режим върху конкуренцията на местно ниво, на степента на защита на потребителите в нормални и в кризисни ситуации — която не трябва да бъде по-малка от степента на защита, предоставяна от основния режим — и на изясняването на правни и практически въпроси, включително сигурността на трансграничните трансфери на средства между различни компании в рамките на една група — в частност, възможните правни ограничения на национално ниво за трансферите на капитал (групова подкрепа) към дъщерно предприятие, намиращо се в друга държава-членка. |
| --- | --- |

1.11

Комитетът препоръчва да се направи оценка на въздействието от предложения незадължителен режим върху конкуренцията на местно ниво, на степента на защита на потребителите в нормални и в кризисни ситуации — която не трябва да бъде по-малка от степента на защита, предоставяна от основния режим — и на изясняването на правни и практически въпроси, включително сигурността на трансграничните трансфери на средства между различни компании в рамките на една група — в частност, възможните правни ограничения на национално ниво за трансферите на капитал (групова подкрепа) към дъщерно предприятие, намиращо се в друга държава-членка.

| 1.12 | ЕИСК очаква органите от второ ниво да вземат предвид резултатите от четвъртата фаза на проучването на количествените въздействия (QIS4), което все още се извършваше към датата на приемане на настоящото становище. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК очаква органите от второ ниво да вземат предвид резултатите от четвъртата фаза на проучването на количествените въздействия (QIS4), което все още се извършваше към датата на приемане на настоящото становище.

| 1.13 | ЕИСК подчертава нуждата от добре хармонизирано прилагане на директивата, като се избягва излишното усложняване или разминаващи се политики чрез използване на варианти, които биха застрашили прилагането на еднаква политика на надзор на единния пазар. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК подчертава нуждата от добре хармонизирано прилагане на директивата, като се избягва излишното усложняване или разминаващи се политики чрез използване на варианти, които биха застрашили прилагането на еднаква политика на надзор на единния пазар.

| 1.14 | ЕИСК призовава Комисията да гарантира предвидимостта на надзорните практики, за да предостави на застрахователните предприятия ниво на сигурност, което те очакват при разработването на политиките си относно риска и платежоспособността. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК призовава Комисията да гарантира предвидимостта на надзорните практики, за да предостави на застрахователните предприятия ниво на сигурност, което те очакват при разработването на политиките си относно риска и платежоспособността.

| 1.15 | ЕИСК признава значението на „Платежоспособност II“ за факторите, свързани с намаляването на риска, като споделянето на надеждни данни между застрахователите и застрахователните пулове. Те улесняват достъпа на нови фирми и по-малки оператори до пазара и им предоставят възможност да повишават наличния си капацитет, както и да намаляват добавките за несигурност към премиите по техните застраховки. Поради това ЕИСК призовава Комисията да обмисли тази връзка в прегледа си на Регламента за групово освобождаване за застрахователния сектор. |
| --- | --- |

1.15

ЕИСК признава значението на „Платежоспособност II“ за факторите, свързани с намаляването на риска, като споделянето на надеждни данни между застрахователите и застрахователните пулове. Те улесняват достъпа на нови фирми и по-малки оператори до пазара и им предоставят възможност да повишават наличния си капацитет, както и да намаляват добавките за несигурност към премиите по техните застраховки. Поради това ЕИСК призовава Комисията да обмисли тази връзка в прегледа си на Регламента за групово освобождаване за застрахователния сектор.

| 1.16 | ЕИКС поздравява Комисията и комитетите Lamfalussy за водещата им роля в този процес на реформи в прилагането на най-добри практики и повишаването на информираността на целия европейски пазар. Предложената директива е референтна база за много други юрисдикции и сектори за финансови услуги. Независимо от това, при консултациите относно подобни реформи следва да се отделя дължимото внимание на възгледите на служителите и потребителите, които имат очевиден интерес от изхода на разискванията. ЕИСК приканва Комисията да разработи подходящи форуми, като например FINUSE, за провеждане на тези консултации. |
| --- | --- |

1.16

ЕИКС поздравява Комисията и комитетите Lamfalussy за водещата им роля в този процес на реформи в прилагането на най-добри практики и повишаването на информираността на целия европейски пазар. Предложената директива е референтна база за много други юрисдикции и сектори за финансови услуги. Независимо от това, при консултациите относно подобни реформи следва да се отделя дължимото внимание на възгледите на служителите и потребителите, които имат очевиден интерес от изхода на разискванията. ЕИСК приканва Комисията да разработи подходящи форуми, като например FINUSE, за провеждане на тези консултации.

| 1.17 | ЕИСК призовава Комисията да приведе разпоредбите за платежоспособност за други доставчици — независимо от техния характер — на подобни финансови услуги в съответствие с нивата по директивата „Платежоспособност II“, въз основа на принципа „еднакъв риск — еднакви правила“. Предвид колебанията на финансовите пазари, потребителите или бенефициерите не трябва да се лишават от еднакво висока защита на платежоспособността. Наличието на еднакви за всички правила относно изискванията за границата на платежоспособност е жизненоважно за насърчаването на среда на лоялна конкуренция на финансовите пазари. |
| --- | --- |

1.17

ЕИСК призовава Комисията да приведе разпоредбите за платежоспособност за други доставчици — независимо от техния характер — на подобни финансови услуги в съответствие с нивата по директивата „Платежоспособност II“, въз основа на принципа „еднакъв риск — еднакви правила“. Предвид колебанията на финансовите пазари, потребителите или бенефициерите не трябва да се лишават от еднакво висока защита на платежоспособността. Наличието на еднакви за всички правила относно изискванията за границата на платежоспособност е жизненоважно за насърчаването на среда на лоялна конкуренция на финансовите пазари.

| 1.18 | Принципите на „Платежоспособност II“ следва да бъдат референтна точка за въвеждането на нови стандарти за платежоспособност, например в рамките на прегледа на директивата относно ИППО (2), който ще се проведе през 2008 г., особено по отношение на еволюцията на задълженията на частните пенсионни институции на територията на ЕС. |
| --- | --- |

1.18

Принципите на „Платежоспособност II“ следва да бъдат референтна точка за въвеждането на нови стандарти за платежоспособност, например в рамките на прегледа на директивата относно ИППО (2), който ще се проведе през 2008 г., особено по отношение на еволюцията на задълженията на частните пенсионни институции на територията на ЕС.

2.   Въведение

| 2.1 | С настоящото предложение за директива за нова рамка на платежоспособността за частните застрахователни и презастрахователни предприятия, наричана „Платежоспособност II“, се въвежда преразгледан режим, насочен към осигуряване на по-добра зашита на притежателите на полици и бенефициерите, задълбочаване на интеграцията на единния европейски застрахователен пазар и подобряване на международната конкурентоспособност на застрахователния отрасъл в ЕС като цяло и на отделните застрахователи и презастрахователи в частност. Едновременно с това, предложението обединява няколко поколения директиви в областта на застраховането в една преработена директива. Тази рамка ще се прилага както за застрахователните, така и за презастрахователните предприятия. |
| --- | --- |

2.1

С настоящото предложение за директива за нова рамка на платежоспособността за частните застрахователни и презастрахователни предприятия, наричана „Платежоспособност II“, се въвежда преразгледан режим, насочен към осигуряване на по-добра зашита на притежателите на полици и бенефициерите, задълбочаване на интеграцията на единния европейски застрахователен пазар и подобряване на международната конкурентоспособност на застрахователния отрасъл в ЕС като цяло и на отделните застрахователи и презастрахователи в частност. Едновременно с това, предложението обединява няколко поколения директиви в областта на застраховането в една преработена директива. Тази рамка ще се прилага както за застрахователните, така и за презастрахователните предприятия.

| 2.2 | Чрез задълбочени и постоянни консултации с всички заинтересовани страни, Комисията и комитетите Lamfalussy, в които участват регулаторни и надзорни органи, поемат водещата роля в създаването на съвременни практики в една глобална среда, в частност в областта на финансовите услуги. В резултат от това „Платежоспособност II“ се нарежда сред най-усъвършенстваните набори от правила за платежоспособност в застрахователния сектор в света и поставя Европа доста по-напред от повечето други юрисдикции. Независимо от това, при консултациите относно подобни реформи следва да се отделя дължимото внимание на възгледите на служителите и потребителите, които имат очевиден интерес от изхода на разискванията. ЕИСК приканва Комисията да разработи подходящи форуми, като например FINUSE, за провеждане на тези консултации. |
| --- | --- |

2.2

Чрез задълбочени и постоянни консултации с всички заинтересовани страни, Комисията и комитетите Lamfalussy, в които участват регулаторни и надзорни органи, поемат водещата роля в създаването на съвременни практики в една глобална среда, в частност в областта на финансовите услуги. В резултат от това „Платежоспособност II“ се нарежда сред най-усъвършенстваните набори от правила за платежоспособност в застрахователния сектор в света и поставя Европа доста по-напред от повечето други юрисдикции. Независимо от това, при консултациите относно подобни реформи следва да се отделя дължимото внимание на възгледите на служителите и потребителите, които имат очевиден интерес от изхода на разискванията. ЕИСК приканва Комисията да разработи подходящи форуми, като например FINUSE, за провеждане на тези консултации.

3.   Обща информация

| 3.1 | Предложената рамка за платежоспособността има за цел подобряването на финансовата стабилност и надеждността на европейския застрахователен пазар. Това ще има положително въздействие както върху конкурентоспособността на европейския застрахователен отрасъл като цяло, така и върху отделните застрахователи и презастрахователи и сигурността на потребителите. Надеждните застрахователни пазари имат жизненоважно значение за социалната и икономическата структура на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.1

Предложената рамка за платежоспособността има за цел подобряването на финансовата стабилност и надеждността на европейския застрахователен пазар. Това ще има положително въздействие както върху конкурентоспособността на европейския застрахователен отрасъл като цяло, така и върху отделните застрахователи и презастрахователи и сигурността на потребителите. Надеждните застрахователни пазари имат жизненоважно значение за социалната и икономическата структура на Европейския съюз.

| 3.2 | На първо място, застраховането е инструмент както за индивидуална, така и за колективна защита. Клиентите на застраховането включват домакинства, МСП, големи корпорации, сдружения и публични органи. Освен реалните потребители на застрахователни услуги, ангажиментите на застрахователните компании засягат и техните семейства и трети страни. ЕИСК осъзнава изцяло това въздействие върху ежедневието на европейските граждани. Освен че играе важна роля на пазарите за защита в случай на смърт, застраховането се е превърнало и в значителен доставчик на спестовни продукти. Застраховането взема участие в управлението на схемите за социална сигурност, като пенсии (скандинавските страни), обезщетения за трудови злополуки на работниците (BE, FI, PT) и национални системи за здравеопазване (IE, NL), в повечето случаи посредством участието на представители на работниците. Застраховането осигурява на работниците ползи, които придобиват все по-голямо значение за работната сила — важна заинтересована страна. То осигурява защита от нови рискове, като природни бедствия, загуба на реколта и дори терористични действия, понякога чрез партньорства между (пре)застрахователи и правителства. |
| --- | --- |

3.2

На първо място, застраховането е инструмент както за индивидуална, така и за колективна защита. Клиентите на застраховането включват домакинства, МСП, големи корпорации, сдружения и публични органи. Освен реалните потребители на застрахователни услуги, ангажиментите на застрахователните компании засягат и техните семейства и трети страни. ЕИСК осъзнава изцяло това въздействие върху ежедневието на европейските граждани. Освен че играе важна роля на пазарите за защита в случай на смърт, застраховането се е превърнало и в значителен доставчик на спестовни продукти. Застраховането взема участие в управлението на схемите за социална сигурност, като пенсии (скандинавските страни), обезщетения за трудови злополуки на работниците (BE, FI, PT) и национални системи за здравеопазване (IE, NL), в повечето случаи посредством участието на представители на работниците. Застраховането осигурява на работниците ползи, които придобиват все по-голямо значение за работната сила — важна заинтересована страна. То осигурява защита от нови рискове, като природни бедствия, загуба на реколта и дори терористични действия, понякога чрез партньорства между (пре)застрахователи и правителства.

| 3.3 | Застрахователният пазар действа като важен лост за икономиката като цяло, като подкрепя инициативата и създава доверие; сам по себе си той е важен икономически фактор, който създава работни места за почти един милион служители в Европа (3). По оценка на Комисията, предложената директива ще доведе до допълнителни инвестиции на застрахователите и надзорните органи в размер на 2 до 3 милиарда евро. Очаква се голяма част от тези инвестиции да бъдат в човешки капитал и в създаване на трайни висококвалифицирани работни места на местно ниво (включително специалисти по управление на риска, актюери, специалисти по ИКТ и отговорници по съответствието). ЕИСК смята, че тези инвестиции следва да носят стойност за всички заинтересовани страни, включително потребителите и бенефициерите. |
| --- | --- |

3.3

Застрахователният пазар действа като важен лост за икономиката като цяло, като подкрепя инициативата и създава доверие; сам по себе си той е важен икономически фактор, който създава работни места за почти един милион служители в Европа (3). По оценка на Комисията, предложената директива ще доведе до допълнителни инвестиции на застрахователите и надзорните органи в размер на 2 до 3 милиарда евро. Очаква се голяма част от тези инвестиции да бъдат в човешки капитал и в създаване на трайни висококвалифицирани работни места на местно ниво (включително специалисти по управление на риска, актюери, специалисти по ИКТ и отговорници по съответствието). ЕИСК смята, че тези инвестиции следва да носят стойност за всички заинтересовани страни, включително потребителите и бенефициерите.

| 3.4 | Към пряко създадените работни места се добавят още един милион, създадени при разпространението на застраховки от агенти и брокери и техни служители.
  Инвестициите на застрахователните и презастрахователните предприятия възлизат на над 6 500 млрд. евро (4), което ги прави важни институционални инвеститори. В това си качество те отговарят за трансформирането на индивидуалните премии в пул от финансови активи, при подходящо съотношение спрямо присъщите рискове, както и за средносрочната и дългосрочната сигурност на притежателите на полици и бенефициерите. |
| --- | --- |

3.4

Към пряко създадените работни места се добавят още един милион, създадени при разпространението на застраховки от агенти и брокери и техни служители.

Инвестициите на застрахователните и презастрахователните предприятия възлизат на над 6 500 млрд. евро (4), което ги прави важни институционални инвеститори. В това си качество те отговарят за трансформирането на индивидуалните премии в пул от финансови активи, при подходящо съотношение спрямо присъщите рискове, както и за средносрочната и дългосрочната сигурност на притежателите на полици и бенефициерите.

| 3.5 | Премиите от домакинствата, МСП, големите корпорации, сдруженията и публичните органи възлизат на над 5 % от БВП за животозастраховането (5) и на над 3 % за останалите застрахователни услуги. Дори и на развитите пазари ръстът на застраховането в повечето случаи надвишава ръста на икономиката като цяло. Инвестициите на застрахователите възлизат на над 50 % от БВП (6), от които половината в активи с фиксирана доходност и заеми (7), а инвестициите с променлива доходност на застрахователите се равняват на една четвърт от капитализацията на европейския фондов пазар (8). |
| --- | --- |

3.5

Премиите от домакинствата, МСП, големите корпорации, сдруженията и публичните органи възлизат на над 5 % от БВП за животозастраховането (5) и на над 3 % за останалите застрахователни услуги. Дори и на развитите пазари ръстът на застраховането в повечето случаи надвишава ръста на икономиката като цяло. Инвестициите на застрахователите възлизат на над 50 % от БВП (6), от които половината в активи с фиксирана доходност и заеми (7), а инвестициите с променлива доходност на застрахователите се равняват на една четвърт от капитализацията на европейския фондов пазар (8).

| 3.6 | Въпреки че в близкото минало на застрахователния отрасъл бяхме свидетели на голям брой сливания, в Европа все още съществуват около 5 000 застрахователни компании (9). Големите финансови групи могат да имат различни дъщерни фирми в различните държави. Структурата на групите в застрахователния сектор обхваща различни по вид дейности в рамките на застраховането (презастраховане, животозастраховане и други застрахователни услуги, застрахователно посредничество) или в по-широкия контекст на финансовите услуги (включително банкирането, например банково застраховане, и ипотечното финансиране). Освен че могат да се състоят от предприятие-майка и дъщерни компании, групите могат да включват съвместни предприятия, холдингови структури и т.н. Двадесетте най-големи групи събират половината от приходите от премии в Европа (10). Взаимозастрахователните дружества и застрахователните кооперации имат значителен пазарен дял. Последните често са неразривно свързани с голям брой организации на гражданското общество, като на тях се падат 30 % от общите приходи от премии в Европа (11). |
| --- | --- |

3.6

Въпреки че в близкото минало на застрахователния отрасъл бяхме свидетели на голям брой сливания, в Европа все още съществуват около 5 000 застрахователни компании (9). Големите финансови групи могат да имат различни дъщерни фирми в различните държави. Структурата на групите в застрахователния сектор обхваща различни по вид дейности в рамките на застраховането (презастраховане, животозастраховане и други застрахователни услуги, застрахователно посредничество) или в по-широкия контекст на финансовите услуги (включително банкирането, например банково застраховане, и ипотечното финансиране). Освен че могат да се състоят от предприятие-майка и дъщерни компании, групите могат да включват съвместни предприятия, холдингови структури и т.н. Двадесетте най-големи групи събират половината от приходите от премии в Европа (10). Взаимозастрахователните дружества и застрахователните кооперации имат значителен пазарен дял. Последните често са неразривно свързани с голям брой организации на гражданското общество, като на тях се падат 30 % от общите приходи от премии в Европа (11).

| 3.7 | Настоящата финансова криза, предизвикана от кредитните операции на американските банки на пазара на рискови ипотеки, подчертава необходимостта от разумни и задълбочени стандарти за платежоспособност, които да предоставят на застрахователните компании възможност да посрещат задълженията си, дори когато се намират в затруднено положение. Правилата, управленските методи и стрес тестовете допринасят за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

3.7

Настоящата финансова криза, предизвикана от кредитните операции на американските банки на пазара на рискови ипотеки, подчертава необходимостта от разумни и задълбочени стандарти за платежоспособност, които да предоставят на застрахователните компании възможност да посрещат задълженията си, дори когато се намират в затруднено положение. Правилата, управленските методи и стрес тестовете допринасят за постигането на тази цел.

4.   Законодателен подход

| 4.1 | В съответствие със собствените си принципи за усъвършенстване на правната уредба, Комисията работи задълбочено по изготвянето на директивата „Платежоспособност II“, като взема предвид правилата, отнасящи се до преработената част от работата. В Няколкото поредни оценки на количествените и качествените въздействия и на консултации взеха под внимание тревогите на предприятията и надзорните органи. Предстои извършването на нови подробни прегледи и консултации. |
| --- | --- |

4.1

В съответствие със собствените си принципи за усъвършенстване на правната уредба, Комисията работи задълбочено по изготвянето на директивата „Платежоспособност II“, като взема предвид правилата, отнасящи се до преработената част от работата. В Няколкото поредни оценки на количествените и качествените въздействия и на консултации взеха под внимание тревогите на предприятията и надзорните органи. Предстои извършването на нови подробни прегледи и консултации.

| 4.2 | Предложението на Комисията е т.нар. директива „Lamfalussy“, която се основава на четирите нива от архитектурата на финансовите услуги на Lamfalussy. Разпоредбите от Първо ниво на директивата се основават на принципи и осигуряват основата за приемането на мерки за прилагане на Второ ниво и на инструкции за конвергенция на надзора на Трето ниво от процеса. Целта на този подход е да се даде възможност новият режим да бъде приспособен по подходящ начин, така че да отразява промените на пазара, събитията в международен план в областта на счетоводството и регулирането на (пре)застраховането, технологичното развитие, натрупаният опит и новите методологии. Записването в директивата на подробни спецификации за изчисляване би застрашило смисъла на този новаторски законодателен процес. По-подходящо би било те да бъдат включени на второ или трето ниво. |
| --- | --- |

4.2

Предложението на Комисията е т.нар. директива „Lamfalussy“, която се основава на четирите нива от архитектурата на финансовите услуги на Lamfalussy. Разпоредбите от Първо ниво на директивата се основават на принципи и осигуряват основата за приемането на мерки за прилагане на Второ ниво и на инструкции за конвергенция на надзора на Трето ниво от процеса. Целта на този подход е да се даде възможност новият режим да бъде приспособен по подходящ начин, така че да отразява промените на пазара, събитията в международен план в областта на счетоводството и регулирането на (пре)застраховането, технологичното развитие, натрупаният опит и новите методологии. Записването в директивата на подробни спецификации за изчисляване би застрашило смисъла на този новаторски законодателен процес. По-подходящо би било те да бъдат включени на второ или трето ниво.

| 4.3 | Подобно на капиталовите изисквания за банковия сектор (Базел II), новият режим има три стълба, но отразява специфичните особености на застрахователния бизнес. Стълб I (членове 74-142) определя количествени финансови изисквания, Стълб II (членове 27-34, 36-38, 40-49, 181-183) включва процедура за периодични проверки от надзорните органи и качествени изисквания, а Стълб III (членове 35, 50-55) урежда отчетността пред надзорните органи и публичното оповестяване на информация. Стълбовете не са самостоятелни, а се допълват взаимно за постигане целите на режима. Необходимо е взаимодействията между разпоредбите на отделните стълбове да бъдат разгледани по подходящ начин. |
| --- | --- |

4.3

Подобно на капиталовите изисквания за банковия сектор (Базел II), новият режим има три стълба, но отразява специфичните особености на застрахователния бизнес. Стълб I (членове 74-142) определя количествени финансови изисквания, Стълб II (членове 27-34, 36-38, 40-49, 181-183) включва процедура за периодични проверки от надзорните органи и качествени изисквания, а Стълб III (членове 35, 50-55) урежда отчетността пред надзорните органи и публичното оповестяване на информация. Стълбовете не са самостоятелни, а се допълват взаимно за постигане целите на режима. Необходимо е взаимодействията между разпоредбите на отделните стълбове да бъдат разгледани по подходящ начин.

| 4.4 | Преразглеждането на сегашния режим за платежоспособност се използва и като възможност за преработка на 13 директиви, свързани с (пре)застраховането и обединяването им в една единствена директива, в която са интегрирани новите правила относно платежоспособността. Той съдържа и някои несъществени изменения, насочени към подобряване на формулировките в предложената директива. Заличени са членове или части от членове, чиито текстове са остарели. |
| --- | --- |

4.4

Преразглеждането на сегашния режим за платежоспособност се използва и като възможност за преработка на 13 директиви, свързани с (пре)застраховането и обединяването им в една единствена директива, в която са интегрирани новите правила относно платежоспособността. Той съдържа и някои несъществени изменения, насочени към подобряване на формулировките в предложената директива. Заличени са членове или части от членове, чиито текстове са остарели.

5.   Общи бележки

| 5.1 | Няколко поколения директиви на ЕС създадоха през последните 30 години европейски (пре)застрахователен пазар, подчиняващ се на общ набор от правила, сред които и принципите на взаимно признаване и на упражняване на контрол от държавата на произход. Чрез тях беше създаден пазар, отворен за оператори извън ЕС, и насърчиха застрахователите от ЕС да разширят дейността си на пазари извън ЕС, предимно в Северна Америка, Азия и държави, които могат да се смятат за бъдещи членки на ЕС. |
| --- | --- |

5.1

Няколко поколения директиви на ЕС създадоха през последните 30 години европейски (пре)застрахователен пазар, подчиняващ се на общ набор от правила, сред които и принципите на взаимно признаване и на упражняване на контрол от държавата на произход. Чрез тях беше създаден пазар, отворен за оператори извън ЕС, и насърчиха застрахователите от ЕС да разширят дейността си на пазари извън ЕС, предимно в Северна Америка, Азия и държави, които могат да се смятат за бъдещи членки на ЕС.

| 5.2 | Предложеният съвременен начин за регламентиране на платежоспособността гарантира, че застрахователите са в добро финансово здраве и в състояние да устоят на неблагоприятни обстоятелства, за да изпълнят договорните си задължения към притежателите на полици и да гарантират стабилността на финансовата система. Важно е обаче да се подчертае, че всички потребители на тези финансови услуги заслужават такава усъвършенствана защита. Редица оператори на пазара, като например пенсионно-осигурителните фондове или спестовните и инвестиционните институции, не попадат в обхвата на разпоредбите, касаещи застраховането. |
| --- | --- |

5.2

Предложеният съвременен начин за регламентиране на платежоспособността гарантира, че застрахователите са в добро финансово здраве и в състояние да устоят на неблагоприятни обстоятелства, за да изпълнят договорните си задължения към притежателите на полици и да гарантират стабилността на финансовата система. Важно е обаче да се подчертае, че всички потребители на тези финансови услуги заслужават такава усъвършенствана защита. Редица оператори на пазара, като например пенсионно-осигурителните фондове или спестовните и инвестиционните институции, не попадат в обхвата на разпоредбите, касаещи застраховането.

| 5.3 | Хармонизираните правила за платежоспособност създават доверие не само сред потребителите, но и сред надзорните органи. Това доверие е определящ фактор за реалното функциониране на европейски пазар, характеризиращ се с взаимно признаване и контрол в държавата на произход. Сегашните правила на ЕС за платежоспособността („Платежоспособност I“) са остарели. Те не отчитат специфичните рискове, които поемат предприятията, осигуряващи застрахователното покритие, поради което еднакви изисквания за платежоспособност се прилагат за предприятия с различен профил на риска. Освен това, сегашните правила за платежоспособност се концентрират най-вече върху финансовото съответствие, на базата на основаващ се на правила — а не на добро управление — подход, и не уреждат адекватно груповия надзор. В допълнение, настоящата законодателна рамка на ЕС все още предоставя твърде голяма свобода на държавите-членки за национални различия, което намалява ефикасността на надзора върху многонационалните дейности и равните условия за всички. Предвид тези недостатъци, настоящият режим беше заменен от отраслови, международни и междусекторни промени. С други думи, новите стандарти за платежоспособност, заложени в предложената директива, отразяват тенденция, която вече е установена от следящи риска оператори и надзорни органи в различни страни. |
| --- | --- |

5.3

Хармонизираните правила за платежоспособност създават доверие не само сред потребителите, но и сред надзорните органи. Това доверие е определящ фактор за реалното функциониране на европейски пазар, характеризиращ се с взаимно признаване и контрол в държавата на произход. Сегашните правила на ЕС за платежоспособността („Платежоспособност I“) са остарели. Те не отчитат специфичните рискове, които поемат предприятията, осигуряващи застрахователното покритие, поради което еднакви изисквания за платежоспособност се прилагат за предприятия с различен профил на риска. Освен това, сегашните правила за платежоспособност се концентрират най-вече върху финансовото съответствие, на базата на основаващ се на правила — а не на добро управление — подход, и не уреждат адекватно груповия надзор. В допълнение, настоящата законодателна рамка на ЕС все още предоставя твърде голяма свобода на държавите-членки за национални различия, което намалява ефикасността на надзора върху многонационалните дейности и равните условия за всички. Предвид тези недостатъци, настоящият режим беше заменен от отраслови, международни и междусекторни промени. С други думи, новите стандарти за платежоспособност, заложени в предложената директива, отразяват тенденция, която вече е установена от следящи риска оператори и надзорни органи в различни страни.

| 5.4 | За разлика от рамката „Платежоспособност I“, реформата се концентрира върху реалното качество на управлението на риска в предприятията и върху принципи и цели, вместо върху правила, които не отчитат конкретните профили на риска на компаниите.
  Освен това, тя има за цел и да хармонизира практиките по отношение на надзора в ЕИП. |
| --- | --- |

5.4

За разлика от рамката „Платежоспособност I“, реформата се концентрира върху реалното качество на управлението на риска в предприятията и върху принципи и цели, вместо върху правила, които не отчитат конкретните профили на риска на компаниите.

Освен това, тя има за цел и да хармонизира практиките по отношение на надзора в ЕИП.

| 5.5 | На практика новата система ще предостави най-напред на надзорниците и застрахователите съвременни инструменти за платежоспособност не само за преодоляване на неблагоприятни по отношение на застрахователния риск обстоятелства като наводнения, бури или големи автомобилни катастрофи, но и за пазарния, кредитния и оперативния риск. Друга разлика спрямо сегашното законодателство е, че застрахователите и презастрахователите ще бъдат длъжни да имат капитал в определено съотношение към общия им риск от изпадане в неплатежоспособност, като ще се отчитат не само количествени елементи, но и качествени фактори, които влияят на експозицията на предприятието към риск. |
| --- | --- |

5.5

На практика новата система ще предостави най-напред на надзорниците и застрахователите съвременни инструменти за платежоспособност не само за преодоляване на неблагоприятни по отношение на застрахователния риск обстоятелства като наводнения, бури или големи автомобилни катастрофи, но и за пазарния, кредитния и оперативния риск. Друга разлика спрямо сегашното законодателство е, че застрахователите и презастрахователите ще бъдат длъжни да имат капитал в определено съотношение към общия им риск от изпадане в неплатежоспособност, като ще се отчитат не само количествени елементи, но и качествени фактори, които влияят на експозицията на предприятието към риск.

| 5.6 | Това предложение се основава на отчитащ икономическия риск подход, който има за цел да гарантира, че базисните рискови експозиции и схемите за намаляване на риска са отразени по подходящ начин, като по този начин се премахват възможностите за регулаторен арбитраж, които могат да нарушат и да отслабят защитата на притежателите на полици. Това означава също така, че капиталовите изисквания би трябвало да предоставят възможност за оптимално разпределение на капитала, както и стимули за по-добро вътрешно управление на риска. |
| --- | --- |

5.6

Това предложение се основава на отчитащ икономическия риск подход, който има за цел да гарантира, че базисните рискови експозиции и схемите за намаляване на риска са отразени по подходящ начин, като по този начин се премахват възможностите за регулаторен арбитраж, които могат да нарушат и да отслабят защитата на притежателите на полици. Това означава също така, че капиталовите изисквания би трябвало да предоставят възможност за оптимално разпределение на капитала, както и стимули за по-добро вътрешно управление на риска.

| 5.7 | На второ място, „Платежоспособност II“ поставя акцент върху отговорността на ръководството на застрахователите за осигуряването на разумно управление на риска и се стреми към усъвършенстване на добрите практики в отрасъла. От тях ще се изисква да се концентрират върху активното определяне, измерване и управление на рисковете, както и върху обмислянето на бъдещи действия, като например съставяне на нови бизнеспланове или вероятността от катастрофални събития, които биха могли да повлияят на финансовата им позиция. Освен това, предложената реформа ще изисква от тях да оценяват нуждите си от капитал с оглед на всички рискове, като използват „оценка на собствения риск и платежоспособността“ (ORSA). От своя страна, чрез процедура за периодични проверки от надзорните органи (SRP) надзорниците ще преместят акцента на дейността си от оценка на съответствието и наблюдение на капиталовите равнища към оценка на реалните профили на риска на застрахователите и на качеството на системите им за управление на риска и за фирмено управление, например чрез механизми за ранно предупреждение и стрес тестове. В същото време реформата насърчава сътрудничеството и конвергенцията между надзорните органи, например чрез засилване ролята на Комитета на европейските органи за застрахователен надзор и надзор на схемите за професионални пенсии (CEIOPS), като стъпка към по-голямо единство на надзора върху финансовите услуги, която ЕИСК подкрепя. |
| --- | --- |

5.7

На второ място, „Платежоспособност II“ поставя акцент върху отговорността на ръководството на застрахователите за осигуряването на разумно управление на риска и се стреми към усъвършенстване на добрите практики в отрасъла. От тях ще се изисква да се концентрират върху активното определяне, измерване и управление на рисковете, както и върху обмислянето на бъдещи действия, като например съставяне на нови бизнеспланове или вероятността от катастрофални събития, които биха могли да повлияят на финансовата им позиция. Освен това, предложената реформа ще изисква от тях да оценяват нуждите си от капитал с оглед на всички рискове, като използват „оценка на собствения риск и платежоспособността“ (ORSA). От своя страна, чрез процедура за периодични проверки от надзорните органи (SRP) надзорниците ще преместят акцента на дейността си от оценка на съответствието и наблюдение на капиталовите равнища към оценка на реалните профили на риска на застрахователите и на качеството на системите им за управление на риска и за фирмено управление, например чрез механизми за ранно предупреждение и стрес тестове. В същото време реформата насърчава сътрудничеството и конвергенцията между надзорните органи, например чрез засилване ролята на Комитета на европейските органи за застрахователен надзор и надзор на схемите за професионални пенсии (CEIOPS), като стъпка към по-голямо единство на надзора върху финансовите услуги, която ЕИСК подкрепя.

| 5.8 | Трета важна страна е опитът да се подобри ефикасността на надзора върху застрахователните групи посредством наличието на „групов надзорник“ в държавата на произход. Груповият надзор ще гарантира, че рисковете за цялата група няма да останат пренебрегнати и ще даде на групите възможност да работят по-ефективно, като същевременно предоставят на притежателите на полици по-високо ниво на защита. Груповият надзорник ще има конкретни задължения, които ще упражнява в тясно сътрудничество със съответните национални надзорни органи, като същевременно ще носи отговорност и за намирането на решения на ограничен брой въпроси. Насърчават се местните надзорници да вземат активно участие в дейността на колегията на надзорниците, тъй като имат правото на съвместно решение, стига да бъде постигнато споразумение. За това е необходимо да се използва различен подход, който отчита икономическите реалности и потенциала за диверсификация на риска в групите. |
| --- | --- |

5.8

Трета важна страна е опитът да се подобри ефикасността на надзора върху застрахователните групи посредством наличието на „групов надзорник“ в държавата на произход. Груповият надзор ще гарантира, че рисковете за цялата група няма да останат пренебрегнати и ще даде на групите възможност да работят по-ефективно, като същевременно предоставят на притежателите на полици по-високо ниво на защита. Груповият надзорник ще има конкретни задължения, които ще упражнява в тясно сътрудничество със съответните национални надзорни органи, като същевременно ще носи отговорност и за намирането на решения на ограничен брой въпроси. Насърчават се местните надзорници да вземат активно участие в дейността на колегията на надзорниците, тъй като имат правото на съвместно решение, стига да бъде постигнато споразумение. За това е необходимо да се използва различен подход, който отчита икономическите реалности и потенциала за диверсификация на риска в групите.

| 5.9 | На четвърто място, с директивата „Платежоспособност II“ се въвежда по-голяма прозрачност и обективност, както по отношение на предоставяната от предприятията информация за финансово им състояние и свързаните с него рискове, така и по отношение на процесите за надзорна оценка. Понастоящем надзорните практики все още са различни в различните държави-членки, което оставя възможност за регулаторен арбитраж. От гледна точка както на европейската политика по тези въпроси, така и на застрахователите, които наистина желаят да станат част от един нов национален пазар, е важно надзорните практики да бъдат не само обективни и прозрачни, но и предсказуеми и добре документирани. |
| --- | --- |

5.9

На четвърто място, с директивата „Платежоспособност II“ се въвежда по-голяма прозрачност и обективност, както по отношение на предоставяната от предприятията информация за финансово им състояние и свързаните с него рискове, така и по отношение на процесите за надзорна оценка. Понастоящем надзорните практики все още са различни в различните държави-членки, което оставя възможност за регулаторен арбитраж. От гледна точка както на европейската политика по тези въпроси, така и на застрахователите, които наистина желаят да станат част от един нов национален пазар, е важно надзорните практики да бъдат не само обективни и прозрачни, но и предсказуеми и добре документирани.

6.   Задълбочен анализ

6.1   Финансови изисквания (Първи стълб)

(Членове 74-142)

| 6.1.1 | При определянето на количествените изисквания към застрахователните предприятия, новият режим се основава на холистичен „подход на общото балансово число“, при който всички активи (12) и пасиви се измерват по съгласуван с пазара начин и всички приведени в количествено изражение рискове, свързани с тях, се отразяват изрично в условията на изискванията за капиталова адекватност. Оценката на активите и пасивите на нива, отговарящи на условията, при които те се търгуват, е гаранция за това, че ще бъдат оценявани обективно и последователно. Тя гарантира също така, че всяка присъща им възможност за избор ще бъде остойностена правилно. Реалистичната оценка с поглед към бъдещето е най-ефективното средство за защита срещу възможно изкривяване на данните, което би могло да застраши правата на всички акционери. |
| --- | --- |

6.1.1

При определянето на количествените изисквания към застрахователните предприятия, новият режим се основава на холистичен „подход на общото балансово число“, при който всички активи (12) и пасиви се измерват по съгласуван с пазара начин и всички приведени в количествено изражение рискове, свързани с тях, се отразяват изрично в условията на изискванията за капиталова адекватност. Оценката на активите и пасивите на нива, отговарящи на условията, при които те се търгуват, е гаранция за това, че ще бъдат оценявани обективно и последователно. Тя гарантира също така, че всяка присъща им възможност за избор ще бъде остойностена правилно. Реалистичната оценка с поглед към бъдещето е най-ефективното средство за защита срещу възможно изкривяване на данните, което би могло да застраши правата на всички акционери.

| 6.1.2 | В контекста на тази оценка, особено значение се отдава на изчисляването на техническите резерви, т.е. пасивите към притежателите на полици и другите бенефициери. Пазарно съгласуваната оценка на техническите резерви се постига чрез изчисляване на „най-добра приблизителна оценка“, която представлява вероятностно претеглено средно аритметично на бъдещите парични потоци, което отчита стойността на парите във времето и включва премия за риск. Този подход би трябвало да гарантира, че общата стойност на техническите резерви е равна на сумата, която трето лице би очаквало да заплати, за да получи застрахователния портфейл и да покрие свързаните с него задължения. Изчисленията трябва да се ползват от предоставена от финансовите пазари информация и свободно налични данни за застрахователните рискове, както и да бъдат съгласувани с тях. |
| --- | --- |

6.1.2

В контекста на тази оценка, особено значение се отдава на изчисляването на техническите резерви, т.е. пасивите към притежателите на полици и другите бенефициери. Пазарно съгласуваната оценка на техническите резерви се постига чрез изчисляване на „най-добра приблизителна оценка“, която представлява вероятностно претеглено средно аритметично на бъдещите парични потоци, което отчита стойността на парите във времето и включва премия за риск. Този подход би трябвало да гарантира, че общата стойност на техническите резерви е равна на сумата, която трето лице би очаквало да заплати, за да получи застрахователния портфейл и да покрие свързаните с него задължения. Изчисленията трябва да се ползват от предоставена от финансовите пазари информация и свободно налични данни за застрахователните рискове, както и да бъдат съгласувани с тях.

| 6.1.3 | Що се отнася до капиталовите изисквания, новата система за платежоспособност съдържа две изисквания за капиталова адекватност — изискването за граница на ликвидност (SCR) и изискването за минимален размер на капитала (MCR), всяко от които има различно предназначение и се изчислява по съответен начин. |
| --- | --- |

6.1.3

Що се отнася до капиталовите изисквания, новата система за платежоспособност съдържа две изисквания за капиталова адекватност — изискването за граница на ликвидност (SCR) и изискването за минимален размер на капитала (MCR), всяко от които има различно предназначение и се изчислява по съответен начин.

| 6.1.4 | SCR определя целево равнище на капитала, което определен застраховател трябва да поддържа при нормални условия на дейност, като стойности под това ниво водят до по-интензивна намеса на надзорните органи. Това изискване предоставя възможност за постепенна намеса на надзорните органи преди капиталът да достигне равнището на MCR, като по този начин дава разумни гаранции на притежателите на полици и бенефициерите, че при необходимост застрахователят ще бъде способен да покрие задълженията си. От техническа гледна точка, SCR трябва да бъде разработен и калибриран така, че да се определи равнище на капитала, предоставящо възможност на предприятието да поема значителни непредвидени загуби, въз основа на определена вероятност за изпадане в неизпълнение в рамките на определен период от време (0,5 % за период от една година). |
| --- | --- |

6.1.4

SCR определя целево равнище на капитала, което определен застраховател трябва да поддържа при нормални условия на дейност, като стойности под това ниво водят до по-интензивна намеса на надзорните органи. Това изискване предоставя възможност за постепенна намеса на надзорните органи преди капиталът да достигне равнището на MCR, като по този начин дава разумни гаранции на притежателите на полици и бенефициерите, че при необходимост застрахователят ще бъде способен да покрие задълженията си. От техническа гледна точка, SCR трябва да бъде разработен и калибриран така, че да се определи равнище на капитала, предоставящо възможност на предприятието да поема значителни непредвидени загуби, въз основа на определена вероятност за изпадане в неизпълнение в рамките на определен период от време (0,5 % за период от една година).

| 6.1.5 | MCR отразява в действителност равнище на капитала, при достигането на което се задействат крайни мерки от страна на надзорните органи. При изчисляването на MCR трябва да се предвиди достатъчен марж спрямо SCR, за да се осигури достатъчно пространство за прилагането на разумна стълбица от намеси от страна на надзорните органи. |
| --- | --- |

6.1.5

MCR отразява в действителност равнище на капитала, при достигането на което се задействат крайни мерки от страна на надзорните органи. При изчисляването на MCR трябва да се предвиди достатъчен марж спрямо SCR, за да се осигури достатъчно пространство за прилагането на разумна стълбица от намеси от страна на надзорните органи.

| 6.1.6 | На практика застрахователят може да изчисли SCR или чрез стандартна формула, или чрез собствен вътрешен модел, одобрен от надзорните органи. Стандартната формула трябва да отразява по подходящ начин техниките за намаляване на риска и въздействията от диверсификацията, както и всички форми за поемане на загуби от компонентите на балансовия отчет, които не са включени в наличния капитал. Ориентираният към риска подход на предложената директива означава, че един вътрешен модел (частичен или цялостен) може да замени — при условие, че бъде одобрен от надзорните органи — стандартната формула, ако отразява по-добре профила на риска на предприятието. Това представлява важен стимул за разумното вътрешнофирмено определяне и управление на рисковете, както и за обучението и наемането на висококвалифициран персонал. |
| --- | --- |

6.1.6

На практика застрахователят може да изчисли SCR или чрез стандартна формула, или чрез собствен вътрешен модел, одобрен от надзорните органи. Стандартната формула трябва да отразява по подходящ начин техниките за намаляване на риска и въздействията от диверсификацията, както и всички форми за поемане на загуби от компонентите на балансовия отчет, които не са включени в наличния капитал. Ориентираният към риска подход на предложената директива означава, че един вътрешен модел (частичен или цялостен) може да замени — при условие, че бъде одобрен от надзорните органи — стандартната формула, ако отразява по-добре профила на риска на предприятието. Това представлява важен стимул за разумното вътрешнофирмено определяне и управление на рисковете, както и за обучението и наемането на висококвалифициран персонал.

| 6.1.7 | Друг елемент, който съответства на целта да се насърчава доброто вътрешно управление в предприятията, е прилагането в инвестиционната политика на „принципа на разумния човек“, което ще позволи да не се определят изкуствени ограничения за инвестициите, като същевременно ще изисква покриването на високи количествени стандарти и надлежното остойностяване на всеки съществен риск при изчисляването на капиталовата надбавка. |
| --- | --- |

6.1.7

Друг елемент, който съответства на целта да се насърчава доброто вътрешно управление в предприятията, е прилагането в инвестиционната политика на „принципа на разумния човек“, което ще позволи да не се определят изкуствени ограничения за инвестициите, като същевременно ще изисква покриването на високи количествени стандарти и надлежното остойностяване на всеки съществен риск при изчисляването на капиталовата надбавка.

| 6.1.8 | Предвид сложността на изискванията е важно да се отбележи, че настоящото предложение включва разпоредби, предоставящи възможност за пропорционално и управляемо прилагане на изискванията по Първия стълб. Това е от особено значение за малките и средни застрахователни предприятия (МСП). Този принцип на пропорционалност обаче не е свързан с мащаба, а с естеството и сложността на рисковете, пред които са изправени предприятията. МСП са обект на подобни общи принципи на надзор, доколкото профилът на риска им е същият като на останалите предприятия. Техните клиенти и бенефициери се ползват от същото ниво на защита. |
| --- | --- |

6.1.8

Предвид сложността на изискванията е важно да се отбележи, че настоящото предложение включва разпоредби, предоставящи възможност за пропорционално и управляемо прилагане на изискванията по Първия стълб. Това е от особено значение за малките и средни застрахователни предприятия (МСП). Този принцип на пропорционалност обаче не е свързан с мащаба, а с естеството и сложността на рисковете, пред които са изправени предприятията. МСП са обект на подобни общи принципи на надзор, доколкото профилът на риска им е същият като на останалите предприятия. Техните клиенти и бенефициери се ползват от същото ниво на защита.

6.2   Процедура за периодични проверки от надзорните органи и качествени изисквания (Втори стълб)

(Членове 27-34, 36-38, 40-49, 181-183)

| 6.2.1 | Предложението на Комисията „Платежоспособност II“ определя процедури и инструменти за надзорни дейности и прегледи, включително определяне на надзорни правомощия, разпоредби за сътрудничество между националните надзорни органи и за конвергенция на надзора. Разпоредбите по Стълб II включват и качествени изисквания към предприятията, т.е. към системите им за управление, включително наличието на ефективна система за вътрешен контрол, система за управление на риска, актюерска функция, вътрешен одит, функция за съответствие и правила за възлагане на външни изпълнители. |
| --- | --- |

6.2.1

Предложението на Комисията „Платежоспособност II“ определя процедури и инструменти за надзорни дейности и прегледи, включително определяне на надзорни правомощия, разпоредби за сътрудничество между националните надзорни органи и за конвергенция на надзора. Разпоредбите по Стълб II включват и качествени изисквания към предприятията, т.е. към системите им за управление, включително наличието на ефективна система за вътрешен контрол, система за управление на риска, актюерска функция, вътрешен одит, функция за съответствие и правила за възлагане на външни изпълнители.

| 6.2.2 | Инструментите на надзора имат за цел определяне на институции с финансови, организационни или други характеристики, водещи до по-висок профил на риск, които в изключителни случаи могат да бъдат задължени да поддържат по-високи от SCR равнища на границата на платежоспособност и/или да предприемат мерки за намаляване на съответните рискове. |
| --- | --- |

6.2.2

Инструментите на надзора имат за цел определяне на институции с финансови, организационни или други характеристики, водещи до по-висок профил на риск, които в изключителни случаи могат да бъдат задължени да поддържат по-високи от SCR равнища на границата на платежоспособност и/или да предприемат мерки за намаляване на съответните рискове.

| 6.2.3 | Гореспоменатият принцип на пропорционалност се прилага и към процедурата за периодични проверки от надзорните органи. Надзорниците са длъжни да упражняват правомощията си, като отчитат мащаба, естеството и сложността на рисковете в отделните предприятия, за да се избегне твърде голяма надзорна тежест върху малките и средни застрахователни компании с ниски нива на риск. |
| --- | --- |

6.2.3

Гореспоменатият принцип на пропорционалност се прилага и към процедурата за периодични проверки от надзорните органи. Надзорниците са длъжни да упражняват правомощията си, като отчитат мащаба, естеството и сложността на рисковете в отделните предприятия, за да се избегне твърде голяма надзорна тежест върху малките и средни застрахователни компании с ниски нива на риск.

| 6.2.4 | „Платежоспособност II“ има за цел да усъвършенства качествената оценка, извършвана от надзорниците по отношение на състоянието на риска в предприятието. Важно е надзорниците да бъдат последователни в действията и решенията си в различните държави, различните предприятия и във времето. Струва си да се повтори колко голямо е значението на прозрачността, обективността и предсказуемостта на действията на надзорните органи. Това се отнася с особена сила за одобряването на вътрешни модели. |
| --- | --- |

6.2.4

„Платежоспособност II“ има за цел да усъвършенства качествената оценка, извършвана от надзорниците по отношение на състоянието на риска в предприятието. Важно е надзорниците да бъдат последователни в действията и решенията си в различните държави, различните предприятия и във времето. Струва си да се повтори колко голямо е значението на прозрачността, обективността и предсказуемостта на действията на надзорните органи. Това се отнася с особена сила за одобряването на вътрешни модели.

6.3   Отчетност пред надзорните органи и публично оповестяване на информация (Трети стълб)

(Членове 35, 50-55)

| 6.3.1 | Прозрачността и предоставянето от предприятията на обществеността (публично оповестяване) на информация за финансовото им състояние и рисковете служат за укрепване на пазарната дисциплина. В допълнение, застрахователните предприятия трябва да предоставят на надзорните органи (отчетност пред надзорните органи) количествената и качествена информация, от която те се нуждаят за упражняването на ефективен контрол и предоставянето на насоки. |
| --- | --- |

6.3.1

Прозрачността и предоставянето от предприятията на обществеността (публично оповестяване) на информация за финансовото им състояние и рисковете служат за укрепване на пазарната дисциплина. В допълнение, застрахователните предприятия трябва да предоставят на надзорните органи (отчетност пред надзорните органи) количествената и качествена информация, от която те се нуждаят за упражняването на ефективен контрол и предоставянето на насоки.

| 6.3.2 | Хармонизацията на публичното оповестяване на информация и на отчетността пред надзорните органи е важен елемент на новия режим поради наличието на ясна нужда от конвергенция за предоставяне на сравними формат и съдържание в цяла Европа. Това е особено важно за многонационалните групи. |
| --- | --- |

6.3.2

Хармонизацията на публичното оповестяване на информация и на отчетността пред надзорните органи е важен елемент на новия режим поради наличието на ясна нужда от конвергенция за предоставяне на сравними формат и съдържание в цяла Европа. Това е особено важно за многонационалните групи.

6.4   Групов надзор

(Членове 210-268)

| 6.4.1 | Действащото законодателство на ЕС разглежда груповия надзор само като допълнение към индивидуалния надзор. Индивидуалният надзор не отчита дали определено юридическо лице е част от група (например дъщерна фирма) или не. Впоследствие груповият надзор се добавя механично към индивидуалния с единствената цел да се извърши оценка на последствията от груповите взаимоотношения за отделното предприятие. В резултат настоящият режим на платежоспособността в ЕС не отчита икономическите реалности в застрахователните групи и пренебрегва факта, че в много случаи управлението на риска се извършва на групово, а не на индивидуално ниво. Предложението „Платежоспособност II“ се опитва да намери по-подходящ начин за упражняване на надзор върху групите, чрез промяна на начина — при спазване на определен набор от условия — за упражняване на индивидуален и групов надзор. |
| --- | --- |

6.4.1

Действащото законодателство на ЕС разглежда груповия надзор само като допълнение към индивидуалния надзор. Индивидуалният надзор не отчита дали определено юридическо лице е част от група (например дъщерна фирма) или не. Впоследствие груповият надзор се добавя механично към индивидуалния с единствената цел да се извърши оценка на последствията от груповите взаимоотношения за отделното предприятие. В резултат настоящият режим на платежоспособността в ЕС не отчита икономическите реалности в застрахователните групи и пренебрегва факта, че в много случаи управлението на риска се извършва на групово, а не на индивидуално ниво. Предложението „Платежоспособност II“ се опитва да намери по-подходящ начин за упражняване на надзор върху групите, чрез промяна на начина — при спазване на определен набор от условия — за упражняване на индивидуален и групов надзор.

| 6.4.2 | За всяка застрахователна група ще се определя един орган, наричан „групов надзорник“, който ще носи основната отговорност за всички ключови аспекти на груповия надзор (платежоспособност на групата, вътрешногрупови транзакции, концентрация на риска, управление на риска и вътрешен контрол). Лицата, упражняващи групов и индивидуален надзор обаче са длъжни автоматично да обменят важна информация, както и да обменят друга информация по заявка. Освен това, груповият надзорник е длъжен да се консултира със съответните органи за индивидуален надзор преди да вземе важно решение, а съответните надзорни органи са длъжни да направят всичко в рамките на правомощията си за постигане на съвместно решение, въпреки че в случаите на одобрение на вътрешногрупов модел — както е при регулирането на банките — окончателното решение е предоставено на груповия надзорник. Тези разпоредби би трябвало да гарантират, че както груповите, така и индивидуалните надзорници ще бъдат по-добре запознати с профила на риска за групата като цяло, а вследствие от това, и че държателите на полици на отделните предприятия в групата ще бъдат по-добре защитени. |
| --- | --- |

6.4.2

За всяка застрахователна група ще се определя един орган, наричан „групов надзорник“, който ще носи основната отговорност за всички ключови аспекти на груповия надзор (платежоспособност на групата, вътрешногрупови транзакции, концентрация на риска, управление на риска и вътрешен контрол). Лицата, упражняващи групов и индивидуален надзор обаче са длъжни автоматично да обменят важна информация, както и да обменят друга информация по заявка. Освен това, груповият надзорник е длъжен да се консултира със съответните органи за индивидуален надзор преди да вземе важно решение, а съответните надзорни органи са длъжни да направят всичко в рамките на правомощията си за постигане на съвместно решение, въпреки че в случаите на одобрение на вътрешногрупов модел — както е при регулирането на банките — окончателното решение е предоставено на груповия надзорник. Тези разпоредби би трябвало да гарантират, че както груповите, така и индивидуалните надзорници ще бъдат по-добре запознати с профила на риска за групата като цяло, а вследствие от това, и че държателите на полици на отделните предприятия в групата ще бъдат по-добре защитени.

| 6.4.3 | В допълнение към подобрената концепция за групов надзор, предложението въвежда и новаторски режим за подкрепа в група. Групи, желаещи да улеснят управлението на капитала си на ниво група, могат да кандидатстват за разрешение да бъдат регулирани по режима за подкрепа в група. На групи, получили разрешение да бъдат регулирани по режима за подкрепа в група, ще бъде позволено — при спазване на ясно определени условия — да покрият част от SCR (но не MCR) на дъщерните предприятия чрез декларация за групова подкрепа (финансов, правно приложим ангажимент на предприятието-майка към дъщерно дружество за осигуряване на капитал при необходимост). За да се даде възможност за ефикасно прилагане на режима за подкрепа в група, са включени няколко дерогации на индивидуалния надзор. След създаването на режима за подкрепа в група се предвижда конкретна процедура за действие в условия на стрес (нарушаване на SCR на отделно предприятие от групата), която включва координирани усилия от страна на груповия и индивидуалния надзорник. Този режим следва да се прилага по един и същ начин в целия ЕС. |
| --- | --- |

6.4.3

В допълнение към подобрената концепция за групов надзор, предложението въвежда и новаторски режим за подкрепа в група. Групи, желаещи да улеснят управлението на капитала си на ниво група, могат да кандидатстват за разрешение да бъдат регулирани по режима за подкрепа в група. На групи, получили разрешение да бъдат регулирани по режима за подкрепа в група, ще бъде позволено — при спазване на ясно определени условия — да покрият част от SCR (но не MCR) на дъщерните предприятия чрез декларация за групова подкрепа (финансов, правно приложим ангажимент на предприятието-майка към дъщерно дружество за осигуряване на капитал при необходимост). За да се даде възможност за ефикасно прилагане на режима за подкрепа в група, са включени няколко дерогации на индивидуалния надзор. След създаването на режима за подкрепа в група се предвижда конкретна процедура за действие в условия на стрес (нарушаване на SCR на отделно предприятие от групата), която включва координирани усилия от страна на груповия и индивидуалния надзорник. Този режим следва да се прилага по един и същ начин в целия ЕС.

| 6.4.4 | Режимът за подкрепа в група дава възможност SCR капиталът на дъщерните предприятия да се държи на друго място в групата, като по този начин предоставя на групата практична и прозрачна мярка, чрез която да се възползва от отчитането на ефектите от диверсификацията в групата, като едновременно с това отделните дъщерни предприятия покриват същото равнище на капиталови изисквания, както ако не са част от група. Затова е необходимо създаването на подходящ надзор, който да гарантира своевременното прехвърляне на капитал при необходимост. Съществуването и използването на декларации за подкрепа от групата се обявява публично както от предприятието-майка, така и от съответното дъщерно предприятие. |
| --- | --- |

6.4.4

Режимът за подкрепа в група дава възможност SCR капиталът на дъщерните предприятия да се държи на друго място в групата, като по този начин предоставя на групата практична и прозрачна мярка, чрез която да се възползва от отчитането на ефектите от диверсификацията в групата, като едновременно с това отделните дъщерни предприятия покриват същото равнище на капиталови изисквания, както ако не са част от група. Затова е необходимо създаването на подходящ надзор, който да гарантира своевременното прехвърляне на капитал при необходимост. Съществуването и използването на декларации за подкрепа от групата се обявява публично както от предприятието-майка, така и от съответното дъщерно предприятие.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  По-късно предложението беше изменено и стана СОМ(2008) 119 окончателен. В настоящото становище номерацията на членовете се отнася до тази последна версия на предложението за директива.

1

(2)  Институции за професионално пенсионно осигуряване.

2

(3)  Източник: Европейски комитет по застраховане, „Застраховането в Европа в цифри“, 2007 г. Цифрите са по данни от края на 2006 г.

3

(4)  Виж бележка 2.

4

(5)  Виж бележка 2.

5

(6)  Виж бележка 2.

6

(7)  Виж бележка 2.

7

(8)  Виж бележка 2.

8

(9)  Виж бележка 2.

9

(10)  Виж бележка 2.

10

(11)  Източник: AISAM.

11

(12)  Притежаваните от застрахователните компании в ЕС активи включват основно облигации (37 %), акции (31 %) и заеми (15 %). Източник: Европейски комитет по застраховане, „Застраховането в Европа в цифри“, 2007 г.

12

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/18

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в изследователска и развойна програма, насочена към подпомагане на малки и средни предприятия, извършващи изследователска и развойна дейност, предприета от няколко държави-членки“

COM(2007) 514 окончателен — 2007/0188 (COD)

(2008/C 224/04)

На 11 октомври 2007 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 172 от Договора за създаване на Европейскaтa общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно участието на Общността в изследователска и развойна програма, насочена към подпомагане на малки и средни предприятия, извършващи изследователска и развойна дейност, предприета от няколко държави-членки“.

На 25 септември 2007 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

С оглед на неотложния характер на работата, Европейският икономически и социален комитет определи г-н Capellini за главен докладчик на 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), и прие настоящото становище единодушно.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (EИСК), който подкрепя целите на съвместната програма Eurostars, подчертава необходимостта да се вземат предвид отделните категории, големина и секторите на МСП при приемането на нови политики и програми на ЕС в областта на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, насочени и преориентирани към реалните потребности от иновации на малките и средни предприятия. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (EИСК), който подкрепя целите на съвместната програма Eurostars, подчертава необходимостта да се вземат предвид отделните категории, големина и секторите на МСП при приемането на нови политики и програми на ЕС в областта на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, насочени и преориентирани към реалните потребности от иновации на малките и средни предприятия.

| 1.2 | ЕИСК приветства предложението на държавите-членки за приемане на съвместна програма Eurostars за подкрепа на т.нар. „МСП, извършващи НИРД“ и отбелязва, че тя трябва да бъде отворена за всички МСП от страните, присъединили се към програмата, които желаят да участват в процеса на иновациите. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК приветства предложението на държавите-членки за приемане на съвместна програма Eurostars за подкрепа на т.нар. „МСП, извършващи НИРД“ и отбелязва, че тя трябва да бъде отворена за всички МСП от страните, присъединили се към програмата, които желаят да участват в процеса на иновациите.

| 1.3 | ЕИСК подчертава необходимостта от идентифициране на инструменти за включване в програмата на всички държави-членки, участващи в EUREKA, които не са включени в съвместната програма Eurostars. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК подчертава необходимостта от идентифициране на инструменти за включване в програмата на всички държави-членки, участващи в EUREKA, които не са включени в съвместната програма Eurostars.

| 1.4 | ЕИСК изразява загриженост по отношение на критерия за допустимост на съвместната програма Eurostars (1), който ограничава участието на МСП, извършващи НИРД, които „инвестират 10 или повече процента от времето, използвано за научноизследователска дейност, при пълен работен ден или от годишния си оборот в научноизследователска дейност“. Дори ако това ограничение се прилага само за МСП, извършващо НИРД, което е предложило проекта (ръководител на проекта), това определение за „МСП, извършващо НИРД“ се основава на кодифицирани показатели, които не отчитат всички различни видове „несистематизирани знания“ (2), докато често пъти високо иновационните процеси се характеризират в голяма степен с „мълчаливо познание“ (3). |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК изразява загриженост по отношение на критерия за допустимост на съвместната програма Eurostars (1), който ограничава участието на МСП, извършващи НИРД, които „инвестират 10 или повече процента от времето, използвано за научноизследователска дейност, при пълен работен ден или от годишния си оборот в научноизследователска дейност“. Дори ако това ограничение се прилага само за МСП, извършващо НИРД, което е предложило проекта (ръководител на проекта), това определение за „МСП, извършващо НИРД“ се основава на кодифицирани показатели, които не отчитат всички различни видове „несистематизирани знания“ (2), докато често пъти високо иновационните процеси се характеризират в голяма степен с „мълчаливо познание“ (3).

| 1.5 | Поради това, ЕИСК потвърждава отново принципа, че за да се осигури лоялна конкуренция между предложенията за проекти, проектите трябва да бъдат подбирани на основата на качеството на тяхното съдържание, опита в управлението на НИРД и съответствието с целите на програмата, без да се изключва значителна част от иновационните МСП, които желаят да кандидатстват по програмата Eurostars. Освен това, следва да се разреши финансиране за програми за обучение, насочени към подготовката на експерти в областта на мениджмънта, които да работят по превръщането на развити технологии, предмет на научноизследователската дейност, в продаваеми продукти. |
| --- | --- |

1.5

Поради това, ЕИСК потвърждава отново принципа, че за да се осигури лоялна конкуренция между предложенията за проекти, проектите трябва да бъдат подбирани на основата на качеството на тяхното съдържание, опита в управлението на НИРД и съответствието с целите на програмата, без да се изключва значителна част от иновационните МСП, които желаят да кандидатстват по програмата Eurostars. Освен това, следва да се разреши финансиране за програми за обучение, насочени към подготовката на експерти в областта на мениджмънта, които да работят по превръщането на развити технологии, предмет на научноизследователската дейност, в продаваеми продукти.

| 1.6 | В това отношение, ЕИСК изисква, съгласно съответните процедури на съвместната програма Eurostars, да бъде създаден специален бюджетен ред за транснационални инициативи, провеждани от държавите-членки в сътрудничество с организации на МСП, желаещи да съдействат за разпространението на насочената към МСП информация относно резултатите от проектите по Eurostars до по-широк кръг МСП. Друг начин, по който на всички заинтересовани от успеха на програмата Eurostars МСП може да се дадат възможности за по-голяма ангажираност, е да се създадат и поддържат от организациите на МСП и социалните партньори обща база данни и многоезични секторни платформи в Интернет. |
| --- | --- |

1.6

В това отношение, ЕИСК изисква, съгласно съответните процедури на съвместната програма Eurostars, да бъде създаден специален бюджетен ред за транснационални инициативи, провеждани от държавите-членки в сътрудничество с организации на МСП, желаещи да съдействат за разпространението на насочената към МСП информация относно резултатите от проектите по Eurostars до по-широк кръг МСП. Друг начин, по който на всички заинтересовани от успеха на програмата Eurostars МСП може да се дадат възможности за по-голяма ангажираност, е да се създадат и поддържат от организациите на МСП и социалните партньори обща база данни и многоезични секторни платформи в Интернет.

| 1.7 | ЕИСК изтъква своята загриженост относно критериите за определяне на дела на МСП в общите разходи по проекта, свързани с НИРД. Важно е да се поясни, че понастоящем по съвместната програма Eurostars от МСП ще се изисква да поемат колективно най-малко 50 % от разходите по проектите за НИРД. Тъй като този критерий ще изключи много ориентирани към пазара МСП, по време на междинната оценка на програмата Eurostars (4) следва да се обмисли възможността за намаляване на този праг до 25 %. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК изтъква своята загриженост относно критериите за определяне на дела на МСП в общите разходи по проекта, свързани с НИРД. Важно е да се поясни, че понастоящем по съвместната програма Eurostars от МСП ще се изисква да поемат колективно най-малко 50 % от разходите по проектите за НИРД. Тъй като този критерий ще изключи много ориентирани към пазара МСП, по време на междинната оценка на програмата Eurostars (4) следва да се обмисли възможността за намаляване на този праг до 25 %.

| 1.8 | По-нататък, заинтересованите държави-членки и националните органи на държавите-членки на ЕС следва да вземат под внимание загрижеността, изразена от ЕС, националните организации на МСП и други заинтересовани страни в областта на НИРД на различни етапи от наблюдението на въздействието и разпространението на резултатите. Редовни проверки от страна на консултативната група на ЕС по въпросите на МСП и НИРД могат да се превърнат в постоянен инструмент за техническо консултиране за държавите-членки и други органи на ниво ЕС и национално ниво. В това отношение Обсерваторията на единния пазар на ЕИСК в сътрудничество с категория „МСП“ може също така да участва като член на групата с консултативен статут по време на етапите на мониторинг, изпълнение и разпространение. |
| --- | --- |

1.8

По-нататък, заинтересованите държави-членки и националните органи на държавите-членки на ЕС следва да вземат под внимание загрижеността, изразена от ЕС, националните организации на МСП и други заинтересовани страни в областта на НИРД на различни етапи от наблюдението на въздействието и разпространението на резултатите. Редовни проверки от страна на консултативната група на ЕС по въпросите на МСП и НИРД могат да се превърнат в постоянен инструмент за техническо консултиране за държавите-членки и други органи на ниво ЕС и национално ниво. В това отношение Обсерваторията на единния пазар на ЕИСК в сътрудничество с категория „МСП“ може също така да участва като член на групата с консултативен статут по време на етапите на мониторинг, изпълнение и разпространение.

| 1.9 | ЕИСК подчертава, че съвместната програма Eurostars трябва да бъде изпълнявана по прозрачен и небюрократичен начин, който да улесни МСП при получаването на информация, участието и по-конкретно при включването в дейности за проследяване заедно със заинтересовани институции в областта на НИРД. С оглед на това, финансирането на проектите трябва да се извършва чрез фиксирани плащания, а където такова плащане е несъвместимо с националните програми, трябва да се извършва плащане във фиксиран размер. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК подчертава, че съвместната програма Eurostars трябва да бъде изпълнявана по прозрачен и небюрократичен начин, който да улесни МСП при получаването на информация, участието и по-конкретно при включването в дейности за проследяване заедно със заинтересовани институции в областта на НИРД. С оглед на това, финансирането на проектите трябва да се извършва чрез фиксирани плащания, а където такова плащане е несъвместимо с националните програми, трябва да се извършва плащане във фиксиран размер.

| 1.10 | С оглед на ефективното изпълнение на програмата Eurostars, следва да се укрепят регионалните иновационни мрежи, за да могат да предоставят услуги на едно гише в подкрепа на иновационните МСП, като им предоставят ефективен достъп до европейско финансиране за НИРД. Например, за да се повиши информираността относно специалните програми за финансиране на МСП, извършващи НИРД, връзките между мрежите EUREKA, други съществуващи публично-частни институции и европейските, национални или регионални организации на МСП трябва да бъдат заздравени и по-добре координирани. Следва да се финансират поредица прояви, организирани чрез представителните организации на МСП, за да може МСП и заинтересованите организации да осъзнаят значението и важността на иновациите и ролята, която иновациите ще играят за бъдещето на ЕС. |
| --- | --- |

1.10

С оглед на ефективното изпълнение на програмата Eurostars, следва да се укрепят регионалните иновационни мрежи, за да могат да предоставят услуги на едно гише в подкрепа на иновационните МСП, като им предоставят ефективен достъп до европейско финансиране за НИРД. Например, за да се повиши информираността относно специалните програми за финансиране на МСП, извършващи НИРД, връзките между мрежите EUREKA, други съществуващи публично-частни институции и европейските, национални или регионални организации на МСП трябва да бъдат заздравени и по-добре координирани. Следва да се финансират поредица прояви, организирани чрез представителните организации на МСП, за да може МСП и заинтересованите организации да осъзнаят значението и важността на иновациите и ролята, която иновациите ще играят за бъдещето на ЕС.

| 1.11 | Резултатът от подбора на проектите по отделни сектори на МСП в рамките на програмата Eurostars (5) следва да бъде обявен в уебсайта на мрежата EUREKA. Освен това следва да бъде публикуван кратък списък от допустими проекти със значително иновационно съдържание, за които обаче не е било осигурено финансиране. Този списък би посочил на национални публични/частни инвеститори дали за програмата е необходимо допълнително финансиране. |
| --- | --- |

1.11

Резултатът от подбора на проектите по отделни сектори на МСП в рамките на програмата Eurostars (5) следва да бъде обявен в уебсайта на мрежата EUREKA. Освен това следва да бъде публикуван кратък списък от допустими проекти със значително иновационно съдържание, за които обаче не е било осигурено финансиране. Този списък би посочил на национални публични/частни инвеститори дали за програмата е необходимо допълнително финансиране.

| 1.12 | Ефикасната координация между националните власти, отговарящи за политиките в областта на МСП и НИРД, и EUREKA трябва да бъде последователна и да съответства на потребностите, изразени от организациите на МСП и по-широк кръг заинтересовани страни (включително частни и публични научноизследователски институции). ЕИСК призовава заинтересованите европейски институции, държавите-членки и словенското и френското председателства на ЕС да гарантират, че координацията се осъществява в съответствие с очакванията на МСП и целите на програмата. |
| --- | --- |

1.12

Ефикасната координация между националните власти, отговарящи за политиките в областта на МСП и НИРД, и EUREKA трябва да бъде последователна и да съответства на потребностите, изразени от организациите на МСП и по-широк кръг заинтересовани страни (включително частни и публични научноизследователски институции). ЕИСК призовава заинтересованите европейски институции, държавите-членки и словенското и френското председателства на ЕС да гарантират, че координацията се осъществява в съответствие с очакванията на МСП и целите на програмата.

| 1.13 | ЕИСК настоява, във връзка с участието на МСП в програми за финансиране на НИРД и в съвместната програма Eurostars, продължителният период от представянето на предложенията до одобрението от ЕС да бъде съкратен, за да се насърчат МСП да представят проекти. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК настоява, във връзка с участието на МСП в програми за финансиране на НИРД и в съвместната програма Eurostars, продължителният период от представянето на предложенията до одобрението от ЕС да бъде съкратен, за да се насърчат МСП да представят проекти.

| 1.14 | ЕИСК подчертава, че, за да се подобри и разшири използването от страна на МСП на финансиране за НИРД, Комисията трябва да проучи възможността за пренасочване на неусвоените средства за МСП по глава „Сътрудничество“ на Седмата рамкова програма (представляващи 15 % от бюджета за „тематичните приоритети“ на Шестата рамкова програма) към програма „Капацитети“ (CRAFT, и т.н.), която е по-ефикасно насочена към МСП. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК подчертава, че, за да се подобри и разшири използването от страна на МСП на финансиране за НИРД, Комисията трябва да проучи възможността за пренасочване на неусвоените средства за МСП по глава „Сътрудничество“ на Седмата рамкова програма (представляващи 15 % от бюджета за „тематичните приоритети“ на Шестата рамкова програма) към програма „Капацитети“ (CRAFT, и т.н.), която е по-ефикасно насочена към МСП.

| 1.15 | ЕИСК изисква да се отдели повече внимание на непропорционалната регулаторна тежест върху МСП, която може да бъде до 10 пъти по-голяма от тази за големите предприятия (6). Желателно е също така да бъдат намалени административните разходи и да бъдат опростени процедурите за представяне на проекти за МСП, които се стремят към участие в програмите за НИРД заедно с други европейски и международни партньори. ЕИСК би искал също така да види решение на въпроса за правата на интелектуална собственост (ПИС) и европейските патенти (7), тъй като ситуацията понастоящем възпрепятства конкуренцията и иновациите в Европа. Освен това достъпното патентоване и ПИС (8) могат да бъдат считани също така за важни непарични активи, в случаи на консолидиране на партньорства между предприятия, които участват в международни проекти. |
| --- | --- |

1.15

ЕИСК изисква да се отдели повече внимание на непропорционалната регулаторна тежест върху МСП, която може да бъде до 10 пъти по-голяма от тази за големите предприятия (6). Желателно е също така да бъдат намалени административните разходи и да бъдат опростени процедурите за представяне на проекти за МСП, които се стремят към участие в програмите за НИРД заедно с други европейски и международни партньори. ЕИСК би искал също така да види решение на въпроса за правата на интелектуална собственост (ПИС) и европейските патенти (7), тъй като ситуацията понастоящем възпрепятства конкуренцията и иновациите в Европа. Освен това достъпното патентоване и ПИС (8) могат да бъдат считани също така за важни непарични активи, в случаи на консолидиране на партньорства между предприятия, които участват в международни проекти.

2.   Контекст на становището

| 2.1 | В Европейската харта за малките предприятия, одобрена от ръководителите на ЕС през 2000 г., беше постигнато съгласие, че малките предприятия трябва да се считат за основен двигател на иновациите и заетостта, както и на социалната и местна интеграция в Европа (9). Също така, през октомври 2007 г., Комисията обяви подготовката на „Европейски закон за малките предприятия“ (10), в който ще бъдат определени набор от мерки, насочени към насърчаване на предприемачеството, културата на предприемачеството и достъпа до компетенции (11). През 2008 г. Комисията също така ще разгледа редица инициативи, свързани с МСП (12), за да повиши участието им в програмите на ЕС. |
| --- | --- |

2.1

В Европейската харта за малките предприятия, одобрена от ръководителите на ЕС през 2000 г., беше постигнато съгласие, че малките предприятия трябва да се считат за основен двигател на иновациите и заетостта, както и на социалната и местна интеграция в Европа (9). Също така, през октомври 2007 г., Комисията обяви подготовката на „Европейски закон за малките предприятия“ (10), в който ще бъдат определени набор от мерки, насочени към насърчаване на предприемачеството, културата на предприемачеството и достъпа до компетенции (11). През 2008 г. Комисията също така ще разгледа редица инициативи, свързани с МСП (12), за да повиши участието им в програмите на ЕС.

| 2.2 | На тази основа възниква предложението за конкретна съвместна програма Eurostars. Програмата, разработена в съответствие с член 169 от Договора за ЕО и съставена така, че да допълва и да е насочена към дейността „Научни изследвания в полза на МСП“ в рамките на Седмата рамкова програма за научни изследвания (FP 7), се управлява от EUREKA и е започната съвместно от 22 държави-членки и пет други страни, участващи в EUREKA (Исландия, Израел, Норвегия, Швейцария и Турция). Понастоящем програмата Eurostars включва 30 държави-членки (Австрия, Белгия, Великобритания, Германия, Гърция, Дания, Естония, Израел, Ирландия, Исландия, Испания, Италия, Кипър, Латвия, Литва, Люксембург, Нидерландия, Норвегия, Полша, Португалия, Румъния, Словения, Словакия, Турция, Унгария, Финландия, Франция, Чешка Република, Швеция, Швейцария). |
| --- | --- |

2.2

На тази основа възниква предложението за конкретна съвместна програма Eurostars. Програмата, разработена в съответствие с член 169 от Договора за ЕО и съставена така, че да допълва и да е насочена към дейността „Научни изследвания в полза на МСП“ в рамките на Седмата рамкова програма за научни изследвания (FP 7), се управлява от EUREKA и е започната съвместно от 22 държави-членки и пет други страни, участващи в EUREKA (Исландия, Израел, Норвегия, Швейцария и Турция). Понастоящем програмата Eurostars включва 30 държави-членки (Австрия, Белгия, Великобритания, Германия, Гърция, Дания, Естония, Израел, Ирландия, Исландия, Испания, Италия, Кипър, Латвия, Литва, Люксембург, Нидерландия, Норвегия, Полша, Португалия, Румъния, Словения, Словакия, Турция, Унгария, Финландия, Франция, Чешка Република, Швеция, Швейцария).

| 2.3 | В Седмата рамкова програма за научни изследвания се възприемат много от мерките, предложени по време на прегледа на Шестата рамкова програма (FP 6) (13) с оглед на преодоляването на различията в политиките в полза на МСП. FP7 включва стратегия за МСП, част от която са както качествени, така и количествени мерки за стимулиране на действията на национално и регионално равнище. Целта й е да се създадат клъстери и мрежи от предприятия, да се подобри паневропейското сътрудничество между малките предприятия, като се използва информационна технология, да се разпространяват най-добрите практики в областта на споразуменията за сътрудничество и да се подкрепи сътрудничеството между малките предприятия (14). |
| --- | --- |

2.3

В Седмата рамкова програма за научни изследвания се възприемат много от мерките, предложени по време на прегледа на Шестата рамкова програма (FP 6) (13) с оглед на преодоляването на различията в политиките в полза на МСП. FP7 включва стратегия за МСП, част от която са както качествени, така и количествени мерки за стимулиране на действията на национално и регионално равнище. Целта й е да се създадат клъстери и мрежи от предприятия, да се подобри паневропейското сътрудничество между малките предприятия, като се използва информационна технология, да се разпространяват най-добрите практики в областта на споразуменията за сътрудничество и да се подкрепи сътрудничеството между малките предприятия (14).

| 2.4 | Регистрираните в ЕС 23 милиона МСП представляват 99 % от всички предприятия и две трети от оборота в Европа и те също така оказват подкрепа на ключовите участници в устойчивото развитие (15). Въпреки това, за да станат по-конкурентоспособни, тези предприятия се нуждаят от рационализиране и прегрупиране, за да оформят цялостна структура с критична маса и да могат да се възползват от разработването на специални фондовете за рисков капитал, научни паркове, инкубатори и регионални иновативни политики (16). |
| --- | --- |

2.4

Регистрираните в ЕС 23 милиона МСП представляват 99 % от всички предприятия и две трети от оборота в Европа и те също така оказват подкрепа на ключовите участници в устойчивото развитие (15). Въпреки това, за да станат по-конкурентоспособни, тези предприятия се нуждаят от рационализиране и прегрупиране, за да оформят цялостна структура с критична маса и да могат да се възползват от разработването на специални фондовете за рисков капитал, научни паркове, инкубатори и регионални иновативни политики (16).

| 2.5 | Освен това, в бюлетина „Евробарометър“ се подчертава, че растежът на МСП може да бъде възпрепятстван от нежеланието на европейците да поемат рискове, тъй като не притежават предприемачески дух (17). Поради това, от особена важност е да се предприемат действия за повишаване на професионалния имидж на предприемачите и за повишаване на информираността на обществото за ключовата им роля в иновациите, икономическия напредък и благосъстоянието като цяло. Лисабонските цели могат да бъдат постигнати само чрез отговорно, енергично и творческо предприемачество, което да може да се развива свободно (18). |
| --- | --- |

2.5

Освен това, в бюлетина „Евробарометър“ се подчертава, че растежът на МСП може да бъде възпрепятстван от нежеланието на европейците да поемат рискове, тъй като не притежават предприемачески дух (17). Поради това, от особена важност е да се предприемат действия за повишаване на професионалния имидж на предприемачите и за повишаване на информираността на обществото за ключовата им роля в иновациите, икономическия напредък и благосъстоянието като цяло. Лисабонските цели могат да бъдат постигнати само чрез отговорно, енергично и творческо предприемачество, което да може да се развива свободно (18).

| 2.6 | Все пак, конкретните мерки, които държавите-членки приемат в подкрепа на МСП, не винаги насърчават и подкрепят транснационалното сътрудничество в областта на научните изследвания и трансфера на технологии. С оглед на пазарните промени и интернационализацирането на веригите на стойността, сега европейските МСП трябва да се адаптират към силната световна конкуренция чрез участие в постоянни иновационни процеси в един още по-широк международен контекст. Съвместната програма Eurostars следва да възнагради онези МСП и публични или частни изследователски институции, които полагат конкретни усилия за подкрепа на проекти за НИРД, разпространяване на резултатите от тях, извършване на трансфер на знания и да оказват съдействие за предоставяне на достъп до тях. По-конкретно, тя трябва да подпомогне проекти, които включват институции и групи и/или отделни МСП, които обикновено участват в по-малка степен или срещат затруднения по отношение на достъпа до такива програми. ЕИСК подчертава значението на разширяването на участието в съвместната програма Eurostars, като бъдат включени всички държави, участващи в Eureka, и по-специално онези от тях, които наскоро се присъединиха към ЕС и могат да се възползват от транснационалния подход. |
| --- | --- |

2.6

Все пак, конкретните мерки, които държавите-членки приемат в подкрепа на МСП, не винаги насърчават и подкрепят транснационалното сътрудничество в областта на научните изследвания и трансфера на технологии. С оглед на пазарните промени и интернационализацирането на веригите на стойността, сега европейските МСП трябва да се адаптират към силната световна конкуренция чрез участие в постоянни иновационни процеси в един още по-широк международен контекст. Съвместната програма Eurostars следва да възнагради онези МСП и публични или частни изследователски институции, които полагат конкретни усилия за подкрепа на проекти за НИРД, разпространяване на резултатите от тях, извършване на трансфер на знания и да оказват съдействие за предоставяне на достъп до тях. По-конкретно, тя трябва да подпомогне проекти, които включват институции и групи и/или отделни МСП, които обикновено участват в по-малка степен или срещат затруднения по отношение на достъпа до такива програми. ЕИСК подчертава значението на разширяването на участието в съвместната програма Eurostars, като бъдат включени всички държави, участващи в Eureka, и по-специално онези от тях, които наскоро се присъединиха към ЕС и могат да се възползват от транснационалния подход.

| 2.7 | Съвместната програма Eurostars е насочена към МСП, извършващи НИРД, с акцент върху пазарно ориентирани проекти за НИРД и транснационални проекти с повече участници (с най-малко двама независими представители на различни участващи държави). Важен аспект на програмата е подходът „отдолу нагоре“ („bottom-up“), който дава на МСП, извършващи НИРД, възможност за собствена инициатива и за стратегически бизнес иновации. При подобни условия, МСП упражняват контрол и са способни да влияят върху резултатите от текущата научноизследователска дейност в съответствие с търговските възможности. |
| --- | --- |

2.7

Съвместната програма Eurostars е насочена към МСП, извършващи НИРД, с акцент върху пазарно ориентирани проекти за НИРД и транснационални проекти с повече участници (с най-малко двама независими представители на различни участващи държави). Важен аспект на програмата е подходът „отдолу нагоре“ („bottom-up“), който дава на МСП, извършващи НИРД, възможност за собствена инициатива и за стратегически бизнес иновации. При подобни условия, МСП упражняват контрол и са способни да влияят върху резултатите от текущата научноизследователска дейност в съответствие с търговските възможности.

3.   Цели на Съвместната програма Eurostars

| 3.1 | Участието в програмите за научноизследователска и развойна дейност съгласно член 169 от Договора предполага, че участващите държави-членки на ЕС интегрират своите национални научноизследователски програми, като се включват в съвместна научноизследователска програма. Комисията идентифицира четири потенциални инициативи в съответствие с правното основание на член 169. Една от тях е Eurostars — съвместна научноизследователска програма за МСП и техните партньори. |
| --- | --- |

3.1

Участието в програмите за научноизследователска и развойна дейност съгласно член 169 от Договора предполага, че участващите държави-членки на ЕС интегрират своите национални научноизследователски програми, като се включват в съвместна научноизследователска програма. Комисията идентифицира четири потенциални инициативи в съответствие с правното основание на член 169. Една от тях е Eurostars — съвместна научноизследователска програма за МСП и техните партньори.

| 3.2 | Програмата Eurostars се състои от проекти, предложени от едно или повече МСП, установени в държавите участнички и активно включени в НИРД. Проектите могат да бъдат реализирани във всяка област на науката и технологиите (но с гражданско приложение). Проектите трябва да се основават на сътрудничество и да включват най-малко двама участници от две различни държави участнички в Eurostars, които участват в различни дейности във връзка с научни изследвания, технологично развитие, демонстрации, обучение и разпространение на съответната информация. Съобразно спецификата на МСП, жизненият цикъл на проекта е кратък. Максималната продължителност на проекта не бива да надхвърля три години, като в срок от две години от приключването на проекта, продуктът от научните изследванията трябва да бъде готов за пускане на пазара. |
| --- | --- |

3.2

Програмата Eurostars се състои от проекти, предложени от едно или повече МСП, установени в държавите участнички и активно включени в НИРД. Проектите могат да бъдат реализирани във всяка област на науката и технологиите (но с гражданско приложение). Проектите трябва да се основават на сътрудничество и да включват най-малко двама участници от две различни държави участнички в Eurostars, които участват в различни дейности във връзка с научни изследвания, технологично развитие, демонстрации, обучение и разпространение на съответната информация. Съобразно спецификата на МСП, жизненият цикъл на проекта е кратък. Максималната продължителност на проекта не бива да надхвърля три години, като в срок от две години от приключването на проекта, продуктът от научните изследванията трябва да бъде готов за пускане на пазара.

| 3.3 | Съвместната програма Eurostars може да осигури значителен ефект на лоста за финансиране от Общността: държавите-членки и петте други страни, участващи в EUREKA (Исландия, Израел, Норвегия, Швейцария и Турция) ще участват с 300 млн. евро. Общността ще допълни финансирането с принос, равняващ се на една трета от този на държавите-членки, като в резултат ще е налице бюджет на програмата от 400 млн. евро публично финансиране. Ако се предположи, че финансирането на проектите покрива от 50 % до 75 %, „Eurostars“ може да мобилизира между 133 и 400 млн. евро допълнително частно финансиране за времетраенето на програмата (ефект на лоста). Очакваното участие се изчислява, като се приема, че средната стойност на проект по Eurostars е 1,4 млн. евро. При средно финансиране в размер на 50 %, публично финансиране от 0,7 евро за всеки проект и общ бюджет на програмата от около 400 млн. евро, могат да бъдат финансирани 565 проекта. |
| --- | --- |

3.3

Съвместната програма Eurostars може да осигури значителен ефект на лоста за финансиране от Общността: държавите-членки и петте други страни, участващи в EUREKA (Исландия, Израел, Норвегия, Швейцария и Турция) ще участват с 300 млн. евро. Общността ще допълни финансирането с принос, равняващ се на една трета от този на държавите-членки, като в резултат ще е налице бюджет на програмата от 400 млн. евро публично финансиране. Ако се предположи, че финансирането на проектите покрива от 50 % до 75 %, „Eurostars“ може да мобилизира между 133 и 400 млн. евро допълнително частно финансиране за времетраенето на програмата (ефект на лоста). Очакваното участие се изчислява, като се приема, че средната стойност на проект по Eurostars е 1,4 млн. евро. При средно финансиране в размер на 50 %, публично финансиране от 0,7 евро за всеки проект и общ бюджет на програмата от около 400 млн. евро, могат да бъдат финансирани 565 проекта.

| 3.4 | По този начин приносът на Общността запълва една празнина във финансирането на ранния етап от НИРД, когато иновационните дейности са с относително висок риск и може да не успеят да привлекат само частни инвеститори (19). Интервенцията на Общността с публични инвестиции в полза на програмата Eurostars ще насърчи в по-голяма степен МСП, извършващи НИРД, да търсят частни инвестиции за разработване на иновационни продукти и услуги. |
| --- | --- |

3.4

По този начин приносът на Общността запълва една празнина във финансирането на ранния етап от НИРД, когато иновационните дейности са с относително висок риск и може да не успеят да привлекат само частни инвеститори (19). Интервенцията на Общността с публични инвестиции в полза на програмата Eurostars ще насърчи в по-голяма степен МСП, извършващи НИРД, да търсят частни инвестиции за разработване на иновационни продукти и услуги.

| 3.5 | Що се отнася до финансирането, следва да се обмисли възможността за предоставяне на данъчни облекчения за инвестиции в НИРД в държавите-членки, които биха били привлекателни за инвеститорите дори в най-неблагоприятния случай, тъй като те поне биха могли да се възползват от тези облекчения. Ползата за МСП е в алтернативния начин за финансиране. |
| --- | --- |

3.5

Що се отнася до финансирането, следва да се обмисли възможността за предоставяне на данъчни облекчения за инвестиции в НИРД в държавите-членки, които биха били привлекателни за инвеститорите дори в най-неблагоприятния случай, тъй като те поне биха могли да се възползват от тези облекчения. Ползата за МСП е в алтернативния начин за финансиране.

| 3.6 | Съществува обаче загриженост, че голяма част от МСП могат да бъдат възпрепятствани да участват в инициативата на ЕС за насърчаващи конкуренцията иновации. Според програмата Eurostars, критерият за допустимост за „МСП, извършващи изследователска и развойна дейност“, е предлагащото проекта МСП да заделя не по-малко от 10 % от времето, използвано за научноизследователска дейност при пълен работен ден или от годишния си оборот за научноизследователска дейност. Дори ако това ограничение се прилага само за основния партньор по проекта, това все пак може да попречи на много малки предприятия да предложат иновационни проекти. В резултат на това, програмата може да привлече само вече утвърдени високотехнологични предприятия, които имат достъп до други по-подходящи форми на финансиране. |
| --- | --- |

3.6

Съществува обаче загриженост, че голяма част от МСП могат да бъдат възпрепятствани да участват в инициативата на ЕС за насърчаващи конкуренцията иновации. Според програмата Eurostars, критерият за допустимост за „МСП, извършващи изследователска и развойна дейност“, е предлагащото проекта МСП да заделя не по-малко от 10 % от времето, използвано за научноизследователска дейност при пълен работен ден или от годишния си оборот за научноизследователска дейност. Дори ако това ограничение се прилага само за основния партньор по проекта, това все пак може да попречи на много малки предприятия да предложат иновационни проекти. В резултат на това, програмата може да привлече само вече утвърдени високотехнологични предприятия, които имат достъп до други по-подходящи форми на финансиране.

| 3.7 | Освен това, в някои държави-членки на ЕС, разходите за НИРД често пъти се включват в други оперативни разходи и поради това не могат да бъдат посочени отделно (20). Поради това, определянето на показатели за НИРД, ползвани от ОИСР, показва известни недостатъци, когато те се прилагат към иновационни малки предприятия, тъй като те не отчитат онази част от дейностите, характеризирани като несистематизирани знания, което трудно се поддава на количествена оценка (21). |
| --- | --- |

3.7

Освен това, в някои държави-членки на ЕС, разходите за НИРД често пъти се включват в други оперативни разходи и поради това не могат да бъдат посочени отделно (20). Поради това, определянето на показатели за НИРД, ползвани от ОИСР, показва известни недостатъци, когато те се прилагат към иновационни малки предприятия, тъй като те не отчитат онази част от дейностите, характеризирани като несистематизирани знания, което трудно се поддава на количествена оценка (21).

| 3.8 | Също според ОИСР, към сектора на „високите технологии“ се причисляват сектори, които отделят повече от 4 % от оборота си за НИРД. Дори във високо развитите икономики този сектор представлява около 3,0 % от БВП, което означава, че 97 % от всички икономически дейности и повечето иновационни процеси се осъществяват в сектори, определяни от ОИСР като „среднотехнологични“ или „нискотехнологични“ (22). Данните показват, че голяма част от иновационните предприятия могат да бъдат изключени, ако достъпът до програмата за финансиране се ограничи от 10 % праг за НИРД, което не поражда положителни нагласи към иновациите на базата на европейската инициатива. |
| --- | --- |

3.8

Също според ОИСР, към сектора на „високите технологии“ се причисляват сектори, които отделят повече от 4 % от оборота си за НИРД. Дори във високо развитите икономики този сектор представлява около 3,0 % от БВП, което означава, че 97 % от всички икономически дейности и повечето иновационни процеси се осъществяват в сектори, определяни от ОИСР като „среднотехнологични“ или „нискотехнологични“ (22). Данните показват, че голяма част от иновационните предприятия могат да бъдат изключени, ако достъпът до програмата за финансиране се ограничи от 10 % праг за НИРД, което не поражда положителни нагласи към иновациите на базата на европейската инициатива.

| 3.9 | Ето защо ЕИСК счита, че проектите трябва да бъдат подбирани на базата на тяхното високо качество и съответствие с целите на програмата, а 10-процентният праг за НИРД следва да бъде премахнат. |
| --- | --- |

3.9

Ето защо ЕИСК счита, че проектите трябва да бъдат подбирани на базата на тяхното високо качество и съответствие с целите на програмата, а 10-процентният праг за НИРД следва да бъде премахнат.

| 3.10 | Друго изискване на програмата Eurostars е, че участващите МСП, извършващи НИРД, следва да бъдат в състояние да извършват основната част от работата, свързана с НИРД. Не бива да се изключва сътрудничеството с други партньори, които могат да бъдат други МСП, местни клъстери, големи предприятия, които са склонни да споделят целите на програмата, научноизследователски институции или университети. Освен това, понятието „клъстер“ следва да отчита също така и необходимостта от установяването на МСП, осъществяващи НИРД в близост до университетите/учебните заведения от трета степен, за да се засили взаимодействието между тях на взаимоизгодна основа. |
| --- | --- |

3.10

Друго изискване на програмата Eurostars е, че участващите МСП, извършващи НИРД, следва да бъдат в състояние да извършват основната част от работата, свързана с НИРД. Не бива да се изключва сътрудничеството с други партньори, които могат да бъдат други МСП, местни клъстери, големи предприятия, които са склонни да споделят целите на програмата, научноизследователски институции или университети. Освен това, понятието „клъстер“ следва да отчита също така и необходимостта от установяването на МСП, осъществяващи НИРД в близост до университетите/учебните заведения от трета степен, за да се засили взаимодействието между тях на взаимоизгодна основа.

| 3.11 | С оглед на съответния принос на иновационните МСП, които участват в програмата Eurostars, е важно да се поясни, че МСП, извършващи НИРД, трябва колективно да покрият най-малко 50 % от разходите за НИРД в рамките на проекта. Въпреки това, този критерий може да изключи редица ориентирани към пазара МСП и поради това по време на междинната оценка на програмата Eurostars следва да бъде разгледана възможността за снижаване на този праг до 25 % (23). |
| --- | --- |

3.11

С оглед на съответния принос на иновационните МСП, които участват в програмата Eurostars, е важно да се поясни, че МСП, извършващи НИРД, трябва колективно да покрият най-малко 50 % от разходите за НИРД в рамките на проекта. Въпреки това, този критерий може да изключи редица ориентирани към пазара МСП и поради това по време на междинната оценка на програмата Eurostars следва да бъде разгледана възможността за снижаване на този праг до 25 % (23).

| 3.12 | Връзката с други финансови инструменти по CIP (Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации) се нуждае от допълнително изясняване. Програмата за финансиране трябва също така да стане по-гъвкава и адаптирана към потребностите на МСП, като същевременно се вземе предвид положителният опит с гаранционните фондове за научноизследователска и развойна дейност, за да се позволи на предприятията да възприемат по-дългосрочна бизнес перспектива. |
| --- | --- |

3.12

Връзката с други финансови инструменти по CIP (Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации) се нуждае от допълнително изясняване. Програмата за финансиране трябва също така да стане по-гъвкава и адаптирана към потребностите на МСП, като същевременно се вземе предвид положителният опит с гаранционните фондове за научноизследователска и развойна дейност, за да се позволи на предприятията да възприемат по-дългосрочна бизнес перспектива.

| 3.13 | Една по-добра регулаторна рамка, заедно със системни консултации с представителните организации на МСП и по-широк кръг заинтересовани страни ще снижи оперативните разходи и рискове, ще повиши възвращаемостта, ще увеличи потоците на рисков капитал и ще подобри функционирането на пазарите на рисков капитал. Това ще бъде от особена полза за иновационните МСП. Подобно финансиране ще допълни публичната подкрепа за много ранните (пред-стартови) етапи на внедряване на резултатите от научноизследователската дейност в търговски предложения. |
| --- | --- |

3.13

Една по-добра регулаторна рамка, заедно със системни консултации с представителните организации на МСП и по-широк кръг заинтересовани страни ще снижи оперативните разходи и рискове, ще повиши възвращаемостта, ще увеличи потоците на рисков капитал и ще подобри функционирането на пазарите на рисков капитал. Това ще бъде от особена полза за иновационните МСП. Подобно финансиране ще допълни публичната подкрепа за много ранните (пред-стартови) етапи на внедряване на резултатите от научноизследователската дейност в търговски предложения.

| 3.14 | Комисията се ангажира да насърчи мерки за повече трансгранични инвестиции от фондове за рисков капитал (24). В Европа пазарът на рискови капитали е фрагментиран, като понастоящем обхваща 27 различни оперативни среди. Това се отразява негативно, както върху набирането на средства, така и върху инвестициите. |
| --- | --- |

3.14

Комисията се ангажира да насърчи мерки за повече трансгранични инвестиции от фондове за рисков капитал (24). В Европа пазарът на рискови капитали е фрагментиран, като понастоящем обхваща 27 различни оперативни среди. Това се отразява негативно, както върху набирането на средства, така и върху инвестициите.

| 3.15 | Поради това, съществува необходимост от по-добра среда за инвестиции на рисков капитал и от това държавите-членки да въведат стимули за частните инвеститори за участие в международно сътрудничество в областта на научноизследователската дейност (25), както и да насърчат участието на служби за подкрепа на малките и средни предприятия, чиято роля е да подкрепят предприятия, които са преминали успешно стартовата фаза. |
| --- | --- |

3.15

Поради това, съществува необходимост от по-добра среда за инвестиции на рисков капитал и от това държавите-членки да въведат стимули за частните инвеститори за участие в международно сътрудничество в областта на научноизследователската дейност (25), както и да насърчат участието на служби за подкрепа на малките и средни предприятия, чиято роля е да подкрепят предприятия, които са преминали успешно стартовата фаза.

4.   Подобряване на координацията по съвместната програма Eurostars

| 4.1 | Програмата Eurostars има за цел да подпомогне МСП по отношение на всякакви технологии или индустриалната, правна и организационна рамка, необходима за европейско сътрудничество в голям мащаб между държавите-членки в областта на приложните изследвания и иновациите. В резултат на това ще се увеличи способността на МСП, извършващи НИРД, да пуснат на пазара нови и конкурентни продукти, процеси и услуги. |
| --- | --- |

4.1

Програмата Eurostars има за цел да подпомогне МСП по отношение на всякакви технологии или индустриалната, правна и организационна рамка, необходима за европейско сътрудничество в голям мащаб между държавите-членки в областта на приложните изследвания и иновациите. В резултат на това ще се увеличи способността на МСП, извършващи НИРД, да пуснат на пазара нови и конкурентни продукти, процеси и услуги.

| 4.2 | Чрез интернационализацията на проекта може да избегне дублирането на усилията по отношение на иновациите и тя следва да представлява възможност за приемане на общи политики и за въвеждане на бързи действия за намаляване на административната тежест (26). С помощта на програмата Eurostars, много МСП могат да бъдат насърчени да се възползват от международното сътрудничество, при условие, че са в състояние да предлагат и пряко да управляват проекти. Въпреки това, включването в интегрирани проекти и в мрежата за високи постижения трябва внимателно да бъде планирано, за да се избегне дисбаланс при участието в проектите. |
| --- | --- |

4.2

Чрез интернационализацията на проекта може да избегне дублирането на усилията по отношение на иновациите и тя следва да представлява възможност за приемане на общи политики и за въвеждане на бързи действия за намаляване на административната тежест (26). С помощта на програмата Eurostars, много МСП могат да бъдат насърчени да се възползват от международното сътрудничество, при условие, че са в състояние да предлагат и пряко да управляват проекти. Въпреки това, включването в интегрирани проекти и в мрежата за високи постижения трябва внимателно да бъде планирано, за да се избегне дисбаланс при участието в проектите.

| 4.3 | Заедно с подкрепата за НИРД, трябва да се обмислят начини, чрез които правителствата да подкрепят иновациите по-пряко чрез осигуряване на подходяща инфраструктура. Съществува много голяма общност от научноизследователски „институции“, някои от които могат да бъдат асоциации или предприятия, специализирани в областта на научните изследвания, чиято задача е да подкрепят иновациите, по-конкретно чрез МСП. Има също така научни паркове и научни центрове, инкубатори, органи на регионалното и местно самоуправление и организации за трансфер на знания. Те осигуряват важна подкрепа за новосъздадените високотехнологични МСП и дори за по-традиционни предприятия, които обмислят как да преминат към стратегии, основаващи се на иновации. Словенското председателство на ЕС и предстоящото френско председателство трябва да разгледат въпроса за осъществяването на координацията на програмата Eurostar на европейско и национално равнище, като я насочват към оптимални нива и избягват дублирането на функции и риска от объркване сред агенциите за МСП. |
| --- | --- |

4.3

Заедно с подкрепата за НИРД, трябва да се обмислят начини, чрез които правителствата да подкрепят иновациите по-пряко чрез осигуряване на подходяща инфраструктура. Съществува много голяма общност от научноизследователски „институции“, някои от които могат да бъдат асоциации или предприятия, специализирани в областта на научните изследвания, чиято задача е да подкрепят иновациите, по-конкретно чрез МСП. Има също така научни паркове и научни центрове, инкубатори, органи на регионалното и местно самоуправление и организации за трансфер на знания. Те осигуряват важна подкрепа за новосъздадените високотехнологични МСП и дори за по-традиционни предприятия, които обмислят как да преминат към стратегии, основаващи се на иновации. Словенското председателство на ЕС и предстоящото френско председателство трябва да разгледат въпроса за осъществяването на координацията на програмата Eurostar на европейско и национално равнище, като я насочват към оптимални нива и избягват дублирането на функции и риска от объркване сред агенциите за МСП.

| 4.4 | ЕИСК няколкократно препоръча също така да се насочи много по-голяма част от ресурсите на европейските структурни фондове към разработването на съвместни научни инфраструктури и по-специално на такива, които са адаптирани към нуждите на МСП. Използването на финансиране от Европейската инвестиционна банка за тази цел може също да бъде много полезно (27). |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК няколкократно препоръча също така да се насочи много по-голяма част от ресурсите на европейските структурни фондове към разработването на съвместни научни инфраструктури и по-специално на такива, които са адаптирани към нуждите на МСП. Използването на финансиране от Европейската инвестиционна банка за тази цел може също да бъде много полезно (27).

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  http://www.eurostars-eureka.eu/.

1

(2)  Hartmut Hirsch-Kreinsen, „Low-Tech“ Innovations, Industry and Innovation („Нискотехнологични“ иновации, индустрия и иновации), 2.2008 г.

2

(3)  Пилотен проект: http://www.pilot-project.org.

3

(4)  A6-0064/2008 (изменение на предложението), Европейски парламент, Комисия по промишленост, изследвания и енергетика, 2008 г.

4

(5)  http://ec.europa.eu/research/sme-techweb/index_en.cfm?pg=results.

5

(6)  Модели за намаляване на непропорционалната регулаторна тежест върху МСП, Европейска комисия, май 2007 г., ГД „Предприятия и промишленост“.

6

(7)  The Cost Factor in Patent Systems (Разходният фактор в патентната система), Université Libre de Bruxelles working paper WP-CEB 06-002, Брюксел, 2006 г., вж. от стр. 17.

7

(8)  Усъвършенстване на патентната система в Европа: COM(2007) 165.

8

(9)  Европейска харта за малките предприятия, Европейски съвет от Санта Мария да Фейра, 19-20 юни 2000 г.

9

(10)  Малките и средните предприятия — ключ към засилен растеж и заетост. Средносрочен преглед на модерната политика по отношение на МСП. COM(2007) 592 окончателен, 4.10.2007 г.

10

(11)  Luc Hendrickx, „Очакванията на UEAPME по отношение на предложението за Европейски закон за малките предприятия“, 14.12.2007 г.

11

(12)  http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sba_en.htm.

12

(13)  OB C 234, 22.9.2005 г., стр. 14, Становище на Европейската асоциация на занаятите, средния и малък бизнес (UEAPME) относно продължението на 6-та рамкова програма за изследвания и развитие, 1/2005.

13

(14)  Средносрочен преглед на модерната политика по отношение на МСП, COM(2007) 592, 4.10.2007 г.

14

(15)  Изпълнение на Лисабонската програма на Общността: финансиране на растежа на малките и средните предприятия — добавяне на европейска стойност, COM(2006) 349, 29.6.2006 г.

15

(16)  Науката и технологиите — ключът към европейското бъдеще, COM(2004) 353, 16.6.2004 г.

16

(17)  Observatory of European SMEs (Обсерватория за европейските малки и средни предприятия), Бюлетин Eurobarometer 196, май 2007 г.

17

(18)  Инвестиране в знания и иновации, INT/325, OB C 256, 27.10.2007 г., стр. 8.

18

(19)  „Annual Survey of Pan-European Private Equity & Venture Capital Activity“ (Годишен преглед на паневропейската активност на частния акционерен и рисков капитал), 2004 г.

19

(20)  „Сравнителна таблица на резултатите от инвестициите в НИРД в ЕС през 2007 г.“, стp. 20, издание на Съвместния изследователски център (JRC) и Генералната дирекция „Изследвания“.

20

(21)  H. Hirsch-Kreinsen, „Low technology“: A forgotten sector in innovation policy (Ниски технологии: Един забравен сектор от иновационната политика), Faculty for Economics and Social Sciences, University of Dortmund, 15.3.2006 г.; UAPME, Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs (Към иновационна политика за занаятите, стопанските дейности и МСП), 27.10.2004 г.

21

(22)  Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs („Към иновационна политика за занаятите, стопанските дейности и малките и средни предприятия“), UEAPME, 27.10.2004 г.

22

(23)  Европейски парламент, Комисия по промишленост, изследвания и енергетика, A6-0064/2008.

23

(24)  Комисията предлага мерки за повече трансгранични инвестиции от фондове с рисков капитал, IP/08/15, 7.1.2008 г.

24

(25)  „Финансиране на растежа на МСП — добавяне на европейска стойност“ COM(2006) 349, 29.6.2006 г.

25

(26)  Предложения на Европейската комисия за намаляване на административната тежест през 2008 г., MEMO/08/152, 10.3.2008 г.

26

(27)  ОВ C 65, 17.3.2006 г.; OB C 256, 27.10.2007 г., стр. 17.

27

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/23

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията — За политика на втори шанс — Прилагане на Лисабонското партньорство за растеж и заетост“

COM(2007) 584 окончателен

(2008/C 224/05)

На 5 октомври 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията — за политика на втори шанс — Прилагане на Лисабонското партньорство за растеж и заетост“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 6 май 2008 г. (докладчик: г-н Morgan).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 70 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комисията започна да разглежда въпроса за отрицателните последици от фалита на предприятията от 2001 г. По-специално, тя обърна внимание на необходимостта процедурата по фалит да бъде улеснена. Като се имат предвид ограничените правомощия на Комисията в тази област, тя се съсредоточи върху събирането на информация относно правните и социалните последици от фалита на предприятията, като по този начин улесни идентифицирането и разпространяването на добри практики, както и върху инструменти за ранно предупреждение като средство да се намали стигматизирането на фалита. |
| --- | --- |

1.1

Комисията започна да разглежда въпроса за отрицателните последици от фалита на предприятията от 2001 г. По-специално, тя обърна внимание на необходимостта процедурата по фалит да бъде улеснена. Като се имат предвид ограничените правомощия на Комисията в тази област, тя се съсредоточи върху събирането на информация относно правните и социалните последици от фалита на предприятията, като по този начин улесни идентифицирането и разпространяването на добри практики, както и върху инструменти за ранно предупреждение като средство да се намали стигматизирането на фалита.

| 1.2 | ЕИСК споделя важността, която Комисията отдава на необходимостта от преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията. Добри национални рамкови условия за предприемачество са от изключително значение за пълното оползотворяване на предприемаческия потенциал в ЕС и за създаването на динамично развиващи се предприятия. Общественото признание за успешно предприемачество, което е решаващо за постигането на тази цел, трябва да върви редом с политика за насърчаване на втори шанс за предприемачите, които са претърпели фалит. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК споделя важността, която Комисията отдава на необходимостта от преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията. Добри национални рамкови условия за предприемачество са от изключително значение за пълното оползотворяване на предприемаческия потенциал в ЕС и за създаването на динамично развиващи се предприятия. Общественото признание за успешно предприемачество, което е решаващо за постигането на тази цел, трябва да върви редом с политика за насърчаване на втори шанс за предприемачите, които са претърпели фалит.

| 1.3 | Комисията има право като твърди, че създаването на предприятия, успехът и фалитът им са вътрешно присъщи на пазарната икономика. Тя правилно изтъква, че като част от цялостната липса на обществено признание и разбиране за предприемачеството, събития като затруднения в дейността на предприятията или фалит не се възприемат в достатъчна степен като част от нормалното икономическо развитие, нито като възможност за ново начало. ЕС трябва да промени своята нагласа. Колкото повече стигматизирането на фалита се свързва с предишен фалит, толкова по-голям е рискът за всяко ново предприятие, и този риск се свързва с всички заинтересовани страни в предприятието. |
| --- | --- |

1.3

Комисията има право като твърди, че създаването на предприятия, успехът и фалитът им са вътрешно присъщи на пазарната икономика. Тя правилно изтъква, че като част от цялостната липса на обществено признание и разбиране за предприемачеството, събития като затруднения в дейността на предприятията или фалит не се възприемат в достатъчна степен като част от нормалното икономическо развитие, нито като възможност за ново начало. ЕС трябва да промени своята нагласа. Колкото повече стигматизирането на фалита се свързва с предишен фалит, толкова по-голям е рискът за всяко ново предприятие, и този риск се свързва с всички заинтересовани страни в предприятието.

| 1.4 | Законите в САЩ целят да установят баланс между интересите на длъжниците, кредиторите и обществото като цяло. ЕИСК е на мнение, че законите в държавите-членки следва да бъдат изготвяни по такъв начин, че да се постигне същият баланс. Несъстоятелността и неплащането на дългове могат да причинят огромни трудности за кредиторите и на свой ред да ги доведат до несъстоятелност. Освобождаването от дългове на едно предприятие, за да му се даде възможност за нов старт, може да бъде извънредно несправедливо за кредиторите. Законодателството, свързано с несъстоятелността, трябва да установи правилния баланс. |
| --- | --- |

1.4

Законите в САЩ целят да установят баланс между интересите на длъжниците, кредиторите и обществото като цяло. ЕИСК е на мнение, че законите в държавите-членки следва да бъдат изготвяни по такъв начин, че да се постигне същият баланс. Несъстоятелността и неплащането на дългове могат да причинят огромни трудности за кредиторите и на свой ред да ги доведат до несъстоятелност. Освобождаването от дългове на едно предприятие, за да му се даде възможност за нов старт, може да бъде извънредно несправедливо за кредиторите. Законодателството, свързано с несъстоятелността, трябва да установи правилния баланс.

| 1.5 | От гледна точка на обществото по принцип, запазването на цялото предприятие или част от него може да бъде най-доброто решение. Ако предприятието е потенциално жизнеспособно, всички заинтересовани страни ще спечелят от това в още по-голяма степен. Ако едно предприятие, обявено в несъстоятелност, може да бъде спасено от съдебен администратор по несъстоятелност, служителите ще продължат да бъдат заети. Ако един фалирал предприемач отново започне икономическа дейност, той създава нови работни места. Ясно е, че заетостта, свързана с който и да е от тези начини, служи на обществото като цяло. |
| --- | --- |

1.5

От гледна точка на обществото по принцип, запазването на цялото предприятие или част от него може да бъде най-доброто решение. Ако предприятието е потенциално жизнеспособно, всички заинтересовани страни ще спечелят от това в още по-голяма степен. Ако едно предприятие, обявено в несъстоятелност, може да бъде спасено от съдебен администратор по несъстоятелност, служителите ще продължат да бъдат заети. Ако един фалирал предприемач отново започне икономическа дейност, той създава нови работни места. Ясно е, че заетостта, свързана с който и да е от тези начини, служи на обществото като цяло.

| 1.6 | Съществуват много начини дадено предприятие да стигне до фалит, дори и при най-добри намерения от страна на предприемача. В началната фаза, например, може да не е възможно да се създаде жизнеспособно предприятие. След създаването си предприятието може да няма бъдеще, поради недостатъци на бизнес модела. От друга страна, потенциално жизнеспособни предприятия могат да фалират, поради грешки на предприемачите, както и поради причини, които съвсем не са под техен контрол. Подобни предприятия могат и следва да бъдат спасени от синдиците, като се запазят максимален брой работни места. |
| --- | --- |

1.6

Съществуват много начини дадено предприятие да стигне до фалит, дори и при най-добри намерения от страна на предприемача. В началната фаза, например, може да не е възможно да се създаде жизнеспособно предприятие. След създаването си предприятието може да няма бъдеще, поради недостатъци на бизнес модела. От друга страна, потенциално жизнеспособни предприятия могат да фалират, поради грешки на предприемачите, както и поради причини, които съвсем не са под техен контрол. Подобни предприятия могат и следва да бъдат спасени от синдиците, като се запазят максимален брой работни места.

| 1.7 | Важно е да се прави разлика между предприятието и неговите ръководители. Ръководителите може да фалират, докато синдикът спасява предприятието и неговите служители. Когато едно предприятие фалира, е възможно предприемачите също да банкрутират заради банковите гаранции, които са предоставили, дори и ако личното им поведение не е било насочено към измама. Комисията разглежда всъщност въпроса за тези неумишлено банкрутирали предприемачи. Ако са създали добро предприятие и са имали нещастието след това да фалират поради липса на опит или неблагоприятно стечение на обстоятелствата, те заслужават втори шанс. Икономиката има нужда от техните умения. Други, които се провалят, поради некомпетентност и липса на визия, вероятно няма какво да предложат в икономически план, дори и ако съумеят да намерят финансова подкрепа. Не всички фалирали предприемачи заслужават втори шанс. |
| --- | --- |

1.7

Важно е да се прави разлика между предприятието и неговите ръководители. Ръководителите може да фалират, докато синдикът спасява предприятието и неговите служители. Когато едно предприятие фалира, е възможно предприемачите също да банкрутират заради банковите гаранции, които са предоставили, дори и ако личното им поведение не е било насочено към измама. Комисията разглежда всъщност въпроса за тези неумишлено банкрутирали предприемачи. Ако са създали добро предприятие и са имали нещастието след това да фалират поради липса на опит или неблагоприятно стечение на обстоятелствата, те заслужават втори шанс. Икономиката има нужда от техните умения. Други, които се провалят, поради некомпетентност и липса на визия, вероятно няма какво да предложат в икономически план, дори и ако съумеят да намерят финансова подкрепа. Не всички фалирали предприемачи заслужават втори шанс.

| 1.8 | Инициативата на Комисията спомага за стимулирането на реформа в ЕС и много държави-членки вече последваха примера на добрите практики и изводи от политиките, събрани на европейско равнище. Около една трета от държавите-членки предложиха планове за реформиране на националното си законодателство относно несъстоятелността. Въпреки това на почти половината от държавите в ЕС все още им предстои да направят първите стъпки в тази посока. Въпреки че Комисията има ограничени правомощия в тази област, ЕИСК я приканва да използва всички средства, които има на разположение, за да мотивира финансовите министри на държавите-членки за действие. ЕИСК смята, че напредъкът на държавите-членки като цяло е незадоволителен. |
| --- | --- |

1.8

Инициативата на Комисията спомага за стимулирането на реформа в ЕС и много държави-членки вече последваха примера на добрите практики и изводи от политиките, събрани на европейско равнище. Около една трета от държавите-членки предложиха планове за реформиране на националното си законодателство относно несъстоятелността. Въпреки това на почти половината от държавите в ЕС все още им предстои да направят първите стъпки в тази посока. Въпреки че Комисията има ограничени правомощия в тази област, ЕИСК я приканва да използва всички средства, които има на разположение, за да мотивира финансовите министри на държавите-членки за действие. ЕИСК смята, че напредъкът на държавите-членки като цяло е незадоволителен.

| 1.9 | ЕИСК напълно подкрепя всички тези на съобщението, отнасящи се до законовата уредба относно несъстоятелността, като, разбира се, се отчетат подробно разпоредбите, които в крайна сметка бъдат въведени. Те включват формалното признаване на неумишлен банкрут, ранно обезсилване на оставащите дългове и намаляване на правните ограничения, лишаването от права или забраните, както и ускоряване на процесуалните действия. Целта в средносрочен план е процесуалните действия да не продължават повече от дванадесет месеца. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК напълно подкрепя всички тези на съобщението, отнасящи се до законовата уредба относно несъстоятелността, като, разбира се, се отчетат подробно разпоредбите, които в крайна сметка бъдат въведени. Те включват формалното признаване на неумишлен банкрут, ранно обезсилване на оставащите дългове и намаляване на правните ограничения, лишаването от права или забраните, както и ускоряване на процесуалните действия. Целта в средносрочен план е процесуалните действия да не продължават повече от дванадесет месеца.

| 1.10 | ЕИСК смята, че е задължително всички държави-членки да преразгледат законовите си уредби относно несъстоятелността с цената на минимално отлагане. Наред с промените в закона, от основно значение е случаите на банкрут да бъдат решавани бързо от съдилищата. Този процес трябва да бъде добре организиран. Тези промени заемат централно място в програмата за втори шанс. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК смята, че е задължително всички държави-членки да преразгледат законовите си уредби относно несъстоятелността с цената на минимално отлагане. Наред с промените в закона, от основно значение е случаите на банкрут да бъдат решавани бързо от съдилищата. Този процес трябва да бъде добре организиран. Тези промени заемат централно място в програмата за втори шанс.

| 1.11 | Второто послание на съобщението е за активно подпомагане на предприемачи, изложени на риск. То не е част от самата програма за втори шанс. Вместо това, става дума за програма за избягване на фалити и запазване на предприятия и работни места. Параграф 4.0 на становището привежда редица примери за фалити, които биха могли да бъдат избегнати. В този смисъл, основната идея на съобщението е да се предотвратяват фалитите, които могат да бъдат избегнати, чрез системи на ранно предупреждение, предоставяне на временно финансиране и съвети. |
| --- | --- |

1.11

Второто послание на съобщението е за активно подпомагане на предприемачи, изложени на риск. То не е част от самата програма за втори шанс. Вместо това, става дума за програма за избягване на фалити и запазване на предприятия и работни места. Параграф 4.0 на становището привежда редица примери за фалити, които биха могли да бъдат избегнати. В този смисъл, основната идея на съобщението е да се предотвратяват фалитите, които могат да бъдат избегнати, чрез системи на ранно предупреждение, предоставяне на временно финансиране и съвети.

| 1.12 | Тази програма не е особено практична за МСП като цяло, тъй като съществуват малко на брой механизми за превантивно идентифициране, сред десетките хиляди МСП във всяка от държавите-членки, на предприятията, изложени на риск. Дори при това положение, държавите-членки се насърчават да използват в максимална степен съществуващите възможности, например във Франция се използват службите, отговарящи за ДДС, за отправяне на ранно предупреждение при евентуални проблеми, свързани с паричните потоци на предприятията. Мерките за подкрепа, според Комисията, трябва да са насочени към предотвратяването на банкрути, осигуряване на експертни съвети и навременна намеса. Проблемите възникват, когато ръководителите не си дават сметка, че тяхното предприятие е изложено на риск. Държавите-членки ще трябва да работят съвместно с организации на счетоводителите и организации за подкрепа на МСП, за да разработят превантивни мерки, които са подходящи за предприятията с оглед културните специфики във всяка страна. |
| --- | --- |

1.12

Тази програма не е особено практична за МСП като цяло, тъй като съществуват малко на брой механизми за превантивно идентифициране, сред десетките хиляди МСП във всяка от държавите-членки, на предприятията, изложени на риск. Дори при това положение, държавите-членки се насърчават да използват в максимална степен съществуващите възможности, например във Франция се използват службите, отговарящи за ДДС, за отправяне на ранно предупреждение при евентуални проблеми, свързани с паричните потоци на предприятията. Мерките за подкрепа, според Комисията, трябва да са насочени към предотвратяването на банкрути, осигуряване на експертни съвети и навременна намеса. Проблемите възникват, когато ръководителите не си дават сметка, че тяхното предприятие е изложено на риск. Държавите-членки ще трябва да работят съвместно с организации на счетоводителите и организации за подкрепа на МСП, за да разработят превантивни мерки, които са подходящи за предприятията с оглед културните специфики във всяка страна.

| 1.13 | Ясно е, че най-важната препоръка, съдържаща се в Съобщението, се отнася до изменението на законовата уредба относно несъстоятелността. Това е ключовата мярка, без която програмата за втори шанс не би могла да започне. |
| --- | --- |

1.13

Ясно е, че най-важната препоръка, съдържаща се в Съобщението, се отнася до изменението на законовата уредба относно несъстоятелността. Това е ключовата мярка, без която програмата за втори шанс не би могла да започне.

| 1.14 | Някои от „по-меките“ препоръки в документа могат да бъдат приложени без промени в законовата уредба относно несъстоятелността. Другите „меки“ мерки, предложени от Комисията, ще могат да бъдат предприети, когато законовата уредба бъде променена. Без промени в законовата уредба относно несъстоятелността ще бъде пропусната основната цел на съобщението на Комисията. |
| --- | --- |

1.14

Някои от „по-меките“ препоръки в документа могат да бъдат приложени без промени в законовата уредба относно несъстоятелността. Другите „меки“ мерки, предложени от Комисията, ще могат да бъдат предприети, когато законовата уредба бъде променена. Без промени в законовата уредба относно несъстоятелността ще бъде пропусната основната цел на съобщението на Комисията.

| 1.15 | ЕИСК счита, че всяка държава-членка следва да отговори на настоящото съобщение, като включи своите предложения в националния си план за Лисабонската стратегия (тук важи насока 15). |
| --- | --- |

1.15

ЕИСК счита, че всяка държава-членка следва да отговори на настоящото съобщение, като включи своите предложения в националния си план за Лисабонската стратегия (тук важи насока 15).

2.   Въведение

| 2.1 | Комисията започна да разглежда въпроса за отрицателните последици от фалита на предприятията от 2001 г. По-специално, тя обърна внимание на необходимостта процедурата по фалит да бъде улеснена. Предвид ограничените си компетенции в тази област, Комисията се ограничи до събирането на данни относно правните и социални последствия от фалита на предприятия, улеснявайки идентифицирането и разпространението на добри практики и разработвайки инструменти за ранно предупреждение като средство за намаляване на стигматизирането на фалита. |
| --- | --- |

2.1

Комисията започна да разглежда въпроса за отрицателните последици от фалита на предприятията от 2001 г. По-специално, тя обърна внимание на необходимостта процедурата по фалит да бъде улеснена. Предвид ограничените си компетенции в тази област, Комисията се ограничи до събирането на данни относно правните и социални последствия от фалита на предприятия, улеснявайки идентифицирането и разпространението на добри практики и разработвайки инструменти за ранно предупреждение като средство за намаляване на стигматизирането на фалита.

| 2.2 | Това спомага за стимулирането на реформа в ЕС и много държави-членки вече получиха известен подтик от добрите практики и изводи от политиките, събрани на европейско равнище. Около една трета от държавите-членки предложиха планове за реформиране на националното си законодателство относно несъстоятелността. Въпреки това, на почти половината от държавите в ЕС все още им предстои да направят първите стъпки в тази посока. Въпреки че Комисията има ограничени правомощия в тази област, ЕИСК я приканва да използва всички средства, които има на разположение, за да мотивира финансовите министри на държавите-членки за действие. ЕИСК смята, че напредъкът на държавите-членки като цяло е незадоволителен. |
| --- | --- |

2.2

Това спомага за стимулирането на реформа в ЕС и много държави-членки вече получиха известен подтик от добрите практики и изводи от политиките, събрани на европейско равнище. Около една трета от държавите-членки предложиха планове за реформиране на националното си законодателство относно несъстоятелността. Въпреки това, на почти половината от държавите в ЕС все още им предстои да направят първите стъпки в тази посока. Въпреки че Комисията има ограничени правомощия в тази област, ЕИСК я приканва да използва всички средства, които има на разположение, за да мотивира финансовите министри на държавите-членки за действие. ЕИСК смята, че напредъкът на държавите-членки като цяло е незадоволителен.

ТАБЛИЦА А: СЕГАШНА СИТУАЦИЯ В ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| ДА | Съществуват мерки |
| --- | --- |
| (Да) | Планирани/частично достъпни мерки |
| НЕ | Не съществуват мерки |

ДА

Съществуват мерки

(Да)

Планирани/частично достъпни мерки

НЕ

Не съществуват мерки

| | Информация/образование | Цялостна стратегия | Публичност при решение на съда за неумишлен банкрут | Намалени ограничения и др. | По-добро правно третиране за честно банкрутирали лица | Кратък период на освобождаване от отговорност и/или облекчаване на дълг | Рационализирани процедури | Стимулиране на подкрепа | Насърчаване на връзки | Дискусии в рамките на финансовия сектор | Общо Да + (Да) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Белгия | НЕ | НЕ | (Да) | (Да) | ДА | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |
| България | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 0 |
| Република Чехия | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | 1 |
| Дания | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | (Да) | ДА | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |
| Германия | (Да) | НЕ | НЕ | ДА | ДА | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |
| Естония | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | 2 |
| Ирландия | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 2 |
| Гърция | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | (Да) | (Да) | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |
| Испания | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | ДА | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 3 |
| Франция | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | НЕ | ДА | НЕ | (Да) | НЕ | 3 |
| Италия | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | ДА | (Да) | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |
| Кипър | НЕ | НЕ | (Да) | (Да) | НЕ | (Да) | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |
| Латвия | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | 1 |
| Литва | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | (Да) | ДА | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |
| Люксембург | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | НЕ | НЕ | 1 |
| Унгария | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 0 |
| Малта | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 2 |
| Нидерландия | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | 4 |
| Австрия | НЕ | (Да) | НЕ | (Да) | (Да) | (Да) | ДА | (Да) | (Да) | НЕ | 7 |
| Полша | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | (Да) | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 3 |
| Португалия | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 0 |
| Румъния | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | (Да) | НЕ | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 3 |
| Словения | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | (Да) | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 1 |
| Словакия | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | 0 |
| Финландия | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | НЕ | (Да) | ДА | ДА | НЕ | НЕ | 4 |
| Швеция | НЕ | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | (Да) | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 3 |
| Обединено кралство | НЕ | НЕ | ДА | ДА | ДА | ДА | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 5 |
| Общо ДА + (ДА) | 2 | 1 | 3 | 12 | 15 | 17 | 17 | 3 | 2 | 1 | |
| САЩ | НЕ | НЕ | НЕ | ДА | ДА | ДА | ДА | НЕ | НЕ | НЕ | 4 |

Информация/образование

Цялостна стратегия

Публичност при решение на съда за неумишлен банкрут

Намалени ограничения и др.

По-добро правно третиране за честно банкрутирали лица

Кратък период на освобождаване от отговорност и/или облекчаване на дълг

Рационализирани процедури

Стимулиране на подкрепа

Насърчаване на връзки

Дискусии в рамките на финансовия сектор

Общо Да + (Да)

Белгия

НЕ

НЕ

(Да)

(Да)

ДА

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

4

България

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

0

Република Чехия

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

1

Дания

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

(Да)

ДА

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

4

Германия

(Да)

НЕ

НЕ

ДА

ДА

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

4

Естония

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

2

Ирландия

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

2

Гърция

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

(Да)

(Да)

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

4

Испания

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

ДА

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

3

Франция

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

НЕ

ДА

НЕ

(Да)

НЕ

3

Италия

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

ДА

(Да)

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

4

Кипър

НЕ

НЕ

(Да)

(Да)

НЕ

(Да)

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

4

Латвия

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

1

Литва

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

(Да)

ДА

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

4

Люксембург

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

НЕ

НЕ

1

Унгария

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

0

Малта

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

2

Нидерландия

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

4

Австрия

НЕ

(Да)

НЕ

(Да)

(Да)

(Да)

ДА

(Да)

(Да)

НЕ

7

Полша

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

(Да)

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

3

Португалия

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

0

Румъния

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

(Да)

НЕ

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

3

Словения

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

(Да)

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

1

Словакия

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

0

Финландия

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

НЕ

(Да)

ДА

ДА

НЕ

НЕ

4

Швеция

НЕ

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

(Да)

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

3

Обединено кралство

НЕ

НЕ

ДА

ДА

ДА

ДА

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

5

Общо ДА + (ДА)

2

1

3

12

15

17

17

3

2

1

САЩ

НЕ

НЕ

НЕ

ДА

ДА

ДА

ДА

НЕ

НЕ

НЕ

4

| 2.3 | Таблица А е взета от съобщението. Колони от 4 до 6 се отнасят до реформата на законовите уредби относно несъстоятелността. Съвършено очевидно е, че държавите-членки са много активни по отношение на законодателството, като същевременно се вижда, че в много малко от тях промените са влезли в сила. Ако сумарните цифри на последния ред се отнасяха до законодателството в сила, те нямаше да бъдат 12-15-17-17, а по-скоро 6-6-5-10. Това е твърде слаб резултат за 27 държави-членки. Бавните действия или липсата на действия без съмнение са вредни за предприемаческата дейност в държавите-членки, като се има предвид, че докато бъдат направени необходимите промени, възможността за фалит ще остане важна бариера за предприемачеството. |
| --- | --- |

2.3

Таблица А е взета от съобщението. Колони от 4 до 6 се отнасят до реформата на законовите уредби относно несъстоятелността. Съвършено очевидно е, че държавите-членки са много активни по отношение на законодателството, като същевременно се вижда, че в много малко от тях промените са влезли в сила. Ако сумарните цифри на последния ред се отнасяха до законодателството в сила, те нямаше да бъдат 12-15-17-17, а по-скоро 6-6-5-10. Това е твърде слаб резултат за 27 държави-членки. Бавните действия или липсата на действия без съмнение са вредни за предприемаческата дейност в държавите-членки, като се има предвид, че докато бъдат направени необходимите промени, възможността за фалит ще остане важна бариера за предприемачеството.

| 2.4 | Друга особеност на таблицата е, че шестте колони, разположени в съседство с колоните, посветени на законодателството, са повече или по-малко празни. Това е донякъде изненадващо, като се има предвид, че макар и в повечето държави-членки да не са променени законовите уредби по несъстоятелност, все пак биха могли да бъдат предприети другите „меки“ мерки. |
| --- | --- |

2.4

Друга особеност на таблицата е, че шестте колони, разположени в съседство с колоните, посветени на законодателството, са повече или по-малко празни. Това е донякъде изненадващо, като се има предвид, че макар и в повечето държави-членки да не са променени законовите уредби по несъстоятелност, все пак биха могли да бъдат предприети другите „меки“ мерки.

| 2.5 | С оглед база за сравнение, ЕИСК предложи на Комисията да предостави данни за разпоредбите в САЩ, съответстващи на онези данни, дадени в таблицата за държавите от ЕС. Следните разяснения са свързани с данните за САЩ в таблицата:






  — | Намалени ограничения (ДА). В САЩ не се прилагат нито едно от по-често срещаните в ЕС ограничения (например недопускане банкрутирали лица да стават ръководители на предприятие, недопускане банкрутирали лица да бъдат попечители и определяне на някакъв лимит на кредита, който може да бъде отпуснат на банкрутирало лице). Всъщност, член 525 от Федералния закон за банкрута на САЩ предвижда, че не може да се проявява дискриминация срещу физически лица единствено на основание на факта, че са или са били обект на съдебна процедура при банкрут; |
| --- | --- | --- |

2.5

С оглед база за сравнение, ЕИСК предложи на Комисията да предостави данни за разпоредбите в САЩ, съответстващи на онези данни, дадени в таблицата за държавите от ЕС. Следните разяснения са свързани с данните за САЩ в таблицата:

—

Намалени ограничения (ДА). В САЩ не се прилагат нито едно от по-често срещаните в ЕС ограничения (например недопускане банкрутирали лица да стават ръководители на предприятие, недопускане банкрутирали лица да бъдат попечители и определяне на някакъв лимит на кредита, който може да бъде отпуснат на банкрутирало лице). Всъщност, член 525 от Федералния закон за банкрута на САЩ предвижда, че не може да се проявява дискриминация срещу физически лица единствено на основание на факта, че са или са били обект на съдебна процедура при банкрут;

| — | По-добро правно третиране (ДА). Както и в други страни от ЕС, не се предвижда освобождаване от отговорност в случаи на некоректно и насочено към измама поведение и т.н. Не съществува допълнително „по-добро правно третиране“; |
| --- | --- |

—

По-добро правно третиране (ДА). Както и в други страни от ЕС, не се предвижда освобождаване от отговорност в случаи на некоректно и насочено към измама поведение и т.н. Не съществува допълнително „по-добро правно третиране“;

| — | Кратък период на освобождаване от отговорност (ДА) — Не съществува определен период, в рамките на който банкрутиралото лице запазва този си статут, преди да бъде освободено от отговорност; |
| --- | --- |

—

Кратък период на освобождаване от отговорност (ДА) — Не съществува определен период, в рамките на който банкрутиралото лице запазва този си статут, преди да бъде освободено от отговорност;

| — | Рационализирани процедури (ДА) — Най-често срещаната форма на съдебна процедура при банкрут, използвана от физически лица, е член 7, отнасящ се до производството по ликвидация или банкрут. По принцип приключването на процедурата взема 3-4 месеца. Като гаранция срещу многократно подаване на иск за откриване на производство по несъстоятелност, от член 7 не може да се възползва физическо лице, което вече се е възползвало от него през предишните 6 години. |
| --- | --- |

—

Рационализирани процедури (ДА) — Най-често срещаната форма на съдебна процедура при банкрут, използвана от физически лица, е член 7, отнасящ се до производството по ликвидация или банкрут. По принцип приключването на процедурата взема 3-4 месеца. Като гаранция срещу многократно подаване на иск за откриване на производство по несъстоятелност, от член 7 не може да се възползва физическо лице, което вече се е възползвало от него през предишните 6 години.

| 2.6 | Федералният закон за банкрута на САЩ показва наличието на съвсем различна нагласа от онази, която съществува в повечето, ако не и във всички държави-членки. Понастоящем правната позиция на повечето държави-членки е израз на това до каква степен изобщо не се разбира този проблем. Времето за промяната на законовата уредба относно несъстоятелността показва, че казано на по-обикновен език, ЕС „не схваща за какво става дума“. Промяната в нагласите ще ускори въвеждането на нови закони. Освен това, без подобна промяна „по-меките“ мерки никога няма да бъдат ефективни. |
| --- | --- |

2.6

Федералният закон за банкрута на САЩ показва наличието на съвсем различна нагласа от онази, която съществува в повечето, ако не и във всички държави-членки. Понастоящем правната позиция на повечето държави-членки е израз на това до каква степен изобщо не се разбира този проблем. Времето за промяната на законовата уредба относно несъстоятелността показва, че казано на по-обикновен език, ЕС „не схваща за какво става дума“. Промяната в нагласите ще ускори въвеждането на нови закони. Освен това, без подобна промяна „по-меките“ мерки никога няма да бъдат ефективни.

| 2.7 | През 19-ти век стигматизирането на фалита на предприятията бе толкова силно, че довеждаше фалиралите предприемачи до самоубийство. Въпреки че през 21-ви век броят на самоубийствата е по-малък, социалното стигматизиране продължава да съществува. Гражданите на ЕС трябва да гледат на предприемачите като на хора, които правят нещо, което наистина си заслужава, дори в случаите, когато те са фалирали. Някои фалити са неизбежни. Малко по-малко от три четвърти (73,0 %) от 931 435 предприятия, създадени през 1998 г. в икономиките на Испания, Финландия, Италия, Люксембург, Швеция и Великобритания, оцеляха за период от две години. Малко по-малко от половината (49,1 %) от същия брой предприятия оцеляха за период от пет години до 2003 г. |
| --- | --- |

2.7

През 19-ти век стигматизирането на фалита на предприятията бе толкова силно, че довеждаше фалиралите предприемачи до самоубийство. Въпреки че през 21-ви век броят на самоубийствата е по-малък, социалното стигматизиране продължава да съществува. Гражданите на ЕС трябва да гледат на предприемачите като на хора, които правят нещо, което наистина си заслужава, дори в случаите, когато те са фалирали. Някои фалити са неизбежни. Малко по-малко от три четвърти (73,0 %) от 931 435 предприятия, създадени през 1998 г. в икономиките на Испания, Финландия, Италия, Люксембург, Швеция и Великобритания, оцеляха за период от две години. Малко по-малко от половината (49,1 %) от същия брой предприятия оцеляха за период от пет години до 2003 г.

| 2.8. | Комисията има право като твърди, че създаването на предприятия, успехът и фалитът им са вътрешно присъщи на пазарната икономика. Тя правилно изтъква, че като част от цялостната липса на обществено признание и разбиране за предприемачеството, събития като затруднения в дейността на предприятията или фалит не се възприемат в достатъчна степен като част от нормалното икономическо развитие, нито като възможност за ново начало. ЕС трябва да промени своята нагласа. Колкото повече стигматизирането на фалита се свързва с лице, което вече е банкрутирало, толкова по-голям е рискът за всяко ново предприятие, и този риск се свързва с всички заинтересовани страни в предприятието. |
| --- | --- |

2.8.

Комисията има право като твърди, че създаването на предприятия, успехът и фалитът им са вътрешно присъщи на пазарната икономика. Тя правилно изтъква, че като част от цялостната липса на обществено признание и разбиране за предприемачеството, събития като затруднения в дейността на предприятията или фалит не се възприемат в достатъчна степен като част от нормалното икономическо развитие, нито като възможност за ново начало. ЕС трябва да промени своята нагласа. Колкото повече стигматизирането на фалита се свързва с лице, което вече е банкрутирало, толкова по-голям е рискът за всяко ново предприятие, и този риск се свързва с всички заинтересовани страни в предприятието.

| 2.9 | Законите в САЩ целят да установят баланс между интересите на длъжниците, кредиторите и обществото като цяло. ЕИСК е на мнение, че законите в държавите-членки следва да бъдат изготвяни по такъв начин, че да се постигне същият баланс. Както се посочва по-нататък в част 4, несъстоятелността и неплащането на дългове могат да причинят огромни трудности за кредиторите и на свой ред да ги доведат до несъстоятелност. Освобождаването от дългове на едно предприятие, за да му се даде възможност за нов старт, може да бъде извънредно несправедливо за кредиторите. Законодателството, свързано с несъстоятелността, трябва да установи правилния баланс. |
| --- | --- |

2.9

Законите в САЩ целят да установят баланс между интересите на длъжниците, кредиторите и обществото като цяло. ЕИСК е на мнение, че законите в държавите-членки следва да бъдат изготвяни по такъв начин, че да се постигне същият баланс. Както се посочва по-нататък в част 4, несъстоятелността и неплащането на дългове могат да причинят огромни трудности за кредиторите и на свой ред да ги доведат до несъстоятелност. Освобождаването от дългове на едно предприятие, за да му се даде възможност за нов старт, може да бъде извънредно несправедливо за кредиторите. Законодателството, свързано с несъстоятелността, трябва да установи правилния баланс.

| 2.10 | От гледна точка на обществото като цяло, запазването на цялото предприятие или част от него може да бъде най-доброто решение. Ако предприятието е потенциално жизнеспособно, от това ще спечелят всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

2.10

От гледна точка на обществото като цяло, запазването на цялото предприятие или част от него може да бъде най-доброто решение. Ако предприятието е потенциално жизнеспособно, от това ще спечелят всички заинтересовани страни.

| 2.11 | Интересите на служителите са защитени по няколко начина. В случай на несъстоятелност, държавите-членки прилагат Директивата относно несъстоятелността, която предвижда изплащане на обезщетение на работниците. Ако обявено в несъстоятелност предприятие може да бъде спасено от съдебен администратор по несъстоятелност, служителите ще продължат да бъдат заети. Ако един фалирал предприемач отново започне икономическа дейност, той създава нови работни места. Заетостта, свързана с който и да е от тези начини, служи на обществото като цяло. |
| --- | --- |

2.11

Интересите на служителите са защитени по няколко начина. В случай на несъстоятелност, държавите-членки прилагат Директивата относно несъстоятелността, която предвижда изплащане на обезщетение на работниците. Ако обявено в несъстоятелност предприятие може да бъде спасено от съдебен администратор по несъстоятелност, служителите ще продължат да бъдат заети. Ако един фалирал предприемач отново започне икономическа дейност, той създава нови работни места. Заетостта, свързана с който и да е от тези начини, служи на обществото като цяло.

3.   Основно съдържание на съобщението на Комисията

3.1   Обществен имидж, образование и медиите

| 3.1.1 | Първата стъпка към преодоляване на отрицателните последици от фалита на предприятията е обществената дискусия. В ЕС широката общественост често възприема банкрута като престъпно деяние, без оглед на причината. Медиите трябва да играят положителна роля за преодоляване на това погрешно схващане. Може да се извлече следният полезен опит:






  (а) | ползите от едно ново начало следва да бъдат изтъквани в информационни кампании и образователни програми, като се показва, че да се правят няколко опита е част от нормалния процес на изучаване, изследване и откриване; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Първата стъпка към преодоляване на отрицателните последици от фалита на предприятията е обществената дискусия. В ЕС широката общественост често възприема банкрута като престъпно деяние, без оглед на причината. Медиите трябва да играят положителна роля за преодоляване на това погрешно схващане. Може да се извлече следният полезен опит:

(а)

ползите от едно ново начало следва да бъдат изтъквани в информационни кампании и образователни програми, като се показва, че да се правят няколко опита е част от нормалния процес на изучаване, изследване и откриване;

| (б) | медиите могат да играят положителна роля за разграничаването на банкрута от измамите и за популяризирането на ползите от подновяване на предприемаческа дейност, като по този начин подобряват обществения имидж на повторно откриващите предприятия и дават висока оценка на техния опит; |
| --- | --- |

(б)

медиите могат да играят положителна роля за разграничаването на банкрута от измамите и за популяризирането на ползите от подновяване на предприемаческа дейност, като по този начин подобряват обществения имидж на повторно откриващите предприятия и дават висока оценка на техния опит;

| (в) | допълнителното обсъждане на този въпрос с всички съответни участници трябва да спомогне за разкриване на различните аспекти на стигматизирането, свързано с фалита на предприятия. |
| --- | --- |

(в)

допълнителното обсъждане на този въпрос с всички съответни участници трябва да спомогне за разкриване на различните аспекти на стигматизирането, свързано с фалита на предприятия.

3.2   Ролята на законовата уредба относно несъстоятелността

| 3.2.1 | Поставянето на ново начало след банкрут може да бъде предизвикателство от правна гледна точка. В много държави законодателството относно несъстоятелността все още третира всички по един и същи начин, независимо дали банкрутът е свързан с измама, дали се дължи на безотговорност или не е по очевидна вина на собственика или управителя, т.е. той е бил честен и открит. |
| --- | --- |

3.2.1

Поставянето на ново начало след банкрут може да бъде предизвикателство от правна гледна точка. В много държави законодателството относно несъстоятелността все още третира всички по един и същи начин, независимо дали банкрутът е свързан с измама, дали се дължи на безотговорност или не е по очевидна вина на собственика или управителя, т.е. той е бил честен и открит.

| 3.2.2 | Редица разпоредби налагат ограничения, забрани и лишаване от права на лица в несъстоятелност единствено на базата на съществуването на съдебна процедура по банкрут. Това автоматизиране на подхода не взема предвид рисковете, които са ежедневен факт в деловия живот, и налага представата, че обявилият несъстоятелност е някой, на когото обществото не може да разчита или да се довери. ЕС се нуждае от радикална промяна в обосновката на законодателството относно несъстоятелността. Най-важните въпроси са следните:






  (a) | От съществено значение е да се създаде правилната рамка, която едновременно да предпазва интересите на всички страни по подходящ начин и да признава възможността един предприемач да претърпи фалит и да започне отново. Законовата уредба относно банкрута трябва да включва ясно разграничаване между правното третиране на неумишлено и умишлено банкрутиралите; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Редица разпоредби налагат ограничения, забрани и лишаване от права на лица в несъстоятелност единствено на базата на съществуването на съдебна процедура по банкрут. Това автоматизиране на подхода не взема предвид рисковете, които са ежедневен факт в деловия живот, и налага представата, че обявилият несъстоятелност е някой, на когото обществото не може да разчита или да се довери. ЕС се нуждае от радикална промяна в обосновката на законодателството относно несъстоятелността. Най-важните въпроси са следните:

(a)

От съществено значение е да се създаде правилната рамка, която едновременно да предпазва интересите на всички страни по подходящ начин и да признава възможността един предприемач да претърпи фалит и да започне отново. Законовата уредба относно банкрута трябва да включва ясно разграничаване между правното третиране на неумишлено и умишлено банкрутиралите;

| (б) | Предприемачите, които претърпят банкрут не по своя вина, трябва да имат право да получат официално съдебно решение, което обявява техния банкрут за неумишлен и извиним. Решението трябва да е обществено достъпно; |
| --- | --- |

(б)

Предприемачите, които претърпят банкрут не по своя вина, трябва да имат право да получат официално съдебно решение, което обявява техния банкрут за неумишлен и извиним. Решението трябва да е обществено достъпно;

| (в) | В законовата уредба относно несъстоятелността трябва да се предвиди ранно обезсилване на оставащите дългове, при спазването на определени критерии; |
| --- | --- |

(в)

В законовата уредба относно несъстоятелността трябва да се предвиди ранно обезсилване на оставащите дългове, при спазването на определени критерии;

| (г) | Трябва да се намалят правните ограничения, лишаването от права или забраните; |
| --- | --- |

(г)

Трябва да се намалят правните ограничения, лишаването от права или забраните;

| (д) | Законовите процедури трябва да се опростят и ускорят, като по този начин се повиши максимално стойността на активите на имущество в случай на банкрут, когато се преразпределят ресурсите. Обикновено съдебната процедура не трябва да продължава повече от една година. |
| --- | --- |

(д)

Законовите процедури трябва да се опростят и ускорят, като по този начин се повиши максимално стойността на активите на имущество в случай на банкрут, когато се преразпределят ресурсите. Обикновено съдебната процедура не трябва да продължава повече от една година.

3.3   Активно подпомагане на изложени на риск предприятия

| 3.3.1 | Стигматизирането на фалита на предприятията е причина, поради която много МСП с финансови затруднения крият своите проблеми, докато не стане твърде късно. Навременното действие е от решаващо значение за избягване на банкрута и в много случаи оздравяването на предприятията е за предпочитане пред ликвидацията. Може да се извлече следният полезен опит:






  (а) | Броят на случаите на несъстоятелност не може да бъде сведен до нула, но ранната подкрепа за жизнеспособни предприятия ще помогне случаите на несъстоятелност да се поддържат на минимално ниво. Мерките за подкрепа трябва да са насочени към предотвратяването на банкрути, осигуряване на експертни съвети и навременна намеса; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Стигматизирането на фалита на предприятията е причина, поради която много МСП с финансови затруднения крият своите проблеми, докато не стане твърде късно. Навременното действие е от решаващо значение за избягване на банкрута и в много случаи оздравяването на предприятията е за предпочитане пред ликвидацията. Може да се извлече следният полезен опит:

(а)

Броят на случаите на несъстоятелност не може да бъде сведен до нула, но ранната подкрепа за жизнеспособни предприятия ще помогне случаите на несъстоятелност да се поддържат на минимално ниво. Мерките за подкрепа трябва да са насочени към предотвратяването на банкрути, осигуряване на експертни съвети и навременна намеса;

| (б) | Трябва да се обърне внимание на достъпността на подкрепата, тъй като изложените на риск предприятия не могат да си позволят скъпо струващи съвети; |
| --- | --- |

(б)

Трябва да се обърне внимание на достъпността на подкрепата, тъй като изложените на риск предприятия не могат да си позволят скъпо струващи съвети;

| (в) | Трябва да се използват пълноценно възможностите за създаване на контакти, предложени от ЕС и европейските делови организации; |
| --- | --- |

(в)

Трябва да се използват пълноценно възможностите за създаване на контакти, предложени от ЕС и европейските делови организации;

| (г) | Законовите уредби относно несъстоятелността трябва да предоставят и вариант за преструктуриране и оздравяване, а не да са насочени единствено към ликвидация. |
| --- | --- |

(г)

Законовите уредби относно несъстоятелността трябва да предоставят и вариант за преструктуриране и оздравяване, а не да са насочени единствено към ликвидация.

3.4   Активно подпомагане на започващите отново

| 3.4.1 | Няма достатъчна обществена подкрепа за преодоляване на основните ограничения, пред които са изправени предприемачите, когато започват второ начинание, като ресурси, подходящи умения и психологическа подкрепа. Като цяло новото начало се възпрепятства от липса на ресурси за създаване на ново предприятие, най-вече на финансови средства. Може да се извлече следният полезен опит:






  (a) | Компетентните органи следва да отделят достатъчно финансови средства за започващите отново предприемачи, като отстраняват бариерите пред схеми за публично финансиране на начинания; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Няма достатъчна обществена подкрепа за преодоляване на основните ограничения, пред които са изправени предприемачите, когато започват второ начинание, като ресурси, подходящи умения и психологическа подкрепа. Като цяло новото начало се възпрепятства от липса на ресурси за създаване на ново предприятие, най-вече на финансови средства. Може да се извлече следният полезен опит:

(a)

Компетентните органи следва да отделят достатъчно финансови средства за започващите отново предприемачи, като отстраняват бариерите пред схеми за публично финансиране на начинания;

| (б) | Банките и финансовите институции следва да преразгледат своята твърде предпазлива нагласа към започващи отново предприемачи, често базираща се на отрицателни кредитни рейтинги. Комисията планира да включи този въпрос в дневния ред за бъдещата Кръгла маса на банкери и МСП; |
| --- | --- |

(б)

Банките и финансовите институции следва да преразгледат своята твърде предпазлива нагласа към започващи отново предприемачи, често базираща се на отрицателни кредитни рейтинги. Комисията планира да включи този въпрос в дневния ред за бъдещата Кръгла маса на банкери и МСП;

| (в) | Държавите от ЕС следва да гарантират, че имената на неумишлено фалирали лица не присъстват в списъци на банковия сектор, които ограничават достъпа до заеми; |
| --- | --- |

(в)

Държавите от ЕС следва да гарантират, че имената на неумишлено фалирали лица не присъстват в списъци на банковия сектор, които ограничават достъпа до заеми;

| (г) | Възложителите на обществени поръчки следва да имат предвид, че директивите за обществените поръчки не допускат пренебрегването на неумишлено фалирали в миналото лица; |
| --- | --- |

(г)

Възложителите на обществени поръчки следва да имат предвид, че директивите за обществените поръчки не допускат пренебрегването на неумишлено фалирали в миналото лица;

| (д) | Започващи отново лица трябва да имат достъп до подходяща психологическа и техническа подкрепа и специализирано обучение и подготовка; |
| --- | --- |

(д)

Започващи отново лица трябва да имат достъп до подходяща психологическа и техническа подкрепа и специализирано обучение и подготовка;

| (е) | Съответните органи следва да улеснят получаването на подкрепа от клиенти, делови партньори и инвеститори чрез укрепване на връзките между тях и потенциалните започващи отново предприемачи, с цел да се удовлетворят потребностите на започващите отново предприемачи. |
| --- | --- |

(е)

Съответните органи следва да улеснят получаването на подкрепа от клиенти, делови партньори и инвеститори чрез укрепване на връзките между тях и потенциалните започващи отново предприемачи, с цел да се удовлетворят потребностите на започващите отново предприемачи.

| 3.5 | Добрите национални рамкови условия за предприемачество са от изключително значение за пълното оползотворяване на предприемаческия потенциал в ЕС и за създаването на динамични дружества. Общественото признание за успешно предприемачество, което е решаващо за постигането на тази цел, трябва да върви редом с политика на насърчаване на втори шанс за предприемачи, които са изложени на риск или са претърпели фалит. |
| --- | --- |

3.5

Добрите национални рамкови условия за предприемачество са от изключително значение за пълното оползотворяване на предприемаческия потенциал в ЕС и за създаването на динамични дружества. Общественото признание за успешно предприемачество, което е решаващо за постигането на тази цел, трябва да върви редом с политика на насърчаване на втори шанс за предприемачи, които са изложени на риск или са претърпели фалит.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК споделя мнението на Комисията за необходимостта от преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията. Комисията има право като твърди, че създаването на предприятия, успехът и фалитът са вътрешно присъщи на пазарната икономика. Тя правилно изтъква, че като част от цялостната липса на обществено признание и разбиране за предприемачеството, събития като затруднения в дейността на предприятията или фалит не се възприемат в достатъчна степен като част от нормалното икономическо развитие, нито като възможност за ново начало. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК споделя мнението на Комисията за необходимостта от преодоляване на стигматизирането на фалита на предприятията. Комисията има право като твърди, че създаването на предприятия, успехът и фалитът са вътрешно присъщи на пазарната икономика. Тя правилно изтъква, че като част от цялостната липса на обществено признание и разбиране за предприемачеството, събития като затруднения в дейността на предприятията или фалит не се възприемат в достатъчна степен като част от нормалното икономическо развитие, нито като възможност за ново начало.

| 4.2 | Въпреки това, ЕИСК е на мнение, че докато голяма част от насоките в съобщението са изключително ценни, части от него не изглеждат особено реалистични. Възраженията на Комитета са изложени на различни места в параграфи 4 и 5 на становището. |
| --- | --- |

4.2

Въпреки това, ЕИСК е на мнение, че докато голяма част от насоките в съобщението са изключително ценни, части от него не изглеждат особено реалистични. Възраженията на Комитета са изложени на различни места в параграфи 4 и 5 на становището.

| 4.3 | Предназначението и целите на предприемаческата дейност е да се създаде печеливш и притежаващ потенциал за разрастване бизнес. Предприемачите създават нови стоки и услуги, за да удовлетворят незадоволени (или незадоволени по най-добрия начин) потребности на клиентите. |
| --- | --- |

4.3

Предназначението и целите на предприемаческата дейност е да се създаде печеливш и притежаващ потенциал за разрастване бизнес. Предприемачите създават нови стоки и услуги, за да удовлетворят незадоволени (или незадоволени по най-добрия начин) потребности на клиентите.

| 4.4 | Един предприемач може да открие търговска възможност. Например лондонски предприемач вижда възможност за вносно-износна търговия между Обединеното кралство и Индия, която да задоволява потребности и от двете страни. Така се попълва определена пазарна ниша. Други предприемачи отварят ресторанти или фризьорски салони в общности, които нямат развито обслужване, и така запълват пазарна ниша. |
| --- | --- |

4.4

Един предприемач може да открие търговска възможност. Например лондонски предприемач вижда възможност за вносно-износна търговия между Обединеното кралство и Индия, която да задоволява потребности и от двете страни. Така се попълва определена пазарна ниша. Други предприемачи отварят ресторанти или фризьорски салони в общности, които нямат развито обслужване, и така запълват пазарна ниша.

| 4.5 | Amazon е отличен пример за задоволяване на потребностите по един по-ефективен начин. Книжарниците, които все още съществуват, са на пазара за онези, които имат време и склонност да разглеждат. Amazon се грижи за потребностите на различен сегмент от купуващата книги публика. |
| --- | --- |

4.5

Amazon е отличен пример за задоволяване на потребностите по един по-ефективен начин. Книжарниците, които все още съществуват, са на пазара за онези, които имат време и склонност да разглеждат. Amazon се грижи за потребностите на различен сегмент от купуващата книги публика.

| 4.6 | Някои предприемачи създават фирми, за да използват възможностите на напредъка в науката и технологиите. Такива предприятия са излъчени от университети, научни институти или фирми в научната сфера. Например, четирима лектори от Лондонския университет са основали фирма, която предлага анализ на изображения посредством собствен софтуер. Целта е да се подобрят съществуващите начини за измерване на терапевтичния ефект от лекарствените средства, които са в процес на разработка. Интелектуалната собственост върху софтуера е в основата на тяхната дейност. Единият от лекторите бе определен за управляващ директор и сега предстои да разбере дали може да бъде предприемач или не. |
| --- | --- |

4.6

Някои предприемачи създават фирми, за да използват възможностите на напредъка в науката и технологиите. Такива предприятия са излъчени от университети, научни институти или фирми в научната сфера. Например, четирима лектори от Лондонския университет са основали фирма, която предлага анализ на изображения посредством собствен софтуер. Целта е да се подобрят съществуващите начини за измерване на терапевтичния ефект от лекарствените средства, които са в процес на разработка. Интелектуалната собственост върху софтуера е в основата на тяхната дейност. Единият от лекторите бе определен за управляващ директор и сега предстои да разбере дали може да бъде предприемач или не.

| 4.7 | За да успее, предприемачът има нужда най-вече от три неща. Първо, той трябва да притежава необходимите познания и опит да преценява правилно възможностите на пазара и уменията и опита да превръща в реалност дадено бизнес предложение, независимо дали става дума за нов ресторант, пътническо бюро или откритие в научната сфера. Първата стъпка при всяко ново предприятие е да докаже стойността на предложението, като го осъществи. Това означава разработване на продукт или услуга до етап, в който има клиенти, готови да платят цената, необходима за превръщането на това начинание в печелившо и жизнеспособно. Много от бъдещите предприемачи се провалят на този етап. Някои съумяват да се поучат от грешките си и да започнат отново. Други никога няма да се научат. |
| --- | --- |

4.7

За да успее, предприемачът има нужда най-вече от три неща. Първо, той трябва да притежава необходимите познания и опит да преценява правилно възможностите на пазара и уменията и опита да превръща в реалност дадено бизнес предложение, независимо дали става дума за нов ресторант, пътническо бюро или откритие в научната сфера. Първата стъпка при всяко ново предприятие е да докаже стойността на предложението, като го осъществи. Това означава разработване на продукт или услуга до етап, в който има клиенти, готови да платят цената, необходима за превръщането на това начинание в печелившо и жизнеспособно. Много от бъдещите предприемачи се провалят на този етап. Някои съумяват да се поучат от грешките си и да започнат отново. Други никога няма да се научат.

| 4.8 | Втората предпоставка е финансиране. Някои начинаещи предприятия са достатъчно привлекателни за финансовите институции за рисков капитал от самото начало. Повечето от тях не се ангажират, докато предприемачът не осъществи идеята си. Понастоящем съществува схема за рисков капитал, предложена от ЕИБ, но и нейните възможности ще бъдат ограничени. Финансирането се предлага обикновено на части (траншове). Ако първата фаза на финансиране даде добри резултати, по-нататъшното осигуряване на средства става много по-лесно. |
| --- | --- |

4.8

Втората предпоставка е финансиране. Някои начинаещи предприятия са достатъчно привлекателни за финансовите институции за рисков капитал от самото начало. Повечето от тях не се ангажират, докато предприемачът не осъществи идеята си. Понастоящем съществува схема за рисков капитал, предложена от ЕИБ, но и нейните възможности ще бъдат ограничени. Финансирането се предлага обикновено на части (траншове). Ако първата фаза на финансиране даде добри резултати, по-нататъшното осигуряване на средства става много по-лесно.

| 4.9 | По-често финансирането на началния етап идва от роднини и приятели. Съществува възможност за банкови заеми, но банките имат нужда от гаранции. Ако предприятието няма активи, банките вземат активите на самите предприемачи като гаранция. За предприемача, роднините и приятелите му рискът възниква, когато трябва да предоставят лични гаранции. Тези гаранции обичайно са валидни и след началната фаза, тъй като частните фирми по правило се нуждаят от подкрепата на банките, докато фирмата не започне да предлага акции. Ако банката оттегли гаранциите си, предприемачът може да загуби дома си. При тези обстоятелства данъчните задължения и задълженията за социално осигуряване могат още повече да влошат ситуацията. |
| --- | --- |

4.9

По-често финансирането на началния етап идва от роднини и приятели. Съществува възможност за банкови заеми, но банките имат нужда от гаранции. Ако предприятието няма активи, банките вземат активите на самите предприемачи като гаранция. За предприемача, роднините и приятелите му рискът възниква, когато трябва да предоставят лични гаранции. Тези гаранции обичайно са валидни и след началната фаза, тъй като частните фирми по правило се нуждаят от подкрепата на банките, докато фирмата не започне да предлага акции. Ако банката оттегли гаранциите си, предприемачът може да загуби дома си. При тези обстоятелства данъчните задължения и задълженията за социално осигуряване могат още повече да влошат ситуацията.

| 4.10 | В становището на ЕИСК относно „Данъчни стимули за НИРД“ (1) Комитетът насърчи държавите-членки да предоставят данъчни облекчения на частни лица, които инвестират в новосъздадени предприятия. Ясно е, че подобни данъчни стимули ще улеснят предприемачите при капитализацията на новите предприятия. |
| --- | --- |

4.10

В становището на ЕИСК относно „Данъчни стимули за НИРД“ (1) Комитетът насърчи държавите-членки да предоставят данъчни облекчения на частни лица, които инвестират в новосъздадени предприятия. Ясно е, че подобни данъчни стимули ще улеснят предприемачите при капитализацията на новите предприятия.

| 4.11 | След началната фаза успехът на предприемача се определя задължително от третия компонент за успех — жизнеспособния бизнес модел. Той е в основата на разрастването на едно начинание. Моделът зависи от система от съотношения между отделните елементи на бизнеса. Продажбите без производствените разходи се равняват на брутната печалба, която след приспадане на разходите дава достатъчна печалба преди данъчното облагане, която да покрие обслужването на дълга към банката и плащането му. При неработещ бизнес модел или в случаи, когато ръководителите на предприятието нямат уменията или опита да осигуряват продажби или по друг начин да допринасят за функционирането на предприятието, тези, които са гарантирали за банковия заем, подлежат на обявяване в несъстоятелност. Очевидно подобен опит е възможност за придобиване на опит. Ако предприемачът усвои законите и задължителните елементи за бизнес модела, вероятно има шанс да започне отново. |
| --- | --- |

4.11

След началната фаза успехът на предприемача се определя задължително от третия компонент за успех — жизнеспособния бизнес модел. Той е в основата на разрастването на едно начинание. Моделът зависи от система от съотношения между отделните елементи на бизнеса. Продажбите без производствените разходи се равняват на брутната печалба, която след приспадане на разходите дава достатъчна печалба преди данъчното облагане, която да покрие обслужването на дълга към банката и плащането му. При неработещ бизнес модел или в случаи, когато ръководителите на предприятието нямат уменията или опита да осигуряват продажби или по друг начин да допринасят за функционирането на предприятието, тези, които са гарантирали за банковия заем, подлежат на обявяване в несъстоятелност. Очевидно подобен опит е възможност за придобиване на опит. Ако предприемачът усвои законите и задължителните елементи за бизнес модела, вероятно има шанс да започне отново.

| 4.12 | Успешни до някакъв момент бизнес модели обикновено са застрашени от промени в персонала, клиентската база, пазарите, технологиите и конкуренцията. След успешно създаване на предприятие предприемачите постоянно са подложени на изпитания, свързани с промените по-специално в сектори, където се използват технологиите. Предприемачи, които са се провалили при такива изпитания, могат да се поучат от опита си. Други, особено второ и трето поколение собственици, може да се окажат неспособни на такова нещо. |
| --- | --- |

4.12

Успешни до някакъв момент бизнес модели обикновено са застрашени от промени в персонала, клиентската база, пазарите, технологиите и конкуренцията. След успешно създаване на предприятие предприемачите постоянно са подложени на изпитания, свързани с промените по-специално в сектори, където се използват технологиите. Предприемачи, които са се провалили при такива изпитания, могат да се поучат от опита си. Други, особено второ и трето поколение собственици, може да се окажат неспособни на такова нещо.

| 4.13 | За да бъде един бизнес модел работещ, основната роля е на предприемача и неговия екип. По-специално, задължителни са уменията за управляване на финанси. Доброто предприятие може да се окаже твърде успешно и да остане без оборотни средства, така че да не успява да плаща сметките си. В този случай може да бъде поставено под разпореждането на кредиторите си. Такива предприятия предлагат множество възможности за успешно ново начало. |
| --- | --- |

4.13

За да бъде един бизнес модел работещ, основната роля е на предприемача и неговия екип. По-специално, задължителни са уменията за управляване на финанси. Доброто предприятие може да се окаже твърде успешно и да остане без оборотни средства, така че да не успява да плаща сметките си. В този случай може да бъде поставено под разпореждането на кредиторите си. Такива предприятия предлагат множество възможности за успешно ново начало.

| 4.14 | Друг финансов капан може да възникне, когато важен клиент просрочи и не успее да уреди своите плащания, като по този начин постави предприемача в същото състояние — тогава банката е готова да пристъпи към налагане на запор. Според статистическите данни на Комисията, един от всеки четири случая на несъстоятелност е причинен от закъснели плащания. В такъв случай би било възможно започване отново. Уязвимостта на малките и млади предприятия се признава както от правителствата на държавите-членки, така и от Комисията. Този въпрос се разглежда в Директивата относно борбата със забавяне на плащане и ще бъде разгледан още веднъж в бъдещия Закон за малките предприятия. |
| --- | --- |

4.14

Друг финансов капан може да възникне, когато важен клиент просрочи и не успее да уреди своите плащания, като по този начин постави предприемача в същото състояние — тогава банката е готова да пристъпи към налагане на запор. Според статистическите данни на Комисията, един от всеки четири случая на несъстоятелност е причинен от закъснели плащания. В такъв случай би било възможно започване отново. Уязвимостта на малките и млади предприятия се признава както от правителствата на държавите-членки, така и от Комисията. Този въпрос се разглежда в Директивата относно борбата със забавяне на плащане и ще бъде разгледан още веднъж в бъдещия Закон за малките предприятия.

| 4.15 | Някои предприятия фалират не по тяхна вина, по причини, които не са могли да бъдат предвидени, като например последиците от събитията на 11 септември или поради въздействието на екстремни метеорологични условия. Дори при това положение, проявяването на предвидливост и сключването на застраховка са можели да омекотят шока. Ето защо организациите, подкрепящи малките предприятия, се насърчават да представят на предприемачите ползите от пруденциалните инструменти. |
| --- | --- |

4.15

Някои предприятия фалират не по тяхна вина, по причини, които не са могли да бъдат предвидени, като например последиците от събитията на 11 септември или поради въздействието на екстремни метеорологични условия. Дори при това положение, проявяването на предвидливост и сключването на застраховка са можели да омекотят шока. Ето защо организациите, подкрепящи малките предприятия, се насърчават да представят на предприемачите ползите от пруденциалните инструменти.

| 4.16 | Накратко, съществуват много начини дадено предприятие да стигне до фалит дори и при най-добри намерения от страна на предприемача. В началната фаза, например, може да не е възможно да се създаде жизнеспособно предприятие. След създаването си предприятието може да няма бъдеще, поради недостатъци на бизнес модела. От друга страна, потенциално жизнеспособни предприятия могат да фалират поради грешки на предприемачите, както и поради причини, които съвсем не са под техен контрол. Подобни предприятия могат и следва да бъдат спасени от синдиците, като се запазят максимален брой работни места. |
| --- | --- |

4.16

Накратко, съществуват много начини дадено предприятие да стигне до фалит дори и при най-добри намерения от страна на предприемача. В началната фаза, например, може да не е възможно да се създаде жизнеспособно предприятие. След създаването си предприятието може да няма бъдеще, поради недостатъци на бизнес модела. От друга страна, потенциално жизнеспособни предприятия могат да фалират поради грешки на предприемачите, както и поради причини, които съвсем не са под техен контрол. Подобни предприятия могат и следва да бъдат спасени от синдиците, като се запазят максимален брой работни места.

| 4.17 | Важно е да се прави разлика между предприятието и неговите ръководители. Ръководителите могат да фалират, докато синдикът спасява предприятието и неговите служители. Когато предприятията фалират, е възможно предприемачите също да банкрутират заради банковите гаранции, които са предоставили, дори и ако личното им поведение не е било нечестно. Комисията се занимава именно с въпроса за тези неумишлено банкрутирали предприемачи. Други, които се провалят заради некомпетентност и липса на визия, вероятно няма какво да предложат в икономически план, дори и ако съумеят да намерят финансова подкрепа. Не всички фалирали предприемачи заслужават втори шанс. |
| --- | --- |

4.17

Важно е да се прави разлика между предприятието и неговите ръководители. Ръководителите могат да фалират, докато синдикът спасява предприятието и неговите служители. Когато предприятията фалират, е възможно предприемачите също да банкрутират заради банковите гаранции, които са предоставили, дори и ако личното им поведение не е било нечестно. Комисията се занимава именно с въпроса за тези неумишлено банкрутирали предприемачи. Други, които се провалят заради некомпетентност и липса на визия, вероятно няма какво да предложат в икономически план, дори и ако съумеят да намерят финансова подкрепа. Не всички фалирали предприемачи заслужават втори шанс.

5.   Конкретни бележки

5.1   Обществен имидж, образование и медиите

| 5.1.1 | Очевидно е, че най-въздействащото послание, което правителствата на държавите-членки могат да отправят към обществеността, произтича от промените в законовите уредби относно несъстоятелността. Ако законът ясно поощрява даването на втори шанс за предприемачите, това ще се отрази в медийните послания. |
| --- | --- |

5.1.1

Очевидно е, че най-въздействащото послание, което правителствата на държавите-членки могат да отправят към обществеността, произтича от промените в законовите уредби относно несъстоятелността. Ако законът ясно поощрява даването на втори шанс за предприемачите, това ще се отрази в медийните послания.

| 5.1.2 | Правителствата могат също така да работят с организации и институции, чиято дейност е тясно свързана с предприемаческа дейност. Очевиден пример в случая е професията на счетоводителя, като в същото време роля могат да играят и организации, представляващи МСП и едноличните търговци. |
| --- | --- |

5.1.2

Правителствата могат също така да работят с организации и институции, чиято дейност е тясно свързана с предприемаческа дейност. Очевиден пример в случая е професията на счетоводителя, като в същото време роля могат да играят и организации, представляващи МСП и едноличните търговци.

| 5.1.3 | В съобщението се споменава идеята за програма за награждаване на успешно повторно начало. Ако горепосочените организации възприемат подобен подход, благосклонните коментари в СМИ няма да закъснеят. |
| --- | --- |

5.1.3

В съобщението се споменава идеята за програма за награждаване на успешно повторно начало. Ако горепосочените организации възприемат подобен подход, благосклонните коментари в СМИ няма да закъснеят.

5.2   Ролята на законовата уредба относно несъстоятелността

| 5.2.1 | ЕИСК напълно подкрепя тезите на съобщението, отнасящи се до законовата уредба относно несъстоятелността, като, разбира се, бъдат отчетени подробно разпоредбите, които в крайна сметка бъдат въведени. Те се разглеждат в параграф 3.2 по-горе и включват формалното признаване на неумишлен банкрут, ранно обезсилване на оставащите дългове, и намаляване на правните ограничения, лишаването от права или забраните, както и ускоряване на процесуалните действия. Целта в средносрочен план е процесуалните действия да не продължават повече от дванадесет месеца. |
| --- | --- |

5.2.1

ЕИСК напълно подкрепя тезите на съобщението, отнасящи се до законовата уредба относно несъстоятелността, като, разбира се, бъдат отчетени подробно разпоредбите, които в крайна сметка бъдат въведени. Те се разглеждат в параграф 3.2 по-горе и включват формалното признаване на неумишлен банкрут, ранно обезсилване на оставащите дългове, и намаляване на правните ограничения, лишаването от права или забраните, както и ускоряване на процесуалните действия. Целта в средносрочен план е процесуалните действия да не продължават повече от дванадесет месеца.

| 5.2.2 | ЕИСК смята, че е задължително всички държави-членки да преразгледат законовите си уредби относно несъстоятелността с цената на минимално отлагане. Наред с промените в закона, от основно значение е случаите на банкрут да бъдат решавани бързо от съдилищата. Този процес трябва да бъде добре организиран. Тези промени заемат централно място в програмата за втори шанс. |
| --- | --- |

5.2.2

ЕИСК смята, че е задължително всички държави-членки да преразгледат законовите си уредби относно несъстоятелността с цената на минимално отлагане. Наред с промените в закона, от основно значение е случаите на банкрут да бъдат решавани бързо от съдилищата. Този процес трябва да бъде добре организиран. Тези промени заемат централно място в програмата за втори шанс.

5.3   Активно подпомагане на изложени на риск предприятия

| 5.3.1 | Това е второто послание на съобщението. То не е част от самата програма за започване отново. Вместо това, става дума за програма за избягване на фалити и запазване на предприятия и работни места. В този смисъл, основната идея на съобщението е да се предотвратяват фалити, които могат да бъдат избегнати, чрез системи на ранно предупреждение, предоставяне за временно финансиране и съвети. |
| --- | --- |

5.3.1

Това е второто послание на съобщението. То не е част от самата програма за започване отново. Вместо това, става дума за програма за избягване на фалити и запазване на предприятия и работни места. В този смисъл, основната идея на съобщението е да се предотвратяват фалити, които могат да бъдат избегнати, чрез системи на ранно предупреждение, предоставяне за временно финансиране и съвети.

| 5.3.2 | Проблемът е в това, че такава програма не е особено практична за МСП като цяло, тъй като съществуват малко на брой механизми за превантивно идентифициране на предприятията, изложени на риск, сред десетките хиляди МСП във всяка от държавите-членки. Дори при това положение, държавите-членки се насърчават да използват в максимална степен съществуващите възможности, например във Франция се използват службите, отговарящи за ДДС за отправяне на ранно предупреждение при евентуални проблеми, свързани с паричните потоци на предприятията. Мерките за подкрепа, според Комисията, трябва да са насочени към предотвратяването на банкрути, осигуряване на експертни съвети и навременна намеса. Проблемите възникват, когато ръководителите не си дават сметка, че тяхното предприятие е изложено на риск. Държавите-членки ще трябва да работят съвместно с организациите на счетоводителите и организациите за подкрепа на МСП, за да разработят превантивни мерки, които са подходящи за предприятията с оглед културните особености на всяка страна. |
| --- | --- |

5.3.2

Проблемът е в това, че такава програма не е особено практична за МСП като цяло, тъй като съществуват малко на брой механизми за превантивно идентифициране на предприятията, изложени на риск, сред десетките хиляди МСП във всяка от държавите-членки. Дори при това положение, държавите-членки се насърчават да използват в максимална степен съществуващите възможности, например във Франция се използват службите, отговарящи за ДДС за отправяне на ранно предупреждение при евентуални проблеми, свързани с паричните потоци на предприятията. Мерките за подкрепа, според Комисията, трябва да са насочени към предотвратяването на банкрути, осигуряване на експертни съвети и навременна намеса. Проблемите възникват, когато ръководителите не си дават сметка, че тяхното предприятие е изложено на риск. Държавите-членки ще трябва да работят съвместно с организациите на счетоводителите и организациите за подкрепа на МСП, за да разработят превантивни мерки, които са подходящи за предприятията с оглед културните особености на всяка страна.

| 5.3.3 | ЕИСК не подценява трудностите, които възникват при предоставянето на подобна подкрепа. Правителствената намеса за противодействие на пазарните сили има потенциала да предизвика обратен ефект и да подкопае пазарната дисциплина. |
| --- | --- |

5.3.3

ЕИСК не подценява трудностите, които възникват при предоставянето на подобна подкрепа. Правителствената намеса за противодействие на пазарните сили има потенциала да предизвика обратен ефект и да подкопае пазарната дисциплина.

| 5.3.4 | В акционерните дружества съществува двойното задължение счетоводният отчет да се подава навреме и счетоводители и ръководители да гарантират, че дружеството е действащо предприятие, т.е. че може да покрива задълженията си. Подобна дисциплина при всички предприятия, особено при ранно подаване на отчетите, би подобрила системата за ранно предупреждение. |
| --- | --- |

5.3.4

В акционерните дружества съществува двойното задължение счетоводният отчет да се подава навреме и счетоводители и ръководители да гарантират, че дружеството е действащо предприятие, т.е. че може да покрива задълженията си. Подобна дисциплина при всички предприятия, особено при ранно подаване на отчетите, би подобрила системата за ранно предупреждение.

| 5.3.5 | ЕИСК приветства поставянето на акцент върху предприятията, изложени на риск, доколкото това е възможно, тъй като това означава перспективи за запазване на работни места и постоянна заетост. |
| --- | --- |

5.3.5

ЕИСК приветства поставянето на акцент върху предприятията, изложени на риск, доколкото това е възможно, тъй като това означава перспективи за запазване на работни места и постоянна заетост.

5.4   Активно подпомагане на започващите отново

| 5.4.1 | Наистина, между дванайсет и седемнайсет страни-членки или са променили или са в процес на променяне на своите законови уредби относно несъстоятелността, но в действителност не се наблюдава никаква дейност от страна на държавите-членки с оглед на тази част от препоръките на Комисията. |
| --- | --- |

5.4.1

Наистина, между дванайсет и седемнайсет страни-членки или са променили или са в процес на променяне на своите законови уредби относно несъстоятелността, но в действителност не се наблюдава никаква дейност от страна на държавите-членки с оглед на тази част от препоръките на Комисията.

| 5.4.2 | Причината за такава слаба активност е — за пореден път — фактът, че редица предложения могат да бъдат възприети като противопоставящи се на силите на пазара. Това важи особено за предложението банките да прилагат по-малко предпазлив подход, както и относно създаването на мрежи за подкрепа от страна на съответните органи за предприемачи, започващи отново. |
| --- | --- |

5.4.2

Причината за такава слаба активност е — за пореден път — фактът, че редица предложения могат да бъдат възприети като противопоставящи се на силите на пазара. Това важи особено за предложението банките да прилагат по-малко предпазлив подход, както и относно създаването на мрежи за подкрепа от страна на съответните органи за предприемачи, започващи отново.

| 5.4.3 | Би трябвало да е възможно предложенията, които са част от правомощията на правителствата на държавите-членки — схеми за обществено финансиране, достъп до кредити за честни предприемачи, претърпели фалит, обществени поръчки — да бъдат реализирани без много проблеми дори преди промяната на законовите уредби относно несъстоятелността. |
| --- | --- |

5.4.3

Би трябвало да е възможно предложенията, които са част от правомощията на правителствата на държавите-членки — схеми за обществено финансиране, достъп до кредити за честни предприемачи, претърпели фалит, обществени поръчки — да бъдат реализирани без много проблеми дори преди промяната на законовите уредби относно несъстоятелността.

| 5.4.4 | Също така би трябвало да е възможно тези, което предлагат услуги по обучение за предприемачи, да започнат да предлагат и обучение за такива, които започват отново, ако се появи търсене. |
| --- | --- |

5.4.4

Също така би трябвало да е възможно тези, което предлагат услуги по обучение за предприемачи, да започнат да предлагат и обучение за такива, които започват отново, ако се появи търсене.

5.5.   Други предложения на Комисията

| 5.5.1 | ЕИСК приема със задоволство новия уебсайт на Комисията за политика на втори шанс (http://ec.europa/eu/sme2chance). Той ще бъде особено полезен за организации, оказващи подкрепа за инициативи, свързани с политиката на втори шанс на държавите-членки. |
| --- | --- |

5.5.1

ЕИСК приема със задоволство новия уебсайт на Комисията за политика на втори шанс (http://ec.europa/eu/sme2chance). Той ще бъде особено полезен за организации, оказващи подкрепа за инициативи, свързани с политиката на втори шанс на държавите-членки.

| 5.5.2 | В своята пролетна проява през 2009 г., посветена на МСП, Комисията ще включи въпроси, свързани с новото начало и други въпроси, свързани с втория шанс. ЕИСК очаква, че тази инициатива ще даде допълнителен стимул на „меките“ елементи на програмата за втори шанс. |
| --- | --- |

5.5.2

В своята пролетна проява през 2009 г., посветена на МСП, Комисията ще включи въпроси, свързани с новото начало и други въпроси, свързани с втория шанс. ЕИСК очаква, че тази инициатива ще даде допълнителен стимул на „меките“ елементи на програмата за втори шанс.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ОВ C 10, 15.1.2008 г.

1

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/32

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Международни обществени поръчки“

(2008/C 224/06)

На 25 октомври 2007 г. г-н Jean-Pierre Jouyet, държавен секретар по европейските въпроси на Франция, прикани Европейския икономически и социален комитет, от името на бъдещото френско председателство на Съвета, да изготви становище относно

„Международни обществени поръчки“.

Специализираната секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 6 май 2008 г. (докладчик: г-н Malosse).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 70 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Препоръки

| 1.1 | ЕИСК насърчава Европейската комисия да преследва неотклонно целите си за по-голямо отваряне на обществените поръчки и за гарантиране на спазването на принципите на прозрачност, еднакво третиране, социална и екологична отговорност. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК насърчава Европейската комисия да преследва неотклонно целите си за по-голямо отваряне на обществените поръчки и за гарантиране на спазването на принципите на прозрачност, еднакво третиране, социална и екологична отговорност.

| 1.2 | В рамките на предоговарянето на споразумението СОП (Споразумение за обществени поръчки), ЕИСК препоръчва на Европейската комисия да се противопостави енергично на протекционистичните практики на някои държави — страни по споразумението. |
| --- | --- |

1.2

В рамките на предоговарянето на споразумението СОП (Споразумение за обществени поръчки), ЕИСК препоръчва на Европейската комисия да се противопостави енергично на протекционистичните практики на някои държави — страни по споразумението.

| 1.3 | По отношение на публичните помощи за развитие ЕИСК се обявява в полза на постепенното и реципрочно изоставяне на системите на „обвързани помощи“ и смята, че в този случай основните критерии трябва да бъдат ефективността и прозрачността. |
| --- | --- |

1.3

По отношение на публичните помощи за развитие ЕИСК се обявява в полза на постепенното и реципрочно изоставяне на системите на „обвързани помощи“ и смята, че в този случай основните критерии трябва да бъдат ефективността и прозрачността.

| 1.4 | На ниво Европейски съюз ЕИСК подкрепя по-голяма прозрачност и съвременни механизми за възлагане на поръчки и публикуване на оферти. В тази връзка ЕИСК е против всяко повишаване на праговите стойности на обществените поръчки, залегнали в европейските директиви, които действат като предпазни мерки по отношение на прозрачността. ЕИСК подкрепя съобщението на Европейската комисия, насочено към увеличаване на прозрачността на обществените поръчки, които са под определените в директивите прагови стойности. |
| --- | --- |

1.4

На ниво Европейски съюз ЕИСК подкрепя по-голяма прозрачност и съвременни механизми за възлагане на поръчки и публикуване на оферти. В тази връзка ЕИСК е против всяко повишаване на праговите стойности на обществените поръчки, залегнали в европейските директиви, които действат като предпазни мерки по отношение на прозрачността. ЕИСК подкрепя съобщението на Европейската комисия, насочено към увеличаване на прозрачността на обществените поръчки, които са под определените в директивите прагови стойности.

| 1.5 | ЕИСК се обявява против установяването на система от квоти за МСП, подобно на модела на американския „Закон за малките предприятия“, но признава ползата от европейска пътна карта в подкрепа на МСП и по-специално на много малките предприятия, придружена с конкретни проекти, график, многогодишен бюджет и насочена към насърчаване на иновациите и създаването на предприятия, по-специално в ключовите области на енергийната ефективност и защитата на околната среда. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК се обявява против установяването на система от квоти за МСП, подобно на модела на американския „Закон за малките предприятия“, но признава ползата от европейска пътна карта в подкрепа на МСП и по-специално на много малките предприятия, придружена с конкретни проекти, график, многогодишен бюджет и насочена към насърчаване на иновациите и създаването на предприятия, по-специално в ключовите области на енергийната ефективност и защитата на околната среда.

| 1.6 | Механизми за предоставяне на информация, основаващи се на естествените точки за контакт на МСП, истински прозрачни и справедливи механизми за консултации, както и опростени европейски правни инструменти биха били от полза за тази пътна карта и биха улеснили нейното изпълнение. |
| --- | --- |

1.6

Механизми за предоставяне на информация, основаващи се на естествените точки за контакт на МСП, истински прозрачни и справедливи механизми за консултации, както и опростени европейски правни инструменти биха били от полза за тази пътна карта и биха улеснили нейното изпълнение.

| 1.7 | При тези конкретни проекти и механизми трябва винаги, когато това е възможно, да се прилага принципът „мислете преди всичко за малките“, например установяването на „еднократни“ процедури за издаване на административните документи. Това би позволило да се предвидят административни и технически процедури, адаптирани към размера на малките предприятия, към техните характеристики и насочени към целта за намаляване на лежащата върху тях тежест. |
| --- | --- |

1.7

При тези конкретни проекти и механизми трябва винаги, когато това е възможно, да се прилага принципът „мислете преди всичко за малките“, например установяването на „еднократни“ процедури за издаване на административните документи. Това би позволило да се предвидят административни и технически процедури, адаптирани към размера на малките предприятия, към техните характеристики и насочени към целта за намаляване на лежащата върху тях тежест.

2.   Представяне

| 2.1 | Бъдещото френско председателство на Европейския съюз сезира ЕИСК с официално писмо от държавния секретар по европейските въпроси за изготвяне на проучвателно становище на тема „Международни обществени поръчки“. |
| --- | --- |

2.1

Бъдещото френско председателство на Европейския съюз сезира ЕИСК с официално писмо от държавния секретар по европейските въпроси за изготвяне на проучвателно становище на тема „Международни обществени поръчки“.

| 2.1.1. | Това искане се позовава изрично на текущите преговори в рамките на преразглеждането на споразумението за обществените поръчки (СОП) на Световната търговска организация (СТО), което обвързва 12 страни (1) и Европейския съюз (а 18 страни имат статут на наблюдатели). |
| --- | --- |

2.1.1.

Това искане се позовава изрично на текущите преговори в рамките на преразглеждането на споразумението за обществените поръчки (СОП) на Световната търговска организация (СТО), което обвързва 12 страни (1) и Европейския съюз (а 18 страни имат статут на наблюдатели).

| 2.1.2. | Френското правителство изрази през есента на 2007 г. загриженост във връзка с прекалено великодушното предложение на Европейския съюз, като се има предвид че определени страни (САЩ, Корея, Япония) имат ограничителни клаузи по отношение на достъпа до обществени поръчки, които запазват някои поръчки за собствените си малки и средни предприятия. |
| --- | --- |

2.1.2.

Френското правителство изрази през есента на 2007 г. загриженост във връзка с прекалено великодушното предложение на Европейския съюз, като се има предвид че определени страни (САЩ, Корея, Япония) имат ограничителни клаузи по отношение на достъпа до обществени поръчки, които запазват някои поръчки за собствените си малки и средни предприятия.

| 2.2 | Френската позиция, подкрепяна от няколко държави-членки, поставяше искането за по-лесен достъп до обществените поръчки в тези страни в рамките на преразгледано СОП или за прилагането в Европейския съюз на сходни ограничения в полза на европейските МСП. |
| --- | --- |

2.2

Френската позиция, подкрепяна от няколко държави-членки, поставяше искането за по-лесен достъп до обществените поръчки в тези страни в рамките на преразгледано СОП или за прилагането в Европейския съюз на сходни ограничения в полза на европейските МСП.

| 2.3 | Понастоящем в СОП става въпрос за праговите стойности на поръчките, сходни на тези, които са в сила за прилагането на задълженията, предвидени от вътрешните за Европейския съюз директиви (2), като по този начин се позволява де факто на предприятията от останалите 12 държави страни по СОП да участват във всяка обществена поръчка на територията на Европейския съюз, която надвишава тези прагови стойности. |
| --- | --- |

2.3

Понастоящем в СОП става въпрос за праговите стойности на поръчките, сходни на тези, които са в сила за прилагането на задълженията, предвидени от вътрешните за Европейския съюз директиви (2), като по този начин се позволява де факто на предприятията от останалите 12 държави страни по СОП да участват във всяка обществена поръчка на територията на Европейския съюз, която надвишава тези прагови стойности.

| 2.4 | ЕИСК вече даде своето мнение по въпроса за отварянето на обществените поръчки в Европейския съюз, като изрази съжаление, по-специално по повод прекалено слабото трансгранично участие на предприятията на пазара на обществените поръчки в Европейския съюз (3). |
| --- | --- |

2.4

ЕИСК вече даде своето мнение по въпроса за отварянето на обществените поръчки в Европейския съюз, като изрази съжаление, по-специално по повод прекалено слабото трансгранично участие на предприятията на пазара на обществените поръчки в Европейския съюз (3).

3.   В международен план

| 3.1 | В международен план обществените поръчки в Европейския съюз може да се смятат за подчертано отворени за международната конкуренция. Това важи и за нарастващия брой обществени поръчки, финансирани от Европейския съюз под формата на помощ за развитие (ЕС е най-големият донор на помощи за развитие в света). ЕИСК изразява обаче съжаление във връзка със съществуващите в държавите-членки практики за обвързване на помощта за развитие с получаването на договори от предприятията от държавата-донор (4). |
| --- | --- |

3.1

В международен план обществените поръчки в Европейския съюз може да се смятат за подчертано отворени за международната конкуренция. Това важи и за нарастващия брой обществени поръчки, финансирани от Европейския съюз под формата на помощ за развитие (ЕС е най-големият донор на помощи за развитие в света). ЕИСК изразява обаче съжаление във връзка със съществуващите в държавите-членки практики за обвързване на помощта за развитие с получаването на договори от предприятията от държавата-донор (4).

| 3.2 | Част от партньорите ни въведоха различни и разнообразни системи за защита (например „Купувайте американски стоки“ и „Закона за малките предприятия“ в САЩ) или използват широко програмите за „обвързана“ помощ. Отварянето на обществените поръчки в международен план следва да бъде разглеждано като предимство за Европейския съюз, предвид факта, че в ЕС има редица водещи в световен план предприятия, включително МСП в сектори като строителството, обществените поръчки за строителни и ремонтни дейности, алтернативните енергии, опазването на околната среда. |
| --- | --- |

3.2

Част от партньорите ни въведоха различни и разнообразни системи за защита (например „Купувайте американски стоки“ и „Закона за малките предприятия“ в САЩ) или използват широко програмите за „обвързана“ помощ. Отварянето на обществените поръчки в международен план следва да бъде разглеждано като предимство за Европейския съюз, предвид факта, че в ЕС има редица водещи в световен план предприятия, включително МСП в сектори като строителството, обществените поръчки за строителни и ремонтни дейности, алтернативните енергии, опазването на околната среда.

| 3.3 | Американският „Закон за малките предприятия“ съдържа, освен мерките в подкрепа на МСП, разпоредба, съгласно която 25 % от федералните обществени поръчки са запазени за американските МСП. |
| --- | --- |

3.3

Американският „Закон за малките предприятия“ съдържа, освен мерките в подкрепа на МСП, разпоредба, съгласно която 25 % от федералните обществени поръчки са запазени за американските МСП.

| 3.4 | По отношение на предоговарянето на СОП (Споразумение за обществени поръчки), ЕИСК смята, че независимо че принципът на реципрочност следва да бъде изтъкнат, ЕС не би следвало да предприема протекционистични мерки, сходни с тези на нашите конкуренти, тъй като това не би улеснило общата цел за отваряне на обществените поръчки, която следва да има Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.4

По отношение на предоговарянето на СОП (Споразумение за обществени поръчки), ЕИСК смята, че независимо че принципът на реципрочност следва да бъде изтъкнат, ЕС не би следвало да предприема протекционистични мерки, сходни с тези на нашите конкуренти, тъй като това не би улеснило общата цел за отваряне на обществените поръчки, която следва да има Европейския съюз.

| 3.5 | Освен това тази цел следва да обхваща не само страните по СОП, но и други страни, чиито процедури за възлагане на поръчки се отличават с особена липса на прозрачност и като цяло са затворени за европейските предприятия. |
| --- | --- |

3.5

Освен това тази цел следва да обхваща не само страните по СОП, но и други страни, чиито процедури за възлагане на поръчки се отличават с особена липса на прозрачност и като цяло са затворени за европейските предприятия.

| 3.6 | Идеята да се изключат временно от СОП обществените поръчки, финансирани с европейски средства за предприятията от страни, които продължават да прилагат протекция на национално ниво, е интересна и вече беше предлагана от ЕИСК в предишни становища. |
| --- | --- |

3.6

Идеята да се изключат временно от СОП обществените поръчки, финансирани с европейски средства за предприятията от страни, които продължават да прилагат протекция на национално ниво, е интересна и вече беше предлагана от ЕИСК в предишни становища.

| 3.7 | ЕИСК подчертава, че въпросите, свързани с опазването на околната среда и с минималните социални норми, установени от конвенциите на МОТ (както и колективните междубраншови и браншови споразумения, и споразумения на ниво предприятие, сключени от социалните партньори), следва да бъдат взети под внимание при преговорите, по-специално при двустранните споразумения със страните, които не са ратифицирали Протокола от Киото или конвенциите на МОТ, както и тези, които не ги прилагат или ги прилагат неправилно. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК подчертава, че въпросите, свързани с опазването на околната среда и с минималните социални норми, установени от конвенциите на МОТ (както и колективните междубраншови и браншови споразумения, и споразумения на ниво предприятие, сключени от социалните партньори), следва да бъдат взети под внимание при преговорите, по-специално при двустранните споразумения със страните, които не са ратифицирали Протокола от Киото или конвенциите на МОТ, както и тези, които не ги прилагат или ги прилагат неправилно.

4.   В Европейския съюз

| 4.1 | Като се основава на американския опит, Европейската комисия обяви, че би могла да предложи европейски вариант на „Закона за малките предприятия“, който без да запазва специфични квоти за МСП за обществените поръчки както в САЩ, би улеснил участието на МСП в пазара на обществените поръчки и в по-общ план би предложил конкретни мерки в полза на МСП. |
| --- | --- |

4.1

Като се основава на американския опит, Европейската комисия обяви, че би могла да предложи европейски вариант на „Закона за малките предприятия“, който без да запазва специфични квоти за МСП за обществените поръчки както в САЩ, би улеснил участието на МСП в пазара на обществените поръчки и в по-общ план би предложил конкретни мерки в полза на МСП.

| 4.2 | Всъщност въпросът за въвеждането на квоти в полза на МСП не е на дневен ред в ЕС, тъй като се счита, че около 42 % (според Европейската комисия) от общия обем на обществените поръчки, възложени в ЕС (според източник от 2005 г.), се предоставят на предприятията, квалифицирани според общностната терминология като МСП (5). |
| --- | --- |

4.2

Всъщност въпросът за въвеждането на квоти в полза на МСП не е на дневен ред в ЕС, тъй като се счита, че около 42 % (според Европейската комисия) от общия обем на обществените поръчки, възложени в ЕС (според източник от 2005 г.), се предоставят на предприятията, квалифицирани според общностната терминология като МСП (5).

| 4.3 | В рамките на Европейския съюз става въпрос за развитието на европейското измерение на обществените поръчки, с цел по-доброто използване на публичните фондове. Независимо от чувствителното увеличение на възлагането на обществените поръчки на предприятия от други държави-членки на Съюза, предприятията се оплакват от липса на прозрачност и недостиг на адекватна информация, която да им позволи да участват в трансграничните обществени поръчки, по-специално тези, които са под праговите стойности за прилагане на европейските директиви и при които не се прилага задължението за обявяване на европейско ниво. Предприемачите изразяват съжаление и поради усложняването на европейските директиви заради процедурите за транспониране, които не винаги са прозрачни (крайни срокове, забавяния и др.), и в резултат на които често се добавят допълнителни специфични национални разпоредби. ЕИСК признава необходимостта от регулиране на обществените поръчки, но приканва към по-голяма прозрачност и правна сигурност. |
| --- | --- |

4.3

В рамките на Европейския съюз става въпрос за развитието на европейското измерение на обществените поръчки, с цел по-доброто използване на публичните фондове. Независимо от чувствителното увеличение на възлагането на обществените поръчки на предприятия от други държави-членки на Съюза, предприятията се оплакват от липса на прозрачност и недостиг на адекватна информация, която да им позволи да участват в трансграничните обществени поръчки, по-специално тези, които са под праговите стойности за прилагане на европейските директиви и при които не се прилага задължението за обявяване на европейско ниво. Предприемачите изразяват съжаление и поради усложняването на европейските директиви заради процедурите за транспониране, които не винаги са прозрачни (крайни срокове, забавяния и др.), и в резултат на които често се добавят допълнителни специфични национални разпоредби. ЕИСК признава необходимостта от регулиране на обществените поръчки, но приканва към по-голяма прозрачност и правна сигурност.

| 4.4 | ЕИСК е на мнение, че праговите стойности, над които се прилагат принципите на отвореност, прозрачност и нотифициране са най-добрата възможна гаранция, че икономическите оператори, по-специално най-малките от тях, имат възможност да участват в обществените поръчки. В самия ЕС именно обществените поръчки, които са под праговите стойности, но при които би следвало да се прилагат принципите на равно третиране и недискриминация на основание националност, са предмет на многобройни оплаквания от страна на МСП заради липса на отвореност. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК е на мнение, че праговите стойности, над които се прилагат принципите на отвореност, прозрачност и нотифициране са най-добрата възможна гаранция, че икономическите оператори, по-специално най-малките от тях, имат възможност да участват в обществените поръчки. В самия ЕС именно обществените поръчки, които са под праговите стойности, но при които би следвало да се прилагат принципите на равно третиране и недискриминация на основание националност, са предмет на многобройни оплаквания от страна на МСП заради липса на отвореност.

| 4.5 | Въпреки че идеята за установяване на квоти „по американски“ не се одобрява от европейските федерации на предприемачите, последните признават значението на проактивната политика на подкрепа, по-специално за обществените поръчки под праговите стойности, определени от европейските директиви, както и за поръчките, свързани с новите технологии, енергийната ефективност или опазването на околната среда. |
| --- | --- |

4.5

Въпреки че идеята за установяване на квоти „по американски“ не се одобрява от европейските федерации на предприемачите, последните признават значението на проактивната политика на подкрепа, по-специално за обществените поръчки под праговите стойности, определени от европейските директиви, както и за поръчките, свързани с новите технологии, енергийната ефективност или опазването на околната среда.

| 4.6 | ЕИСК подкрепя твърдо „пътната карта“, насърчаваща европейските МСП, която включва поредица от точни и обвързващи разпоредби, наред с график и план за финансиране. Тя ще се основава на двадесетгодишния опит на европейската политика за насърчаване на малките предприятия и по-специално на Европейската харта за малките предприятия, приета на европейската среща на върха в Santa Maria de Feira през м. юни 2000 г., както и на заключенията на Конференцията в Щутгарт за занаятчийските и малки предприятия, състояла се през м. април 2007 г. |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК подкрепя твърдо „пътната карта“, насърчаваща европейските МСП, която включва поредица от точни и обвързващи разпоредби, наред с график и план за финансиране. Тя ще се основава на двадесетгодишния опит на европейската политика за насърчаване на малките предприятия и по-специално на Европейската харта за малките предприятия, приета на европейската среща на върха в Santa Maria de Feira през м. юни 2000 г., както и на заключенията на Конференцията в Щутгарт за занаятчийските и малки предприятия, състояла се през м. април 2007 г.

| 4.7 | Най-подходящите мерки биха могли да включват: |
| --- | --- |

4.7

Най-подходящите мерки биха могли да включват:

4.7.1.   Законодателни предложения с график за приемането им:

| — | кодекс на поведение на възлагащите органи, който да насърчи интереса към разкриването на възможността за участие на най-малките предприятия в обществените поръчки, както и да стимулира добрите практики за опростяване и дематериализиране на процедурите; |
| --- | --- |

—

кодекс на поведение на възлагащите органи, който да насърчи интереса към разкриването на възможността за участие на най-малките предприятия в обществените поръчки, както и да стимулира добрите практики за опростяване и дематериализиране на процедурите;

| — | единни европейски механизми като патента на Общността или Европейският устав на малките и средни предприятия (Инициатива на Европейския икономически и социален комитет относно„Достъп на МСП до европейски правен статут“ от 21.3.2002 г.), насочени към опростяване на правната рамка на Европейския съюз и утвърждаване на „европейска идентичност“ на предприятията; |
| --- | --- |

—

единни европейски механизми като патента на Общността или Европейският устав на малките и средни предприятия (Инициатива на Европейския икономически и социален комитет относно„Достъп на МСП до европейски правен статут“ от 21.3.2002 г.), насочени към опростяване на правната рамка на Европейския съюз и утвърждаване на „европейска идентичност“ на предприятията;

| — | укрепване на Директивата относно крайните срокове на плащане, както беше поискано от ЕИСК (6). |
| --- | --- |

—

укрепване на Директивата относно крайните срокове на плащане, както беше поискано от ЕИСК (6).

4.7.2.   Механизми за предоставяне на информация относно обществените поръчки с график за прилагането им

| — | подкрепяне и разработване на системи за предоставяне на информация и посредничество за трансграничните обществени поръчки и свързването в мрежа на предприятията като се използва ефективно новата европейска мрежа „Enterprise Europe Network“ и като се подкрепят местните инициативи на сдруженията на МСП; |
| --- | --- |

—

подкрепяне и разработване на системи за предоставяне на информация и посредничество за трансграничните обществени поръчки и свързването в мрежа на предприятията като се използва ефективно новата европейска мрежа „Enterprise Europe Network“ и като се подкрепят местните инициативи на сдруженията на МСП;

| — | подкрепа на пилотни проекти за възлагане на обществени поръчки по електронен път, свързване на предприятията в мрежа, създаване на информационни портали и обслужване на „едно гише“ за трансграничните обществени поръчки въз основа на съществуващите и признати от икономическите оператори структури. |
| --- | --- |

—

подкрепа на пилотни проекти за възлагане на обществени поръчки по електронен път, свързване на предприятията в мрежа, създаване на информационни портали и обслужване на „едно гише“ за трансграничните обществени поръчки въз основа на съществуващите и признати от икономическите оператори структури.

4.7.3.   Подходящо финансирани мерки на европейско ниво:

| — | създаване на схема за финансов инженеринг за насърчаване на участието на МСП в обществените поръчки под формата на фондове, предоставящи гаранции и обезпечение и застраховки на кредити, като за тази цел се използват европейски структурни фондове; |
| --- | --- |

—

създаване на схема за финансов инженеринг за насърчаване на участието на МСП в обществените поръчки под формата на фондове, предоставящи гаранции и обезпечение и застраховки на кредити, като за тази цел се използват европейски структурни фондове;

| — | създаване на европейски програми за обучение и демонстрационни дейности, предназначени за МСП, с цел насърчаване на енергийната ефективност и опазване на околната среда (по-специално в сектора на строителството). Тази нова мярка би могла да използва неизползваните европейски средства, които всяка година се прехвърлят обратно на държавите-членки; |
| --- | --- |

—

създаване на европейски програми за обучение и демонстрационни дейности, предназначени за МСП, с цел насърчаване на енергийната ефективност и опазване на околната среда (по-специално в сектора на строителството). Тази нова мярка би могла да използва неизползваните европейски средства, които всяка година се прехвърлят обратно на държавите-членки;

| — | разширяване на механизмите за насърчаване на участието на МСП в научноизследователските дейности и програми на Европейския съюз (премии за осъществимост, съвместни изследвания) и насърчаване на държавите-членки за създаване на идентични структури в национален план, по-специално в секторите, свързани с новите технологии, включително секторите на отбраната и здравеопазването. |
| --- | --- |

—

разширяване на механизмите за насърчаване на участието на МСП в научноизследователските дейности и програми на Европейския съюз (премии за осъществимост, съвместни изследвания) и насърчаване на държавите-членки за създаване на идентични структури в национален план, по-специално в секторите, свързани с новите технологии, включително секторите на отбраната и здравеопазването.

4.7.4.   Процедури на консултация и посредничество:

| — | и накрая преразглеждане на процедурите за консултация и оценка на Европейската комисия, които често пренебрегват реалността на европейската икономическа тъкан, съставена предимно от МСП: подобряване на оценката на въздействие на МСП, по-редовно вземане предвид на проучвателните становища, изготвени от ЕИСК, и търсене на по-голяма подкрепа от представителните организации на гражданското общество; |
| --- | --- |

—

и накрая преразглеждане на процедурите за консултация и оценка на Европейската комисия, които често пренебрегват реалността на европейската икономическа тъкан, съставена предимно от МСП: подобряване на оценката на въздействие на МСП, по-редовно вземане предвид на проучвателните становища, изготвени от ЕИСК, и търсене на по-голяма подкрепа от представителните организации на гражданското общество;

| — | повишаване на ролята на мрежата „Enterprise Europe Network“, съставена от повече от 600 точки за контакт в местните структури, признати от местните икономически оператори в Европейския съюз, както и от съществуващите сдружения на предприятията, за да се развие истинска европейска мрежа за сигнализиране, посредничество и подкрепа на малките и средни предприятия. |
| --- | --- |

—

повишаване на ролята на мрежата „Enterprise Europe Network“, съставена от повече от 600 точки за контакт в местните структури, признати от местните икономически оператори в Европейския съюз, както и от съществуващите сдружения на предприятията, за да се развие истинска европейска мрежа за сигнализиране, посредничество и подкрепа на малките и средни предприятия.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Аруба (Нидерландия), Израел, Исландия, Канада, Корея, Лихтенщайн, Норвегия, САЩ, Сингапур, Хонг-Конг (Китай), Швейцария, Япония.

1

(2)  Директиви 2004/18/ЕО и 2004/17/ЕО от 31.3.2004 г.

2

(3)  ОВ C 287, 22.9.1997 г.

3

(4)  Обвързаните помощи: Annamaria La Chimia; „Effectiveness and legality issues in development Aid Procurement for EU Member States“ (Въпроси, свързани с ефективността и легалността при обществените поръчки в областта на помощта за развитие за държавите-членки на ЕС), European Current Law, м. март 2008 г.

4

(5)  ОВ C 241, 7.10.2002 г.

5

(6)  ОВ C 407, 28.12.1998 г.

6

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/35

---

Проектостановище на Европейския икономически и социален комитет относно

| — | „Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол — част 1“ |
| --- | --- |

—

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол — част 1“

| — | „Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 2“ |
| --- | --- |

—

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 2“

| — | „Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 3“ |
| --- | --- |

—

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 3“

| — | „Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 4“ |
| --- | --- |

—

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 4“

COM(2007) 741 окончателен — 2007/0262 (COD)

COM(2007) 824 окончателен — 2007/0293 (COD)

COM(2007) 822 окончателен — 2007/0282 (COD)

COM(2008) 71 окончателен — 2008/0032 (COD)

(2008/C 224/07)

На 21 януари 2008 г., 24 януари 2008 г. и 4 март 2008 г. Съветът реши да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 1“

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 2“

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 3“

„Предложение за регламент на Европейския парламент и Съвета за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/ЕО, на някои актове, които подлежат на процедурата, посочена в член 251 от Договора, по отношение на процедурата по регулиране с контрол. Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част 4“.

На 11 декември 2007 г., 15 януари 2008 г. и 11 март 2008 г., Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 445-ата си пленарна сесия на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май) Европейският икономически и социален комитет реши да определи за главен докладчик г-н PEZZINI и прие единодушно настоящото становище.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът приветства включването на процедурата по регулиране с контрол в процедурата на комитология и привеждането в съответствие с тази процедура на предложените четири пакета от директиви и регламенти. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът приветства включването на процедурата по регулиране с контрол в процедурата на комитология и привеждането в съответствие с тази процедура на предложените четири пакета от директиви и регламенти.

| 1.2 | Комитетът отбелязва, че предложеното от Комисията изменение по спешност на определени актове (1), съответства на Решение 2006/512/ЕО и на Съвместната декларация относно списъка на актовете, които трябва да се адаптират възможно най-бързо, както и на премахването на ограничението във времето за упражняването на изпълнителните правомощия на Комисията. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът отбелязва, че предложеното от Комисията изменение по спешност на определени актове (1), съответства на Решение 2006/512/ЕО и на Съвместната декларация относно списъка на актовете, които трябва да се адаптират възможно най-бързо, както и на премахването на ограничението във времето за упражняването на изпълнителните правомощия на Комисията.

| 1.3 | Комитетът препоръчва да се пристъпи своевременно към приемането на регламенти за привеждане в съответствие с Решение 2006/512/ЕО, преди Договора от Лисабон да влезе в сила. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът препоръчва да се пристъпи своевременно към приемането на регламенти за привеждане в съответствие с Решение 2006/512/ЕО, преди Договора от Лисабон да влезе в сила.

| 1.4 | Комитетът припомня, че с Договора от Лисабон се въвежда нова законодателна йерархия чрез разграничение между законодателни актове, делегирани актове и актове за изпълнение и се предоставят еднакви правомощия на Парламента и на Съвета по отношение на дефинирането на реда и условията за упражняване на контрол върху тези актове. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът припомня, че с Договора от Лисабон се въвежда нова законодателна йерархия чрез разграничение между законодателни актове, делегирани актове и актове за изпълнение и се предоставят еднакви правомощия на Парламента и на Съвета по отношение на дефинирането на реда и условията за упражняване на контрол върху тези актове.

| 1.5 | Комитетът подчертава голямото значение на:






  — | пълното участие на ЕП; |
| --- | --- | --- |

1.5

Комитетът подчертава голямото значение на:

—

пълното участие на ЕП;

| — | рационализирането и опростяването на процедурите; |
| --- | --- |

—

рационализирането и опростяването на процедурите;

| — | по-доброто информиране на ЕП както относно комитетите, така и относно мерките, които им се предлагат на всички етапи на процедурата; |
| --- | --- |

—

по-доброто информиране на ЕП както относно комитетите, така и относно мерките, които им се предлагат на всички етапи на процедурата;

| — | потвърждаването на отменянето на времевите ограничения на изпълнителните правомощия, предвидено в някои актове, които са приети въз основа на процедурата за съвместно решение и на процедурата „Lamfalussy“. |
| --- | --- |

—

потвърждаването на отменянето на времевите ограничения на изпълнителните правомощия, предвидено в някои актове, които са приети въз основа на процедурата за съвместно решение и на процедурата „Lamfalussy“.

| 1.6 | Комитетът потвърждава важността на това, процедурите по комитология да бъдат възможно най-открити и разбираеми за хората, живеещи в ЕС и особено за тези, които са пряко заинтересовани от тези актове. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът потвърждава важността на това, процедурите по комитология да бъдат възможно най-открити и разбираеми за хората, живеещи в ЕС и особено за тези, които са пряко заинтересовани от тези актове.

| 1.7 | Комитетът припомня, че ще е необходимо напълно да се приложи член 8 А от Договора от Лисабон, в който се предвижда решенията да се вземат на възможно най-близко до гражданите ниво и да се гарантира пълен достъп до информацията на гражданите и на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът припомня, че ще е необходимо напълно да се приложи член 8 А от Договора от Лисабон, в който се предвижда решенията да се вземат на възможно най-близко до гражданите ниво и да се гарантира пълен достъп до информацията на гражданите и на гражданското общество.

| 1.8 | Накрая, Комитетът желае да се извърши оценка на въздействието на приложението на новата процедура чрез предоставяне на Парламента, Съвета и Комитета на периодичен доклад за ефикасността, прозрачността и разпространението на информацията. |
| --- | --- |

1.8

Накрая, Комитетът желае да се извърши оценка на въздействието на приложението на новата процедура чрез предоставяне на Парламента, Съвета и Комитета на периодичен доклад за ефикасността, прозрачността и разпространението на информацията.

2.   Въведение

| 2.1 | На 17 юли 2006 г. (2) Съветът промени Решението за установяване на реда и условията за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (3), добавяйки нова процедура: процедура по регулиране с контрол. Благодарение на тази процедура законодателят може да се противопостави на приемането на „квазизаконодателни“ мерки — мерки от общ характер, насочени към изменение на несъществени елементи от основния акт, приет съгласно процедурата за съвместно вземане на решение, всеки път, когато прецени, че този проект надхвърля изпълнителните правомощия, предвидени в основния акт, или е несъвместим с целта или съдържанието на основния акт, или че не спазва принципите на субсидиарност или пропорционалност. |
| --- | --- |

2.1

На 17 юли 2006 г. (2) Съветът промени Решението за установяване на реда и условията за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (3), добавяйки нова процедура: процедура по регулиране с контрол. Благодарение на тази процедура законодателят може да се противопостави на приемането на „квазизаконодателни“ мерки — мерки от общ характер, насочени към изменение на несъществени елементи от основния акт, приет съгласно процедурата за съвместно вземане на решение, всеки път, когато прецени, че този проект надхвърля изпълнителните правомощия, предвидени в основния акт, или е несъвместим с целта или съдържанието на основния акт, или че не спазва принципите на субсидиарност или пропорционалност.

| 2.2 | Става въпрос за процедура, типична за комитологията — термин, с който се наричат процедурите, чрез които Комисията, въз основа на член 202 от Договора за създаване на ЕО, упражнява поверените й правомощия за прилагането на „законодателните“ актове на Общността, (т.е. актовете, приети от Парламента и Съвета, или само от Съвета), според предвидените в Договора за създаване на ЕО процедури за вземане на решения (консултации, съвместно вземане на решение, сътрудничество, одобрение). |
| --- | --- |

2.2

Става въпрос за процедура, типична за комитологията — термин, с който се наричат процедурите, чрез които Комисията, въз основа на член 202 от Договора за създаване на ЕО, упражнява поверените й правомощия за прилагането на „законодателните“ актове на Общността, (т.е. актовете, приети от Парламента и Съвета, или само от Съвета), според предвидените в Договора за създаване на ЕО процедури за вземане на решения (консултации, съвместно вземане на решение, сътрудничество, одобрение).

| 2.3 | Петте процедури на комитологията (консултиране, управление, регулиране, регулиране с контрол и предпазна процедура) се уреждат от Решение 1999/468/EО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/EО, и предвиждат задължението Комисията да представя проектите за мерки за изпълнение от страна на комитети, съставени от длъжностни лица от националните администрации. |
| --- | --- |

2.3

Петте процедури на комитологията (консултиране, управление, регулиране, регулиране с контрол и предпазна процедура) се уреждат от Решение 1999/468/EО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/EО, и предвиждат задължението Комисията да представя проектите за мерки за изпълнение от страна на комитети, съставени от длъжностни лица от националните администрации.

| 2.4 | Европейският парламент, Съветът и Комисията приеха през октомври 2006 г. съвместна декларация (4), в която са изброени различните вече влезли в сила актове, които трябва да бъдат приоритетно приспособени към новата процедура. В декларацията се изразява и задоволство от приемането от Съвета на Решение 2006/512/EО, с което в Решение 1999/468/EО се включва нова процедура, наречена „процедура по регулиране с контрол“, която позволява на законодателя да упражнява контрол над приемането на „квазизаконодателни“ мерки за изпълнение на даден акт, приет според процедурата за съвместно вземане на решение. |
| --- | --- |

2.4

Европейският парламент, Съветът и Комисията приеха през октомври 2006 г. съвместна декларация (4), в която са изброени различните вече влезли в сила актове, които трябва да бъдат приоритетно приспособени към новата процедура. В декларацията се изразява и задоволство от приемането от Съвета на Решение 2006/512/EО, с което в Решение 1999/468/EО се включва нова процедура, наречена „процедура по регулиране с контрол“, която позволява на законодателя да упражнява контрол над приемането на „квазизаконодателни“ мерки за изпълнение на даден акт, приет според процедурата за съвместно вземане на решение.

| 2.5 | Без да засягат прерогативите на законодателните органи, Парламентът и Съветът признават, че принципите на доброто законодателство изискват изпълнителните правомощия да бъдат предоставени на Комисията без ограничение във времето. Все пак, когато се наложи да се пристъпи към евентуално адаптиране, те считат, че една клауза, изискваща Комисията да представи предложение за преразглеждане или отменяне на разпоредбите относно делегирането на изпълнителните правомощия, може да засили контрола, упражняван от законодателя. |
| --- | --- |

2.5

Без да засягат прерогативите на законодателните органи, Парламентът и Съветът признават, че принципите на доброто законодателство изискват изпълнителните правомощия да бъдат предоставени на Комисията без ограничение във времето. Все пак, когато се наложи да се пристъпи към евентуално адаптиране, те считат, че една клауза, изискваща Комисията да представи предложение за преразглеждане или отменяне на разпоредбите относно делегирането на изпълнителните правомощия, може да засили контрола, упражняван от законодателя.

| 2.6 | Още от влизането й в сила, новата процедура се прилага за „квазизаконодателните“ мерки, предвидени в актове, които ще бъдат приети според процедурата за съвместно вземане на решение, включително и тези, предвидени в актове, които в бъдеще ще се приемат в сектора на финансовите услуги (актове „Lamfalussy“ (5)). |
| --- | --- |

2.6

Още от влизането й в сила, новата процедура се прилага за „квазизаконодателните“ мерки, предвидени в актове, които ще бъдат приети според процедурата за съвместно вземане на решение, включително и тези, предвидени в актове, които в бъдеще ще се приемат в сектора на финансовите услуги (актове „Lamfalussy“ (5)).

| 2.7 | От друга страна, за да може новата процедура да се приложи за влезлите в сила актове, приети според процедурата за съвместно вземане на решение, същите трябва да бъдат адаптирани съгласно приложимите процедури, с цел процедурата, описана в член 5 на Решение 1999/468/ЕО, да се замени с процедура по регулиране с контрол, винаги когато става въпрос за мерки в обхвата на приложното й поле. |
| --- | --- |

2.7

От друга страна, за да може новата процедура да се приложи за влезлите в сила актове, приети според процедурата за съвместно вземане на решение, същите трябва да бъдат адаптирани съгласно приложимите процедури, с цел процедурата, описана в член 5 на Решение 1999/468/ЕО, да се замени с процедура по регулиране с контрол, винаги когато става въпрос за мерки в обхвата на приложното й поле.

| 2.8 | През декември 2006 г. Комисията прие 25-те предложения (6), за които Комитетът има възможност да даде своето мнение (7). |
| --- | --- |

2.8

През декември 2006 г. Комисията прие 25-те предложения (6), за които Комитетът има възможност да даде своето мнение (7).

| 2.8.1 | Когато основен акт, приет съгласно процедурата, посочена в член 251 на Договора, предвижда приемането на мерки от общ характер с цел изменение на несъществени елементи от този акт, включително като се премахнат някои от тези елементи или се добавят нови несъществени елементи, тези мерки се приемат съгласно процедурата по регулиране с контрол. |
| --- | --- |

2.8.1

Когато основен акт, приет съгласно процедурата, посочена в член 251 на Договора, предвижда приемането на мерки от общ характер с цел изменение на несъществени елементи от този акт, включително като се премахнат някои от тези елементи или се добавят нови несъществени елементи, тези мерки се приемат съгласно процедурата по регулиране с контрол.

| 2.8.2 | Представителят на Комисията представя на комитет по регулиране с контрол, съставен от представители на държавите-членки и председателстван от представителя на Комисията, проект за мерките, които ще се вземат. |
| --- | --- |

2.8.2

Представителят на Комисията представя на комитет по регулиране с контрол, съставен от представители на държавите-членки и председателстван от представителя на Комисията, проект за мерките, които ще се вземат.

| 2.8.3 | Когато предвидените от Комисията мерки съответстват на становището на комитета, се прилага следната процедура:






  — | Комисията внася незабавно в Европейския парламент и в Съвета проекта за мерките с цел те да бъдат проверени; |
| --- | --- | --- |

2.8.3

Когато предвидените от Комисията мерки съответстват на становището на комитета, се прилага следната процедура:

—

Комисията внася незабавно в Европейския парламент и в Съвета проекта за мерките с цел те да бъдат проверени;

| — | Европейският парламент с мнозинство на членовете си или Съветът с квалифицирано мнозинство могат да отхвърлят този проект за мерки на Комисията, излагайки аргументите за това отхвърляне; |
| --- | --- |

—

Европейският парламент с мнозинство на членовете си или Съветът с квалифицирано мнозинство могат да отхвърлят този проект за мерки на Комисията, излагайки аргументите за това отхвърляне;

| — | ако в срок от три месеца, след като бъдат сезирани, Европейският парламент или Съветът отхвърлят проекта за мерки, Комисията не приема посочените мерки. В този случай Комисията може да внесе в комитета изменен проект за мерки или да внесе законодателно предложение въз основа на Договора; |
| --- | --- |

—

ако в срок от три месеца, след като бъдат сезирани, Европейският парламент или Съветът отхвърлят проекта за мерки, Комисията не приема посочените мерки. В този случай Комисията може да внесе в комитета изменен проект за мерки или да внесе законодателно предложение въз основа на Договора;

| — | ако до изтичането на този срок нито Европейският парламент, нито Съветът не отхвърлят проекта за мерки, Комисията приема посочените мерки. |
| --- | --- |

—

ако до изтичането на този срок нито Европейският парламент, нито Съветът не отхвърлят проекта за мерки, Комисията приема посочените мерки.

| 2.8.4 | Когато предвидените от Комисията мерки не съответстват на становището на комитета, или ако няма такова становище, се прилага следната процедура:






  — | Комисията внася незабавно предложение за мерките в Съвета и същевременно го изпраща на Европейския парламент; |
| --- | --- | --- |

2.8.4

Когато предвидените от Комисията мерки не съответстват на становището на комитета, или ако няма такова становище, се прилага следната процедура:

—

Комисията внася незабавно предложение за мерките в Съвета и същевременно го изпраща на Европейския парламент;

| — | Съветът се произнася с квалифицирано мнозинство по това предложение в срок от два месеца от датата на сезиране; |
| --- | --- |

—

Съветът се произнася с квалифицирано мнозинство по това предложение в срок от два месеца от датата на сезиране;

| — | ако в този срок Съветът отхвърли с квалифицирано мнозинство предложените мерки, те не се приемат. В този случай Комисията може да внесе в Съвета изменено предложение или да внесе законодателно предложение въз основа на Договора; |
| --- | --- |

—

ако в този срок Съветът отхвърли с квалифицирано мнозинство предложените мерки, те не се приемат. В този случай Комисията може да внесе в Съвета изменено предложение или да внесе законодателно предложение въз основа на Договора;

| — | ако Съветът възнамерява да приеме предложените мерки, той ги внася незабавно в Европейския парламент. Ако Съветът не се произнесе в срок от два месеца, Комисията внася незабавно мерките за контрол в Европейския парламент; |
| --- | --- |

—

ако Съветът възнамерява да приеме предложените мерки, той ги внася незабавно в Европейския парламент. Ако Съветът не се произнесе в срок от два месеца, Комисията внася незабавно мерките за контрол в Европейския парламент;

| — | в срок от четири месеца, считано от внасянето на предложението, Европейският парламент с мнозинство на членовете си може да отхвърли посочените мерки, с аргумента:






  — | че този проект за мерки надхвърля изпълнителните правомощия, предвидени в основния акт; |
| --- | --- | --- |

—

в срок от четири месеца, считано от внасянето на предложението, Европейският парламент с мнозинство на членовете си може да отхвърли посочените мерки, с аргумента:

—

че този проект за мерки надхвърля изпълнителните правомощия, предвидени в основния акт;

| — | или че този проект не е съвместим с целта или съдържанието на основния акт; |
| --- | --- |

—

или че този проект не е съвместим с целта или съдържанието на основния акт;

| — | или че не спазва принципите на субсидиарност или пропорционалност; |
| --- | --- |

—

или че не спазва принципите на субсидиарност или пропорционалност;

| — | ако в този срок Парламентът отхвърли предложените мерки, те не се приемат. В този случай Комисията може да внесе в комитета изменен проект за мерки или да внесе законодателно предложение въз основа на Договора; |
| --- | --- |

—

ако в този срок Парламентът отхвърли предложените мерки, те не се приемат. В този случай Комисията може да внесе в комитета изменен проект за мерки или да внесе законодателно предложение въз основа на Договора;

| — | ако до изтичането на този срок Европейският парламент не отхвърли предложените мерки, те се приемат от Съвета или от Комисията, според случая. |
| --- | --- |

—

ако до изтичането на този срок Европейският парламент не отхвърли предложените мерки, те се приемат от Съвета или от Комисията, според случая.

| 2.9 | Настоящите предложения за Регламент се вписват в изискването за адаптиране на актовете, които вече са приети съгласно процедурата, предвидена в член 251 от Договора, в съответствие с приложимите процедури в областта на: земеделието, заетостта, хуманитарната помощ, политиката за предприятията, европейските статистики, околната среда, вътрешния пазар, здравето и защитата на потребителите, енергетиката и транспорта, информационното общество. |
| --- | --- |

2.9

Настоящите предложения за Регламент се вписват в изискването за адаптиране на актовете, които вече са приети съгласно процедурата, предвидена в член 251 от Договора, в съответствие с приложимите процедури в областта на: земеделието, заетостта, хуманитарната помощ, политиката за предприятията, европейските статистики, околната среда, вътрешния пазар, здравето и защитата на потребителите, енергетиката и транспорта, информационното общество.

3.   Предложения на Европейската комисия

| 3.1 | Предложенията на Европейската комисия се отнасят за измененията на регламенти и директиви (8), подвластни на процедурата, посочена в член 251 от Договора, с цел тяхното адаптиране към новите процедури, установени с Решение 1999/468/EО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/EО. |
| --- | --- |

3.1

Предложенията на Европейската комисия се отнасят за измененията на регламенти и директиви (8), подвластни на процедурата, посочена в член 251 от Договора, с цел тяхното адаптиране към новите процедури, установени с Решение 1999/468/EО на Съвета, изменено с Решение 2006/512/EО.

| 3.2 | По принцип става въпрос, съгласно политиката на Общността за по-добро законотворчество (9), за процедури за адаптиране и актуализиране, необходими за правилното прилагане на съответния акт, в съответствие с член 251 от ДЕО. |
| --- | --- |

3.2

По принцип става въпрос, съгласно политиката на Общността за по-добро законотворчество (9), за процедури за адаптиране и актуализиране, необходими за правилното прилагане на съответния акт, в съответствие с член 251 от ДЕО.

4.   Общи бележки

| 4.1 | Комитетът напълно подкрепя разграничението между законодателни и изпълнителни механизми, което, предвид договора от Лисабон, ще доведе до ново дефиниране на делегираните актове, което ще позволи да се опростят и рационализират законодателните и подзаконови актове на Общността (10), поддържайки система за демократичен парламентарен контрол на изпълнителните правомощия на Комисията. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът напълно подкрепя разграничението между законодателни и изпълнителни механизми, което, предвид договора от Лисабон, ще доведе до ново дефиниране на делегираните актове, което ще позволи да се опростят и рационализират законодателните и подзаконови актове на Общността (10), поддържайки система за демократичен парламентарен контрол на изпълнителните правомощия на Комисията.

| 4.2 | Следователно, Комитетът приветства въвеждането на процедурата за регулиране с контрол в системата на комитологията, което ще позволи на Съвета и на Парламента да контролират и евентуално да изменят регламентите за прилагане, приемани от Комисията, когато законодателният акт й предоставя възможността да упражнява своите изпълнителни правомощия в определени области, без да я упълномощава да прави изменения по същество. |
| --- | --- |

4.2

Следователно, Комитетът приветства въвеждането на процедурата за регулиране с контрол в системата на комитологията, което ще позволи на Съвета и на Парламента да контролират и евентуално да изменят регламентите за прилагане, приемани от Комисията, когато законодателният акт й предоставя възможността да упражнява своите изпълнителни правомощия в определени области, без да я упълномощава да прави изменения по същество.

| 4.3 | Комитетът препоръчва да се пристъпи своевременно към приемането на регламенти за привеждане в съответствие с Решение 2006/512/ЕО на четирите пакета от директиви и регламенти, преди влизането в сила на Договора от Лисабон. |
| --- | --- |

4.3

Комитетът препоръчва да се пристъпи своевременно към приемането на регламенти за привеждане в съответствие с Решение 2006/512/ЕО на четирите пакета от директиви и регламенти, преди влизането в сила на Договора от Лисабон.

| 4.4 | Комитетът припомня, че с Договора от Лисабон се въвежда нова законодателна йерархия чрез разграничение между законодателни актове, делегирани актове и актове за изпълнение (11) при запазване на досегашната терминология (директиви, регламенти и решения): Парламентът и Съветът ще разполагат с еднакви правомощия относно определянето на реда и условията за контрол на делегираните актове и актовете за изпълнение (комитология) (12). |
| --- | --- |

4.4

Комитетът припомня, че с Договора от Лисабон се въвежда нова законодателна йерархия чрез разграничение между законодателни актове, делегирани актове и актове за изпълнение (11) при запазване на досегашната терминология (директиви, регламенти и решения): Парламентът и Съветът ще разполагат с еднакви правомощия относно определянето на реда и условията за контрол на делегираните актове и актовете за изпълнение (комитология) (12).

| 4.5 | Комитетът подчертава важността за:






  — | пълно участие на ЕП, който трябва да има право, в качеството на последна инстанция, да отхвърли дадено решение; |
| --- | --- | --- |

4.5

Комитетът подчертава важността за:

—

пълно участие на ЕП, който трябва да има право, в качеството на последна инстанция, да отхвърли дадено решение;

| — | намаляване на броя и на сложността на процедурите на комитологията; |
| --- | --- |

—

намаляване на броя и на сложността на процедурите на комитологията;

| — | по-добро информиране на ЕП както относно комитетите, така и относно мерките, които им се предлагат на всички етапи на процедурата; |
| --- | --- |

—

по-добро информиране на ЕП както относно комитетите, така и относно мерките, които им се предлагат на всички етапи на процедурата;

| — | процедура на консултиране на ЕП от страна на Съвета в случай, когато даден проект на акт за изпълнение се представя на Съвета, поради вътрешен конфликт между Комисията и комитета от експерти; |
| --- | --- |

—

процедура на консултиране на ЕП от страна на Съвета в случай, когато даден проект на акт за изпълнение се представя на Съвета, поради вътрешен конфликт между Комисията и комитета от експерти;

| — | засилване на ролята на ЕП чрез процедура за съгласуване между него и Съвета, в случай на отрицателно мнение, формулирано от ЕП; |
| --- | --- |

—

засилване на ролята на ЕП чрез процедура за съгласуване между него и Съвета, в случай на отрицателно мнение, формулирано от ЕП;

| — | потвърждаването на отменянето на времевите ограничения за изпълнителните правомощия, предвидено в някои актове, приети въз основа на процедурата за съвместно вземане на решения и на процедурата „Lamfalussy“. |
| --- | --- |

—

потвърждаването на отменянето на времевите ограничения за изпълнителните правомощия, предвидено в някои актове, приети въз основа на процедурата за съвместно вземане на решения и на процедурата „Lamfalussy“.

| 4.6 | Комитетът потвърждава, както вече беше споменато, че „процедурите по комитология, в които участват единствено представители на Комисията и на правителствата на държавите-членки, и които са предназначени, според естеството на съответния комитет, да управляват, консултират или да регламентират в резултат от проследяването и прилагането на законодателните актове, би трябвало да бъдат по-прозрачни и по-разбираеми за хората, които живеят на европейската територия, и по-конкретно за онези от тях, които са засегнати от тези актове“ (13). |
| --- | --- |

4.6

Комитетът потвърждава, както вече беше споменато, че „процедурите по комитология, в които участват единствено представители на Комисията и на правителствата на държавите-членки, и които са предназначени, според естеството на съответния комитет, да управляват, консултират или да регламентират в резултат от проследяването и прилагането на законодателните актове, би трябвало да бъдат по-прозрачни и по-разбираеми за хората, които живеят на европейската територия, и по-конкретно за онези от тях, които са засегнати от тези актове“ (13).

| 4.7 | Във връзка с това, Комитетът припомня, че е необходимо напълно да се приложи член 8 А от Договора от Лисабон, в който се предвижда решенията да се вземат възможно най-близко до гражданите и следователно да се гарантира максимална прозрачност и пълен достъп на гражданите и на гражданското общество до информацията. |
| --- | --- |

4.7

Във връзка с това, Комитетът припомня, че е необходимо напълно да се приложи член 8 А от Договора от Лисабон, в който се предвижда решенията да се вземат възможно най-близко до гражданите и следователно да се гарантира максимална прозрачност и пълен достъп на гражданите и на гражданското общество до информацията.

| 4.8 | Накрая, ЕИСК смята, че е необходимо да се извърши оценка на въздействието на приложението на новата процедура чрез предоставяне на Парламента, Съвета и Комитета на периодичен доклад за ефикасността, прозрачността и разпространението на разбираема и достъпна за всеки информация относно делегираните актове на Общността, с цел да се даде възможност за упражняване на контрол върху тяхното приложение, в което се комбинират подзаконови мерки и изпълнителни мерки. |
| --- | --- |

4.8

Накрая, ЕИСК смята, че е необходимо да се извърши оценка на въздействието на приложението на новата процедура чрез предоставяне на Парламента, Съвета и Комитета на периодичен доклад за ефикасността, прозрачността и разпространението на разбираема и достъпна за всеки информация относно делегираните актове на Общността, с цел да се даде възможност за упражняване на контрол върху тяхното приложение, в което се комбинират подзаконови мерки и изпълнителни мерки.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) от 901 окончателен до 926 окончателен.

1

(2)  Решение 2006/512/EО — ОВ L 200, 22.7.2006 г.

2

(3)  Решение 1999/468/ЕО — ОВ L 184, 17.7.1999 г.

3

(4)  ОВ C 255, 21.10.2006 г.

4

(5)  Така нареченият „метод“„Lamfalussy“ представлява начин за вземане на решения, който се прилага при приемането и прилагането на законодателни актове на Общността в сектора на финансовите услуги (ценни книжа, банки и застраховане). Този модел разделя процеса на вземане на решение на четири нива:

5

| — | на първото ниво се намира законодателната дейност в тесен смисъл (приемане на регламенти или директиви според процедурата на съвместно вземане на решение). На този етап, във връзка със сектора на ценните книжа, преди да представи съответните законодателни предложения, Комисията се консултира с Европейския комитет по ценни книжа (ESC), съставен от представители на всяка държава-членка; |
| --- | --- |

—

на първото ниво се намира законодателната дейност в тесен смисъл (приемане на регламенти или директиви според процедурата на съвместно вземане на решение). На този етап, във връзка със сектора на ценните книжа, преди да представи съответните законодателни предложения, Комисията се консултира с Европейския комитет по ценни книжа (ESC), съставен от представители на всяка държава-членка;

| — | на второ ниво са изпълнителните разпоредби прилагани от Комисията въз основата на делегирането, предвидено в законодателния акт, съгласно процедурата по регулиране (понастоящем процедура по регулиране с контрол). На този етап, въз основа на техническото мнение на Комитета на европейските регулатори на ценни книжа (CESR), съставен от представители на националните органи за регулиране и надзор на сектора, Комисията изготвя проект от мерки за изпълнение и го представя на Европейския комитет по ценни книжа (ESC), който дава своето мнение; |
| --- | --- |

—

на второ ниво са изпълнителните разпоредби прилагани от Комисията въз основата на делегирането, предвидено в законодателния акт, съгласно процедурата по регулиране (понастоящем процедура по регулиране с контрол). На този етап, въз основа на техническото мнение на Комитета на европейските регулатори на ценни книжа (CESR), съставен от представители на националните органи за регулиране и надзор на сектора, Комисията изготвя проект от мерки за изпълнение и го представя на Европейския комитет по ценни книжа (ESC), който дава своето мнение;

| — | третото ниво за вземане на решение се състои, по отношение на сектора на ценните книжа, в неофициалното координиране в рамките на CESR на дейността на националните органи за регулиране и надзор на ценните книжа, с цел гарантиране на еднородното и последователно прилагане на разпоредбите, приети на първите две нива; |
| --- | --- |

—

третото ниво за вземане на решение се състои, по отношение на сектора на ценните книжа, в неофициалното координиране в рамките на CESR на дейността на националните органи за регулиране и надзор на ценните книжа, с цел гарантиране на еднородното и последователно прилагане на разпоредбите, приети на първите две нива;

| — | накрая, четвъртото ниво на вземане на решение отговаря на законодателното и административното транспониране на разпоредбите на Общността от страна на държавите-членки и на контролирането на този процес от Европейската комисия. |
| --- | --- |

—

накрая, четвъртото ниво на вземане на решение отговаря на законодателното и административното транспониране на разпоредбите на Общността от страна на държавите-членки и на контролирането на този процес от Европейската комисия.

(6)  COM(2006) от 901 окончателен до 926 окончателен.

6

(7)  Становище CESE 418/2007 от 14.3.2007 г., докладчик: г-н Retureau.

7

(8)  Вж. COM(2007) 740 окончателен — стр. 6, Общ списък.

8

(9)  Вж. становище 1068/2005 от 28.9.2005 г., докладчик: г-н Retureau, и становище CESE 1069/2005 от 6.10.2005 г., докладчик: г-н Van Iersel.

9

(10)  Вж. доклад на ЕП за Договора от Лисабон, 18.2.2008 г., докладчици Íñigo Méndez De Vigo (ЕНП/DE, ES) и Richard Corbett (ПЕС, UK).

10

(11)  От член 249 до член 249 г) на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

11

(12)  Член 249 б) и член 249 в) от ДФЕС.

12

(13)  Становище OB C 161, 13.7.2007 г., стр. 48, докладчик: г-н Retureau.

13

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/39

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно застраховката „Гражданска отговорност“ при използването на моторни превозни средства и за контрол на задължението за сключване на такава застраховка“ (Кодифицирана версия)

COM(2008) 98 окончателен — 2008/0049 (COD)

(2008/C 224/08)

На 22 април 2008 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 95 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно застраховката „Гражданска отговорност“ при използването на моторни превозни средства и за контрол на задължението за сключване на такава застраховка“ (Кодифицирана версия).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакъв коментар от негова страна, на 445-та си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет взе решение с 80 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/39

---

Становище на специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ относно „Зелена книга: към нова култура за градска мобилност“

COM(2007) 551 окончателен

(2008/C 224/09)

На 25 септември 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Зелена книга: Към нова култура за градска мобилност“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 8 май 2008 г. (докладчик: г-н HERNÁNDEZ BATALLER, съдокладчик: г-н BARBADILLO LÓPEZ).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с единодушие.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК счита, че в политиката за градската мобилност трябва да бъдат определени приоритетите, включително по отношение на градоустройствените планове, информационното общество, информационните технологии и добрите практики, в частност за създаването на публични пространства, предназначени за пешеходци и велосипеди, и въвеждането на интегриран подход за инфраструктурата. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК счита, че в политиката за градската мобилност трябва да бъдат определени приоритетите, включително по отношение на градоустройствените планове, информационното общество, информационните технологии и добрите практики, в частност за създаването на публични пространства, предназначени за пешеходци и велосипеди, и въвеждането на интегриран подход за инфраструктурата.

| 1.2 | ЕИСК подкрепя усилията на Комисията и изразява надежда, че тя ще насърчи мерки на общностно равнище в подкрепа на мобилността, по-специално за колективния транспорт с високо качество и защита на потребителите, като се насърчава използването на велосипед и ходенето пеш. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК подкрепя усилията на Комисията и изразява надежда, че тя ще насърчи мерки на общностно равнище в подкрепа на мобилността, по-специално за колективния транспорт с високо качество и защита на потребителите, като се насърчава използването на велосипед и ходенето пеш.

| 1.3 | За целта трябва да е налице адекватно и компактно градоустройствено решение, което да ограничава търсенето на самостоятелно придвижване с автомобил въз основа на градоустройствени планове и подходящо и рационално градско планиране. |
| --- | --- |

1.3

За целта трябва да е налице адекватно и компактно градоустройствено решение, което да ограничава търсенето на самостоятелно придвижване с автомобил въз основа на градоустройствени планове и подходящо и рационално градско планиране.

| 1.4 | Комитетът счита, че без това да пречи на приемането и на друг вид мерки, трябва да бъдат изменени Директива 85/377/ЕИО и Директива 2001/42/ЕО в смисъла, посочен в настоящото становище. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът счита, че без това да пречи на приемането и на друг вид мерки, трябва да бъдат изменени Директива 85/377/ЕИО и Директива 2001/42/ЕО в смисъла, посочен в настоящото становище.

| 1.5 | ЕИСК подкрепя използването на „зелени покупки“ при обществените поръчки за инфраструктурни проекти, финансирани чрез европейски програми и призовава да бъдат отстранени съществуващите пречки. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК подкрепя използването на „зелени покупки“ при обществените поръчки за инфраструктурни проекти, финансирани чрез европейски програми и призовава да бъдат отстранени съществуващите пречки.

| 1.6 | Създаването на Европейска обсерватория за устойчива градска мобилност би произвело добавена стойност чрез събиране на информация и насърчаване обмена на опит. |
| --- | --- |

1.6

Създаването на Европейска обсерватория за устойчива градска мобилност би произвело добавена стойност чрез събиране на информация и насърчаване обмена на опит.

| 1.7 | ЕИСК счита, че е необходимо да се въведе общ стандарт на общностно равнище за хармонизиране на критериите при изчисляване на тарифите и на статистическите данни. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК счита, че е необходимо да се въведе общ стандарт на общностно равнище за хармонизиране на критериите при изчисляване на тарифите и на статистическите данни.

2.   Въведение

| 2.1 | През последните години интензивността на движението по пътищата като цяло силно нарасна и в много случаи се получи драматичен обрат в т.нар. модален сплит: все повече пътувания се извършват с автомобил, а реално или в сравнение с тях пътуванията с обществен транспорт намаляват все повече. |
| --- | --- |

2.1

През последните години интензивността на движението по пътищата като цяло силно нарасна и в много случаи се получи драматичен обрат в т.нар. модален сплит: все повече пътувания се извършват с автомобил, а реално или в сравнение с тях пътуванията с обществен транспорт намаляват все повече.

| 2.2 | През 2006 г. при представянето на средносрочния преглед на Бялата книга за транспорта (1), Европейската комисия обяви намерението си да представи Зелена книга за градския транспорт. През последните месеци тя предприе широки обществени консултации, по време на които ЕИСК също изрази своята позиция (2). |
| --- | --- |

2.2

През 2006 г. при представянето на средносрочния преглед на Бялата книга за транспорта (1), Европейската комисия обяви намерението си да представи Зелена книга за градския транспорт. През последните месеци тя предприе широки обществени консултации, по време на които ЕИСК също изрази своята позиция (2).

| 2.2.1 | ЕИСК смята, че намесата на Общността по въпроса за градската мобилност е необходима и полезна и счита, че вземането на решения на европейско равнище (3) включва европейска добавена стойност, която може да бъде конкретизирана чрез множество мерки, задължителни или не. |
| --- | --- |

2.2.1

ЕИСК смята, че намесата на Общността по въпроса за градската мобилност е необходима и полезна и счита, че вземането на решения на европейско равнище (3) включва европейска добавена стойност, която може да бъде конкретизирана чрез множество мерки, задължителни или не.

3.   Съдържание на „Зелена книга: Към нова култура за градска мобилност“

| 3.1 | Консултациите, проведени от Комисията, потвърдиха някои големи очаквания относно формулирането на истинска европейска политика за градска мобилност. |
| --- | --- |

3.1

Консултациите, проведени от Комисията, потвърдиха някои големи очаквания относно формулирането на истинска европейска политика за градска мобилност.

| 3.2 | Новата концепция за градска мобилност предполага оптимизиране на използването на всички видове транспортни средства и комбиниране на различните видове колективен транспорт (влак, трамвай, метро, автобус и такси) с различни видове индивидуален транспорт (автомобил, велосипед, ходене пеш и т.н.). |
| --- | --- |

3.2

Новата концепция за градска мобилност предполага оптимизиране на използването на всички видове транспортни средства и комбиниране на различните видове колективен транспорт (влак, трамвай, метро, автобус и такси) с различни видове индивидуален транспорт (автомобил, велосипед, ходене пеш и т.н.).

| 3.3 | Градската мобилност се счита за важен елемент за стимулиране на растежа и заетостта с голямо влияние за устойчивото развитие на ЕС. |
| --- | --- |

3.3

Градската мобилност се счита за важен елемент за стимулиране на растежа и заетостта с голямо влияние за устойчивото развитие на ЕС.

| 3.4 | Европейската добавена стойност може да има различни форми: насърчаване на обмена на добри практики на всички нива (местно, регионално или национално); допълване на определението за общи стандарти и, при необходимост, хармонизиране на стандартите; предлагане на финансова помощ на тези, които най-много се нуждаят; насърчаване на научните изследвания, чиито приложения улесняват подобряването на състоянието на околната среда и сигурността на мобилността; опростяване на законодателството, а в някои случаи, промяна на съществуващите норми или въвеждане на нови. |
| --- | --- |

3.4

Европейската добавена стойност може да има различни форми: насърчаване на обмена на добри практики на всички нива (местно, регионално или национално); допълване на определението за общи стандарти и, при необходимост, хармонизиране на стандартите; предлагане на финансова помощ на тези, които най-много се нуждаят; насърчаване на научните изследвания, чиито приложения улесняват подобряването на състоянието на околната среда и сигурността на мобилността; опростяване на законодателството, а в някои случаи, промяна на съществуващите норми или въвеждане на нови.

| 3.5 | С поставените 25 въпроса в Зелената книга Комисията отправя питане как да се справим със следните предизвикателства: градове с по-лесно придвижване, по-екологични градове, по-интелигентен, по-достъпен, сигурен и безопасен градски транспорт, създаване на нова култура за градска мобилност и необходимите за това средства. Все пак Комисията не представя, както е желателно, серия от конкретни мерки за градския транспорт от вертикален или хоризонтален характер. |
| --- | --- |

3.5

С поставените 25 въпроса в Зелената книга Комисията отправя питане как да се справим със следните предизвикателства: градове с по-лесно придвижване, по-екологични градове, по-интелигентен, по-достъпен, сигурен и безопасен градски транспорт, създаване на нова култура за градска мобилност и необходимите за това средства. Все пак Комисията не представя, както е желателно, серия от конкретни мерки за градския транспорт от вертикален или хоризонтален характер.

4.   Отговори на Зелената книга

В становището ще се опитаме да дадем отговор на всички въпроси, поставени от Комисията.

4.1   Въпрос 1: Трябва ли да се предвиди схема за оценяване („label“), за да се признаят усилията на градовете-пионери в борбата със задръстванията и за подобряване на условията на живот?

| 4.1.1 | ЕИСК счита, че може да се въведе схема за оценяване, която да взема предвид вече съществуващите схеми и да бъде съвместима с тях. |
| --- | --- |

4.1.1

ЕИСК счита, че може да се въведе схема за оценяване, която да взема предвид вече съществуващите схеми и да бъде съвместима с тях.

| 4.1.2 | На равнището на Общността би било целесъобразно Комисията да пристъпи към анализ на показателите за рентабилност, планиране и развитие, като създаде хармонизирана отправна рамка. |
| --- | --- |

4.1.2

На равнището на Общността би било целесъобразно Комисията да пристъпи към анализ на показателите за рентабилност, планиране и развитие, като създаде хармонизирана отправна рамка.

| 4.1.3 | Също би било възможно вместо финансови стимули да се установят доброволни схеми за маркировка, като например тези, които се прилагат в рамките на политиката за туризъм. |
| --- | --- |

4.1.3

Също би било възможно вместо финансови стимули да се установят доброволни схеми за маркировка, като например тези, които се прилагат в рамките на политиката за туризъм.

| 4.1.4 | При всяко положение схемите, които ще се приемат, трябва да се основават на обективни и прозрачни критерии, периодично да бъдат оценявани и, ако е необходимо, преразглеждани, и да са обект на достатъчно реклама. |
| --- | --- |

4.1.4

При всяко положение схемите, които ще се приемат, трябва да се основават на обективни и прозрачни критерии, периодично да бъдат оценявани и, ако е необходимо, преразглеждани, и да са обект на достатъчно реклама.

4.2   Въпрос 2: Какви мерки могат да се вземат за стимулиране на ходенето пеш и използването на велосипед като истинска алтернатива на автомобила?

| 4.2.1 | Предвид незначителния им дял в мобилността, „ходенето пеш“ и велосипедът по принцип не могат да се считат за алтернатива на използването на автомобила, освен ако местоработата и жилището се намират на много близко разстояние и метеорологичните условия са благоприятни. Освен това използването на велосипед не е универсално средство, тъй като изключва хората с намалена мобилност, хората с увреждания, малолетните и възрастите. Въпреки това, като връзка с колективния транспорт, „ходенето пеш“ и велосипедът могат да бъдат алтернатива в някои градове. |
| --- | --- |

4.2.1

Предвид незначителния им дял в мобилността, „ходенето пеш“ и велосипедът по принцип не могат да се считат за алтернатива на използването на автомобила, освен ако местоработата и жилището се намират на много близко разстояние и метеорологичните условия са благоприятни. Освен това използването на велосипед не е универсално средство, тъй като изключва хората с намалена мобилност, хората с увреждания, малолетните и възрастите. Въпреки това, като връзка с колективния транспорт, „ходенето пеш“ и велосипедът могат да бъдат алтернатива в някои градове.

| 4.2.2 | Общините трябва да изготвят планове за устойчив градски транспорт, включващи велосипедна лента, като целта задължително трябва да бъде преминаване към екологично съобразни транспортни средства, които да отговарят на минималните европейски изисквания (които трябва да бъдат определени). Тези планове следва да разглеждат ситуации на липса на безопасност на пешеходците и да избягват конфликти между различните видове транспорт. |
| --- | --- |

4.2.2

Общините трябва да изготвят планове за устойчив градски транспорт, включващи велосипедна лента, като целта задължително трябва да бъде преминаване към екологично съобразни транспортни средства, които да отговарят на минималните европейски изисквания (които трябва да бъдат определени). Тези планове следва да разглеждат ситуации на липса на безопасност на пешеходците и да избягват конфликти между различните видове транспорт.

| 4.2.3 | За целта плановете би трябвало да включват и количествени цели за увеличаване на дела на обществения пътнически транспорт, както и на придвижването с велосипед и пеш общо в транспорта. Ако не изготвят такива планове, общините би трябвало да бъдат изключени от финансовите помощи, отпускани от фондовете на Общността. Също така Комисията би трябвало да проверява данните във въпросните планове, отнасящи се до зелените зони и велосипедните ленти. |
| --- | --- |

4.2.3

За целта плановете би трябвало да включват и количествени цели за увеличаване на дела на обществения пътнически транспорт, както и на придвижването с велосипед и пеш общо в транспорта. Ако не изготвят такива планове, общините би трябвало да бъдат изключени от финансовите помощи, отпускани от фондовете на Общността. Също така Комисията би трябвало да проверява данните във въпросните планове, отнасящи се до зелените зони и велосипедните ленти.

4.3   Въпрос 3: Какво може да се направи за смяна на видовете транспорт в подкрепа на по-екологичен транспорт в градовете?

| 4.3.1 | Възможните решения зависят в голяма степен от мащаба (територия и брой жители) на града, като трябва да се отбележи, че замърсяването се дължи и на слабостите в териториалното устройство, а не само на транспорта. |
| --- | --- |

4.3.1

Възможните решения зависят в голяма степен от мащаба (територия и брой жители) на града, като трябва да се отбележи, че замърсяването се дължи и на слабостите в териториалното устройство, а не само на транспорта.

| 4.3.2 | Проблемът и неговите възможни решения трябва да се разглеждат в светлината на териториалното и градоустройствено планиране: осигуряване на сигурни обществени паркинги на входа на градовете; пътна мрежа, предназначена за изключително използване от колективния транспорт, свързана с различните видове транспорт (паркинги, влакове и метро), изграждане на големи пунктове за връзка с градския транспорт, които насърчават интермодалността, улеснявайки прекачването на различни транспортни средства, както и да бъде повишено качеството на услугата с цел превръщане на колективния транспорт в атрактивен за използване от пътниците. |
| --- | --- |

4.3.2

Проблемът и неговите възможни решения трябва да се разглеждат в светлината на териториалното и градоустройствено планиране: осигуряване на сигурни обществени паркинги на входа на градовете; пътна мрежа, предназначена за изключително използване от колективния транспорт, свързана с различните видове транспорт (паркинги, влакове и метро), изграждане на големи пунктове за връзка с градския транспорт, които насърчават интермодалността, улеснявайки прекачването на различни транспортни средства, както и да бъде повишено качеството на услугата с цел превръщане на колективния транспорт в атрактивен за използване от пътниците.

| 4.3.3 | Що се отнася до превоза на стоки, Комисията би трябвало да насърчи обмена на добри практики в областта на градската логистика, както например в италианския град Сиена, където се издават само временни разрешителни за превоз на стоки. |
| --- | --- |

4.3.3

Що се отнася до превоза на стоки, Комисията би трябвало да насърчи обмена на добри практики в областта на градската логистика, както например в италианския град Сиена, където се издават само временни разрешителни за превоз на стоки.

4.4   Въпрос 4: Как занапред да се увеличи използването на чисти и енергийноефективни технологии в градския транспорт?

| 4.4.1 | Чрез въвеждане на данъчна политика за транспорта, която насърчава закупуването, въвеждането и използването на новите технологии, които могат да доведат до намаляване на замърсяването и увеличаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

4.4.1

Чрез въвеждане на данъчна политика за транспорта, която насърчава закупуването, въвеждането и използването на новите технологии, които могат да доведат до намаляване на замърсяването и увеличаване на енергийната ефективност.

| 4.4.2 | Чрез събиране на информация относно екологичносъобразното поведение на градовете: изчисляване на емисиите от транспорта на жител и ежегодно разпространение на резултатите. |
| --- | --- |

4.4.2

Чрез събиране на информация относно екологичносъобразното поведение на градовете: изчисляване на емисиите от транспорта на жител и ежегодно разпространение на резултатите.

4.5   Въпрос 5: Как да се насърчи съвместното закупуване на екологично чисти технологии?

| 4.5.1 | Чрез насърчаване на използването на „зелени покупки“ при доставките за инфраструктурни проекти, финансирани по европейски програми и премахване на съществуващите пречки (4). |
| --- | --- |

4.5.1

Чрез насърчаване на използването на „зелени покупки“ при доставките за инфраструктурни проекти, финансирани по европейски програми и премахване на съществуващите пречки (4).

| 4.5.2 | На равнището на Общността би трябвало да се определят общи правила и да се хармонизират, ако е необходимо. |
| --- | --- |

4.5.2

На равнището на Общността би трябвало да се определят общи правила и да се хармонизират, ако е необходимо.

4.6   Въпрос 6: Трябва ли да се определят критерии за дефиниране на зелените зони и ограничителните мерки, които ще се прилагат там? Как най-добре да се съвместят със свободното движение в градовете? Съществува ли проблем местните правила за зелените зони да се прилагат трансгранично?

| 4.6.1 | ЕИСК счита, че достъпът до тези зони трябва да се ограничи значително. Все пак е необходима хармонизация, за да не се допусне различие в разпоредбите, което да затрудни свободното движение на хора и да ограничи ненужно градската мобилност. |
| --- | --- |

4.6.1

ЕИСК счита, че достъпът до тези зони трябва да се ограничи значително. Все пак е необходима хармонизация, за да не се допусне различие в разпоредбите, което да затрудни свободното движение на хора и да ограничи ненужно градската мобилност.

4.7   Въпрос 7: Как да се насърчи занапред екологичното управление на превозни средства?

| 4.7.1 | Екологичното управление на превозно средство трябва да бъде включено в задължителните програми за обучение, свързани с първоначалната и последваща квалификация на водачите, както и да бъде предмет на данъчни облекчения за предприятията, които въвеждат мерки за контрол и измерване на характеристиките на управление на превозното средство. Би могла да се измени Директивата за категориите на водачите на автомобили, за да бъдат включени тези критерии. |
| --- | --- |

4.7.1

Екологичното управление на превозно средство трябва да бъде включено в задължителните програми за обучение, свързани с първоначалната и последваща квалификация на водачите, както и да бъде предмет на данъчни облекчения за предприятията, които въвеждат мерки за контрол и измерване на характеристиките на управление на превозното средство. Би могла да се измени Директивата за категориите на водачите на автомобили, за да бъдат включени тези критерии.

4.8   Въпрос 8: Трябва ли да се развиват и насърчават по-добри информационни услуги за пътниците?

| 4.8.1 | Да, с оглед на сигурността в превозното средство, времето на чакане и пътуване, поведението на пътниците при спешни ситуации, както и относно всички съществуващи възможности за транспорт и техните условия. |
| --- | --- |

4.8.1

Да, с оглед на сигурността в превозното средство, времето на чакане и пътуване, поведението на пътниците при спешни ситуации, както и относно всички съществуващи възможности за транспорт и техните условия.

4.9   Въпрос 9: Необходими ли са по-нататъшни действия, за да се осигури стандартизацията на интерфейсите и взаимната съвместимост на приложенията на ИТС в градовете? Кои приложения ще бъдат приоритетни при предприемането на действия?

| 4.9.1 | Различните ИТС приложения трябва да са изцяло съвместими, за да е възможно използването на различни технологии, включително по отношение на документите за пътуване, улеснявайки прекачването от един вид транспорт на друг и подобрявайки времената на транспортна достъпност, което ще доведе до увеличаване на търговската скорост на обществения транспорт. Важно е ИТС приложенията да могат да приемат новостите на технологичния прогрес, за да не остареят бързо и да бъдат амортизирани по тази причина.
  ЕИСК счита, че трябва да се използват информационните и комуникационни технологии за подобряване на трафика и по-добра организация на транспорта. |
| --- | --- |

4.9.1

Различните ИТС приложения трябва да са изцяло съвместими, за да е възможно използването на различни технологии, включително по отношение на документите за пътуване, улеснявайки прекачването от един вид транспорт на друг и подобрявайки времената на транспортна достъпност, което ще доведе до увеличаване на търговската скорост на обществения транспорт. Важно е ИТС приложенията да могат да приемат новостите на технологичния прогрес, за да не остареят бързо и да бъдат амортизирани по тази причина.

ЕИСК счита, че трябва да се използват информационните и комуникационни технологии за подобряване на трафика и по-добра организация на транспорта.

4.10   Въпрос 10: Относно ИТС, как може да се подобри обмяната на информация и добри практики между всички заинтересовани страни?

| 4.10.1 | Чрез публикуването на цифров каталог на добрите практики в областта на ИТС, който да се актуализира редовно и с който да могат да се правят справки по Интернет. |
| --- | --- |

4.10.1

Чрез публикуването на цифров каталог на добрите практики в областта на ИТС, който да се актуализира редовно и с който да могат да се правят справки по Интернет.

4.11   Въпрос 11: Как да се подобри качеството на колективния транспорт в европейските градове?

| 4.11.1 | Чрез създаване на структури за координация на различните услуги на колективния транспорт, въвеждане на интегрирани системи за таксуване, чрез поставяне на изисквания за по-добра техника (не толкова замърсяваща и адаптирана към хората с намалена мобилност), чрез увеличаване на броя на връзките или честотата, което ще намали времето на чакане за пътниците, чрез въвеждане на платформи за автобусите (по-голяма безопасност, комфорт и бързина и по-малко потребление на енергия, което е равносилно на по-малко замърсяване), чрез изграждане пунктове за връзка с градския транспорт, които улесняват прекачването от едно превозно средство на друго, чрез подобряване на подготовката на лицата, работещи в този сектор, информация и насочване на вниманието на пътниците, чрез изграждане на инфраструктури за по-добро разпределение на транзитния трафик в градовете, чрез изграждане на буферни паркинги, както и предприемане на мерки за насърчаване на използването им, чрез поставяне на светофари, които дават предимство на колективния транспорт, чрез изграждане на подходящи пространства, осигуряващи безопасно качване и слизане на пътниците. |
| --- | --- |

4.11.1

Чрез създаване на структури за координация на различните услуги на колективния транспорт, въвеждане на интегрирани системи за таксуване, чрез поставяне на изисквания за по-добра техника (не толкова замърсяваща и адаптирана към хората с намалена мобилност), чрез увеличаване на броя на връзките или честотата, което ще намали времето на чакане за пътниците, чрез въвеждане на платформи за автобусите (по-голяма безопасност, комфорт и бързина и по-малко потребление на енергия, което е равносилно на по-малко замърсяване), чрез изграждане пунктове за връзка с градския транспорт, които улесняват прекачването от едно превозно средство на друго, чрез подобряване на подготовката на лицата, работещи в този сектор, информация и насочване на вниманието на пътниците, чрез изграждане на инфраструктури за по-добро разпределение на транзитния трафик в градовете, чрез изграждане на буферни паркинги, както и предприемане на мерки за насърчаване на използването им, чрез поставяне на светофари, които дават предимство на колективния транспорт, чрез изграждане на подходящи пространства, осигуряващи безопасно качване и слизане на пътниците.

| 4.11.2 | Един от най-ефективните инструменти в тази област е оценката на въздействието на определени планове, програми и проекти върху мобилността. |
| --- | --- |

4.11.2

Един от най-ефективните инструменти в тази област е оценката на въздействието на определени планове, програми и проекти върху мобилността.

| 4.11.3 | В този смисъл е полезно да се припомни решението на Съда на ЕО (дело С-332/04) относно липсата на оценка на околната среда на един проект за изграждане на търговски и развлекателен център в градска зона: по-конкретно, трябвало е да се изчисли броят на очакваните посетители, които ще посещават центъра със собствен транспорт, което да определи въздействието му върху околната среда и необходимостта от оценка. |
| --- | --- |

4.11.3

В този смисъл е полезно да се припомни решението на Съда на ЕО (дело С-332/04) относно липсата на оценка на околната среда на един проект за изграждане на търговски и развлекателен център в градска зона: по-конкретно, трябвало е да се изчисли броят на очакваните посетители, които ще посещават центъра със собствен транспорт, което да определи въздействието му върху околната среда и необходимостта от оценка.

| 4.11.4 | Следователно съществуващите директиви биха могли да бъдат изменени в три аспекта: |
| --- | --- |

4.11.4

Следователно съществуващите директиви биха могли да бъдат изменени в три аспекта:

| 4.11.4.1 | Директива 85/337/ЕИО относно оценката на въздействието на определени публични и частни проекти върху околната среда, установява в своето Приложение III критериите, които държавите-членки трябва да прилагат, за да определят дали конкретни проекти ще имат значително въздействие върху околната среда.
  ЕИСК предлага да се добави ново тире в този параграф 1 от въпросното Приложение III, в което изрично да се упомене предоставянето на карта за мобилност (очаквани ползватели на съоръженията, местоживеене и т.н.). |
| --- | --- |

4.11.4.1

Директива 85/337/ЕИО относно оценката на въздействието на определени публични и частни проекти върху околната среда, установява в своето Приложение III критериите, които държавите-членки трябва да прилагат, за да определят дали конкретни проекти ще имат значително въздействие върху околната среда.

ЕИСК предлага да се добави ново тире в този параграф 1 от въпросното Приложение III, в което изрично да се упомене предоставянето на карта за мобилност (очаквани ползватели на съоръженията, местоживеене и т.н.).

| 4.11.4.2 | На второ място, в Приложение IV на директивата е посочена информацията, която трябва задължително да се съдържа в доклада за околната среда.
  ЕИСК предлага:






  а) | да се добави ново тире в този параграф 4 от Приложение IV или да се промени текстът на третото тире в смисъл, че трябва изрично да са упоменати емисиите от транспорта, използван от обичайните ползватели на съоръженията; |
| --- | --- | --- |

4.11.4.2

На второ място, в Приложение IV на директивата е посочена информацията, която трябва задължително да се съдържа в доклада за околната среда.

ЕИСК предлага:

а)

да се добави ново тире в този параграф 4 от Приложение IV или да се промени текстът на третото тире в смисъл, че трябва изрично да са упоменати емисиите от транспорта, използван от обичайните ползватели на съоръженията;

| б) | да се разшири параграф 5 от Приложение IV в смисъл да се разглежда не само осъществяването на проекта, а и последващата работа на съоръженията и корективните мерки, свързани с емисиите от транспорта до въпросните съоръжения. |
| --- | --- |

б)

да се разшири параграф 5 от Приложение IV в смисъл да се разглежда не само осъществяването на проекта, а и последващата работа на съоръженията и корективните мерки, свързани с емисиите от транспорта до въпросните съоръжения.

В заключение, би трябвало да се направят изменения в посочения смисъл на Директива 85/337/ЕИО, приложение III, параграф 1 и приложение IV, параграфи 4 и 5.

| 4.11.4.3 | На трето място, с оглед на Директива 2001/42/ЕО относно оценката на последиците от някои планове и програми върху околната среда, биха могли да се направят подобни допълнения (задължителни критерии за спазване и необходима информация в доклада за околната среда, касаещи мобилността и транспортните средства). В този случай би могло да се включи въздействието на плановете върху мобилността както е посочено по-конкретно в приложение I, точка „е“ и в приложение II, параграф 2. |
| --- | --- |

4.11.4.3

На трето място, с оглед на Директива 2001/42/ЕО относно оценката на последиците от някои планове и програми върху околната среда, биха могли да се направят подобни допълнения (задължителни критерии за спазване и необходима информация в доклада за околната среда, касаещи мобилността и транспортните средства). В този случай би могло да се включи въздействието на плановете върху мобилността както е посочено по-конкретно в приложение I, точка „е“ и в приложение II, параграф 2.

4.12   Въпрос 12: Трябва ли да се насърчи създаването на ленти специално за колективния градски транспорт?

| 4.12.1 | Да, тази мярка е абсолютно необходима и със съществено въздействие върху мобилността. Ленти или платформи, запазени за използване от колективния транспорт, означава повече сигурност, повече бързина, по-малко замърсяване и по-малко потребление на енергия, както и по-голям комфорт за пътуващия. Тази мярка ще допринесе за привличането на пътници, които използват лични автомобили. |
| --- | --- |

4.12.1

Да, тази мярка е абсолютно необходима и със съществено въздействие върху мобилността. Ленти или платформи, запазени за използване от колективния транспорт, означава повече сигурност, повече бързина, по-малко замърсяване и по-малко потребление на енергия, както и по-голям комфорт за пътуващия. Тази мярка ще допринесе за привличането на пътници, които използват лични автомобили.

4.13   Въпрос 13: Има ли нужда от европейска харта за правата и задълженията на пътниците, използващи колективния транспорт?

| 4.13.1 | Увеличаването на правата и задълженията на пътниците е от съществено значение, за да може да бъде подобрено качеството на обслужване в колективния транспорт (честота, точност, комфорт за всички категории пътници, безопасност, политика на таксуване и т.н.). Комитетът приветства идеята това да бъде направено, но като бъдат взети предвид характеристиките на всеки вид транспорт, особено на тези, които използват общи с други средства инфраструктури. |
| --- | --- |

4.13.1

Увеличаването на правата и задълженията на пътниците е от съществено значение, за да може да бъде подобрено качеството на обслужване в колективния транспорт (честота, точност, комфорт за всички категории пътници, безопасност, политика на таксуване и т.н.). Комитетът приветства идеята това да бъде направено, но като бъдат взети предвид характеристиките на всеки вид транспорт, особено на тези, които използват общи с други средства инфраструктури.

| 4.13.2 | Предвид съществуващите нормативни различия в различни правни текстове и за различните видове транспорт, Комитетът счита, че всички права и задължения на ползващите колективен транспорт трябва да се съберат в „харта за правата“, която да може да се допълва от държавите-членки и чрез саморегулиране посредством кодекси за поведение, съставени от икономическите оператори и от организираното гражданско общество (сдружения на потребители, сдружения за опазване на околната среда, работодателски организации, синдикати и т.н.). ЕИСК подчертава значението на диалога между тези асоциации и предприятията за колективен транспорт, по-конкретно за подобряване качеството на услугата.
  На общностно ниво трябва да се предприемат действия за преработване и консолидиране на съществуващите в различните правни текстове права, които да се допълват с действия от страна на държавите-членки и организациите на гражданското общество. ЕИСК подчертава необходимостта от съществуването на прости и гъвкави механизми и инструменти, чрез които правата на ползвателите да станат ефективни. |
| --- | --- |

4.13.2

Предвид съществуващите нормативни различия в различни правни текстове и за различните видове транспорт, Комитетът счита, че всички права и задължения на ползващите колективен транспорт трябва да се съберат в „харта за правата“, която да може да се допълва от държавите-членки и чрез саморегулиране посредством кодекси за поведение, съставени от икономическите оператори и от организираното гражданско общество (сдружения на потребители, сдружения за опазване на околната среда, работодателски организации, синдикати и т.н.). ЕИСК подчертава значението на диалога между тези асоциации и предприятията за колективен транспорт, по-конкретно за подобряване качеството на услугата.

На общностно ниво трябва да се предприемат действия за преработване и консолидиране на съществуващите в различните правни текстове права, които да се допълват с действия от страна на държавите-членки и организациите на гражданското общество. ЕИСК подчертава необходимостта от съществуването на прости и гъвкави механизми и инструменти, чрез които правата на ползвателите да станат ефективни.

4.14   Въпрос 14: Какви мерки да се предприемат за по-добро интегриране на пътническия и товарен транспорт в проучването и планирането на градската мобилност?

| 4.14.1 | Плановете за градска мобилност в метрополните зони би трябвало да вземат предвид както превоза на пътници, така и този на стоки, за да е възможно зареждането със стоки да се развива, без да се пречи на мобилността на хората. |
| --- | --- |

4.14.1

Плановете за градска мобилност в метрополните зони би трябвало да вземат предвид както превоза на пътници, така и този на стоки, за да е възможно зареждането със стоки да се развива, без да се пречи на мобилността на хората.

| 4.14.2 | За целта е необходимо да се увеличи персоналът, осигуряващ наблюдение на местата, запазени за товаро-разтоварни дейности. |
| --- | --- |

4.14.2

За целта е необходимо да се увеличи персоналът, осигуряващ наблюдение на местата, запазени за товаро-разтоварни дейности.

| 4.14.3 | Създаване на механизми, които улесняват функционирането и правят по-гъвкави системите за разкриване на нарушителите, така че превозното средство, което е в нарушение, да бъде отстранено възможно най-бързо от запазеното място и то отново да може да се използва. |
| --- | --- |

4.14.3

Създаване на механизми, които улесняват функционирането и правят по-гъвкави системите за разкриване на нарушителите, така че превозното средство, което е в нарушение, да бъде отстранено възможно най-бързо от запазеното място и то отново да може да се използва.

| 4.14.4 | Създаване на ефективни механизми за санкциониране на нарушителите от вдигането на превозното средство до ефективното събиране на глобата. |
| --- | --- |

4.14.4

Създаване на ефективни механизми за санкциониране на нарушителите от вдигането на превозното средство до ефективното събиране на глобата.

| 4.14.5 | Кампания за информиране и приобщаване на гражданите с цел по-добро приемане на тези мерки от населението и сътрудничество за постигане на поставените цели, като една от целите на тази кампания да е спечелване на сътрудничеството на собственици на търговски обекти за контрола върху местата, запазени за товаро-разтоварни дейности, като им бъде показано, че незаконното заемане на тези места може да навреди на тяхната търговия. |
| --- | --- |

4.14.5

Кампания за информиране и приобщаване на гражданите с цел по-добро приемане на тези мерки от населението и сътрудничество за постигане на поставените цели, като една от целите на тази кампания да е спечелване на сътрудничеството на собственици на търговски обекти за контрола върху местата, запазени за товаро-разтоварни дейности, като им бъде показано, че незаконното заемане на тези места може да навреди на тяхната търговия.

| 4.14.6 | Ограничаване на разрешеното време за спиране на местата, запазени за товаро-разтоварни дейности, в съответствие с времето, необходимо за по-голяма част от товаро-разтоварните дейности. Може да се предвиди възможността за изискване на специални разрешителни за удължаване на разрешеното време за престой, за да не се навреди на определени видове транспорт, като транспорта на мебелировка при пренасяне, при които е необходимо повече време за натоварване и разтоварване на стоката. Също така могат да бъдат определени конкретни часови пояси за извършване на товаро-разтоварни дейности |
| --- | --- |

4.14.6

Ограничаване на разрешеното време за спиране на местата, запазени за товаро-разтоварни дейности, в съответствие с времето, необходимо за по-голяма част от товаро-разтоварните дейности. Може да се предвиди възможността за изискване на специални разрешителни за удължаване на разрешеното време за престой, за да не се навреди на определени видове транспорт, като транспорта на мебелировка при пренасяне, при които е необходимо повече време за натоварване и разтоварване на стоката. Също така могат да бъдат определени конкретни часови пояси за извършване на товаро-разтоварни дейности

4.15   Въпрос 15: Как да се постигне по-добра координация на градския и извънградския транспорт с устройството на територията? Какъв вид организационна структура би била подходяща?

Чрез подходяща координация в следните области:

| а) | координация между различните органи:






  — | в някои европейски градове създаването на органи за координация на транспорта допринесе изключително много за координирането и организацията на транспорта, което позволи да бъдат развити качествени, ефикасни и ефективни услуги; |
| --- | --- | --- |

а)

координация между различните органи:

—

в някои европейски градове създаването на органи за координация на транспорта допринесе изключително много за координирането и организацията на транспорта, което позволи да бъдат развити качествени, ефикасни и ефективни услуги;

| — | по отношение на координацията с други видове транспорт, трябва да се постигне повече прозрачност при начисляването на разходи на различните видове колективен транспорт; |
| --- | --- |

—

по отношение на координацията с други видове транспорт, трябва да се постигне повече прозрачност при начисляването на разходи на различните видове колективен транспорт;

| — | полезно би било, ако извънградският транспорт разполага с необходимата инфраструктура за модален обмен, така че да се улеснява прекачването на различните видове колективен транспорт, като по този начин се избягва използването на друго транспортно средство, за да се направи връзката между два вида транспорт. |
| --- | --- |

—

полезно би било, ако извънградският транспорт разполага с необходимата инфраструктура за модален обмен, така че да се улеснява прекачването на различните видове колективен транспорт, като по този начин се избягва използването на друго транспортно средство, за да се направи връзката между два вида транспорт.

| б) | координиране с инструментите за планиране:






  — | планирането на въздействието върху мобилността, което имат определени планове и проекти, е изискване, вече установено с важното решение на Съда от 16 март 2006 г. (дело С-332/04): задължението спорният проект да се подлага на оценка на околната среда се основава на очакваното въздействие по отношение на мобилността. При все това този критерий все още не е част от положителното право; |
| --- | --- | --- |

б)

координиране с инструментите за планиране:

—

планирането на въздействието върху мобилността, което имат определени планове и проекти, е изискване, вече установено с важното решение на Съда от 16 март 2006 г. (дело С-332/04): задължението спорният проект да се подлага на оценка на околната среда се основава на очакваното въздействие по отношение на мобилността. При все това този критерий все още не е част от положителното право;

| — | следователно са необходими две изменения на общностните норми за оценка на околната среда, за да се прибави въздействието на плана или програмата за мобилността към последствията, които трябва да се имат предвид. ЕИСК предлага измененията, посочени в отговор номер 11; |
| --- | --- |

—

следователно са необходими две изменения на общностните норми за оценка на околната среда, за да се прибави въздействието на плана или програмата за мобилността към последствията, които трябва да се имат предвид. ЕИСК предлага измененията, посочени в отговор номер 11;

| — | за да се осигури рационалното използване на земята, регионалните власти трябва последователно да прилагат стратегическото териториално устройство. |
| --- | --- |

—

за да се осигури рационалното използване на земята, регионалните власти трябва последователно да прилагат стратегическото териториално устройство.

4.16   Въпрос 16: Какви действия да бъдат предприети, за да могат градовете да се справят с проблемите на личната сигурност и безопасност в градския транспорт?

| 4.16.1 | Пътна безопасност: на европейско равнище следва да се насърчават добрите практики и засилването и структурирането на диалога със заинтересованите лица на регионално и местно равнище и с държавите-членки относно новите технологии и по-специално ИТС, които могат да подобрят безопасността. Следва също така да се повиши нивото на подготовка на водачите в този сектор и да се въведат разубеждаващи мерки, за да не се допусне трансграничните нарушения на трафика да остават ненаказани. |
| --- | --- |

4.16.1

Пътна безопасност: на европейско равнище следва да се насърчават добрите практики и засилването и структурирането на диалога със заинтересованите лица на регионално и местно равнище и с държавите-членки относно новите технологии и по-специално ИТС, които могат да подобрят безопасността. Следва също така да се повиши нивото на подготовка на водачите в този сектор и да се въведат разубеждаващи мерки, за да не се допусне трансграничните нарушения на трафика да остават ненаказани.

| 4.16.2 | Лична защита: за насърчаване на добрите практики трябва да се засили физическото полицейско присъствие в средствата на колективния транспорт, главно в нощните часове или по маршрути към чувствителни квартали с високи показатели за конфликти и социално изключване, да се използват информационните технологии и да се предоставя информация на ползвателите. |
| --- | --- |

4.16.2

Лична защита: за насърчаване на добрите практики трябва да се засили физическото полицейско присъствие в средствата на колективния транспорт, главно в нощните часове или по маршрути към чувствителни квартали с високи показатели за конфликти и социално изключване, да се използват информационните технологии и да се предоставя информация на ползвателите.

4.17   Въпрос 17: Как да се информират по-добре граждани и оператори относно потенциала на новите технологии за инфраструктурата и безопасността на превозните средства?

| 4.17.1 | Като се приобщават посредством образователни и информационни кампании, насочени по-специално към младежите. Също така чрез дейности в полза на повсеместно използване на контролни устройства в града за всички, които се движат по пътищата. По принцип, ЕИСК счита за особено подходящо приемането на мерки, които имат за цел да насърчават културния и гражданско-образователен аспект във всички области, свързани с градската мобилност. |
| --- | --- |

4.17.1

Като се приобщават посредством образователни и информационни кампании, насочени по-специално към младежите. Също така чрез дейности в полза на повсеместно използване на контролни устройства в града за всички, които се движат по пътищата. По принцип, ЕИСК счита за особено подходящо приемането на мерки, които имат за цел да насърчават културния и гражданско-образователен аспект във всички области, свързани с градската мобилност.

4.18   Въпрос 18: Трябва ли да се разработят автоматични радарни устройства, адаптирани за градска среда и да се насърчи използването им?

| 4.18.1 | В зависимост от преследваните цели тези устройства трябва винаги да допринасят за подобряване на мобилността и оптимизиране на търговските скорости. Да се насърчават добрите практики за повишаване на сигурността и използването на интелигентните устройства. |
| --- | --- |

4.18.1

В зависимост от преследваните цели тези устройства трябва винаги да допринасят за подобряване на мобилността и оптимизиране на търговските скорости. Да се насърчават добрите практики за повишаване на сигурността и използването на интелигентните устройства.

4.19   Въпрос 19: Видеонаблюдението добър инструмент ли е за осигуряване на сигурността и безопасността на градския транспорт?

| 4.19.1 | Инсталирането в средствата на колективния транспорт на системи за спешни случаи, използващи новите технологии, които позволяват да бъдат предупредени службите в случаи на вандализъм или злополука, като бъде посочено местонахождението на превозното средство, от което директно да се предава картина и звук. |
| --- | --- |

4.19.1

Инсталирането в средствата на колективния транспорт на системи за спешни случаи, използващи новите технологии, които позволяват да бъдат предупредени службите в случаи на вандализъм или злополука, като бъде посочено местонахождението на превозното средство, от което директно да се предава картина и звук.

| 4.19.2 | Следва да се предприемат подходящи мерки, за да се гарантира зачитането на правото на личен живот, което е основно човешко право. |
| --- | --- |

4.19.2

Следва да се предприемат подходящи мерки, за да се гарантира зачитането на правото на личен живот, което е основно човешко право.

4.20   Въпрос 20: Трябва ли всички заинтересовани страни да си сътрудничат за създаването на нова култура на градската мобилност в Европа? Ще има ли полза от създаване на Европейска служба за градска мобилност по подобие на Европейската служба за наблюдение на безопасността на движението по пътищата?

| 4.20.1 | Новата култура на градска мобилност включва сътрудничеството на европейските институции, на институциите на държавите-членки, на местните и регионални власти, както и на организациите на организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

4.20.1

Новата култура на градска мобилност включва сътрудничеството на европейските институции, на институциите на държавите-членки, на местните и регионални власти, както и на организациите на организираното гражданско общество.

| 4.20.2 | Създаването на Европейска обсерватория за устойчива градска мобилност би било полезна инициатива и би донесло добавена стойност, защото това би позволило събирането на информация, проучване на промените в търсенето на транспорт и насърчаване на обмена на опит. По този начин ще има по-добра информация за проблемите, произтичащи от мобилността и ще могат да се прилагат адекватните политики за тяхното разрешаване.
  На европейско равнище е необходимо да се хармонизират мерките за градоустройствена оценка. ЕИСК счита, че уеднаквяването на критериите в тази област е положително. |
| --- | --- |

4.20.2

Създаването на Европейска обсерватория за устойчива градска мобилност би било полезна инициатива и би донесло добавена стойност, защото това би позволило събирането на информация, проучване на промените в търсенето на транспорт и насърчаване на обмена на опит. По този начин ще има по-добра информация за проблемите, произтичащи от мобилността и ще могат да се прилагат адекватните политики за тяхното разрешаване.

На европейско равнище е необходимо да се хармонизират мерките за градоустройствена оценка. ЕИСК счита, че уеднаквяването на критериите в тази област е положително.

4.21   Въпрос 21: Как съществуващите финансови инструменти като структурните и кохезионни фондове могат по-добре да се използват по последователен начин за подпомагане на интегриран и устойчив градски транспорт?

| 4.21.1 | Като се постави за цел подобряването на фондовете за градска мобилност и плавното преминаване към екологичен колективен транспорт (икономичен и с малки емисии), както и получаването на по-голяма печалба за всяко инвестирано евро.
  ЕИСК се обявява за увеличаване на процента от фондовете, предвидени за обучение и изследователска дейност. |
| --- | --- |

4.21.1

Като се постави за цел подобряването на фондовете за градска мобилност и плавното преминаване към екологичен колективен транспорт (икономичен и с малки емисии), както и получаването на по-голяма печалба за всяко инвестирано евро.

ЕИСК се обявява за увеличаване на процента от фондовете, предвидени за обучение и изследователска дейност.

| 4.21.2 | Следва също така да се намали икономическият принос, като се изготвят обективни рамки, позволяващи да се избере най-рентабилното решение за общината, за да се предложи на гражданина качествен транспорт на разумна цена. Би трябвало да се даде предимство на ефективността и изпълнение на задълженията за обществена услуга. |
| --- | --- |

4.21.2

Следва също така да се намали икономическият принос, като се изготвят обективни рамки, позволяващи да се избере най-рентабилното решение за общината, за да се предложи на гражданина качествен транспорт на разумна цена. Би трябвало да се даде предимство на ефективността и изпълнение на задълженията за обществена услуга.

4.22   Въпрос 22: Как икономическите инструменти и по-конкретно пазарните инструменти, могат да подпомогнат постигането на чист и енергийно ефективен градски транспорт?

| 4.22.1 | Чрез налагането на „зелени клаузи“ при обществените поръчки за инфраструктурни проекти, финансирани по европейски програми. |
| --- | --- |

4.22.1

Чрез налагането на „зелени клаузи“ при обществените поръчки за инфраструктурни проекти, финансирани по европейски програми.

| 4.22.2 | Друга възможност би била включването на критериите „Buying green. A handbook on enviromental public procurement“ [SEC(2004) 1050] в документ на Комисията, като се добавят зелените публични покупки на транспортни съоръжения.
  Пазарът на лични превозни средства, както и на превозни средства за обществен транспорт, се променя в посока по-голямо зачитане на околната среда. Закупуването на по-чисти превозни средства (по отношение на горива и двигатели) би трябвало да бъде насърчавано и финансовите усилия от страна на купувачите да бъдат признати посредством диференцирано третиране на техните превозни средства в рамките на политиките по отношение на достъпа до градските центрове. |
| --- | --- |

4.22.2

Друга възможност би била включването на критериите „Buying green. A handbook on enviromental public procurement“ [SEC(2004) 1050] в документ на Комисията, като се добавят зелените публични покупки на транспортни съоръжения.

Пазарът на лични превозни средства, както и на превозни средства за обществен транспорт, се променя в посока по-голямо зачитане на околната среда. Закупуването на по-чисти превозни средства (по отношение на горива и двигатели) би трябвало да бъде насърчавано и финансовите усилия от страна на купувачите да бъдат признати посредством диференцирано третиране на техните превозни средства в рамките на политиките по отношение на достъпа до градските центрове.

4.23   Въпрос 23: Как изследователските дейности могат да допринесат за облекчаване на градските ограничения и за подобряване на движението в градовете?

| 4.23.1 | Като бъдат ясно определени видовете проекти, които могат да получават публични помощи от Общността, и като се изисква (подходящ контрол) спазването (в определения срок) на целите на тези проекти, за да може, в случай на неспазване, да се изисква връщането на отпуснатите помощи. |
| --- | --- |

4.23.1

Като бъдат ясно определени видовете проекти, които могат да получават публични помощи от Общността, и като се изисква (подходящ контрол) спазването (в определения срок) на целите на тези проекти, за да може, в случай на неспазване, да се изисква връщането на отпуснатите помощи.

4.24   Въпрос 24: Трябва ли да се поощрява въвеждането на градски такси в градовете? Нужни ли са обща нормативна рамка и/или насоки за таксуването в градовете? Трябва ли приходите от него да са предназначени за подобряване на обществения транспорт? Трябва ли външните разходи да се превърнат във вътрешни?

| 4.24.1 | Необходимо е общо правило на европейско равнище, което би трябвало да бъде изготвено чрез хармонизиране на критериите за изчисляване на таксите и изчисляването на полезен праг на гъстота на мрежата на обществения транспорт. |
| --- | --- |

4.24.1

Необходимо е общо правило на европейско равнище, което би трябвало да бъде изготвено чрез хармонизиране на критериите за изчисляване на таксите и изчисляването на полезен праг на гъстота на мрежата на обществения транспорт.

| 4.24.2 | При все това ЕИСК счита, че системите за таксуване или такси за достъп в центъра на градовете се въвеждат в интерес на обществото и дават приемливи незабавни резултати, но могат да се окажат дискриминационни по отношение на хората с по-ниски доходи и ще имат слаб разубеждаващ ефект спрямо по-заможните социални слоеве.
  Местните власти могат да приемат мерки за противодействие на евентуалните отрицателни ефекти, като например да насърчат употребата на градския транспорт или да предоставят пропуски на по-ниски цени. |
| --- | --- |

4.24.2

При все това ЕИСК счита, че системите за таксуване или такси за достъп в центъра на градовете се въвеждат в интерес на обществото и дават приемливи незабавни резултати, но могат да се окажат дискриминационни по отношение на хората с по-ниски доходи и ще имат слаб разубеждаващ ефект спрямо по-заможните социални слоеве.

Местните власти могат да приемат мерки за противодействие на евентуалните отрицателни ефекти, като например да насърчат употребата на градския транспорт или да предоставят пропуски на по-ниски цени.

| 4.24.3 | Друга възможност с „хоризонтален ефект“ за всички слоеве на населението би било плащането на „пътна такса“ на входните пунктове, но не чрез събирането на определена сума пари, а чрез „изчисляване“ на квота от градски километри, които се полагат на всеки водач. В случая се касае за „разпределение“ на достъпа (километри/времева единица), което би довело до подбиране и управление на градските трасета като частен транспорт, което може да се счита за дискриминационен фактор в зависимост от местоживеенето, изходната точка и дестинацията. |
| --- | --- |

4.24.3

Друга възможност с „хоризонтален ефект“ за всички слоеве на населението би било плащането на „пътна такса“ на входните пунктове, но не чрез събирането на определена сума пари, а чрез „изчисляване“ на квота от градски километри, които се полагат на всеки водач. В случая се касае за „разпределение“ на достъпа (километри/времева единица), което би довело до подбиране и управление на градските трасета като частен транспорт, което може да се счита за дискриминационен фактор в зависимост от местоживеенето, изходната точка и дестинацията.

| 4.24.4 | Естествено това „зониране“ би допълнило вече предложеното определяне на „зони със слаб трафик“, в които на практика ще могат да се движат само колективният транспорт и живеещите в района. |
| --- | --- |

4.24.4

Естествено това „зониране“ би допълнило вече предложеното определяне на „зони със слаб трафик“, в които на практика ще могат да се движат само колективният транспорт и живеещите в района.

4.25   Въпрос 25: Каква добавена стойност в дългосрочен план би имала предвидената европейска подкрепа за финансиране на чист и енергийноефективен градски транспорт?

| 4.25.1 | Тази добавена стойност е огромна и трудна за изчисляване, ако се вземат предвид факторите, свързани с хигиената или здравето, както психологически, така и физически, както и стойността на времето, с което разполагат хората (предвид значителното време, необходимо за пътуване между дома и работата и обратно, което, прибавено към работния ден, води до многобройни отрицателни фактори). |
| --- | --- |

4.25.1

Тази добавена стойност е огромна и трудна за изчисляване, ако се вземат предвид факторите, свързани с хигиената или здравето, както психологически, така и физически, както и стойността на времето, с което разполагат хората (предвид значителното време, необходимо за пътуване между дома и работата и обратно, което, прибавено към работния ден, води до многобройни отрицателни фактори).

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 314 окончателен, Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент: Устойчива мобилност за нашия континент: Средносрочен преглед на Бялата книга за транспорт на Европейската комисия от 2001 г.

1

(2)  OB C 168, 27.7.2007 г., стр. 74, „Транспортът в градски агломерации и метрополни региони“ (докладчик: г-н Ribbe).

2

(3)  Предвид Протокол No 30 от Договора за ЕО относно прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност и Междуинституционалното споразумение от 25 октомври 1993 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията.

3

(4)  Виж документ на СЕС „Concorida BUS“ и използваните там критерии.

4

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/46

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията — План за действие в областта на логистиката на превоза на товари“

COM(2007) 607 окончателен

(2008/C 224/10)

На 18 октомври 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията — План за действие в областта на логистиката на превоза на товари“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 8 май 2008 г. (докладчик: г-н Retureau).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 99 гласа „за“, и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът приветства предложения от Комисията план за действие и би желал да бъде консултиран относно междинния доклад, предвиден за 2010 г., за да установи постигнатия напредък и евентуално продължаващите проблеми. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът приветства предложения от Комисията план за действие и би желал да бъде консултиран относно междинния доклад, предвиден за 2010 г., за да установи постигнатия напредък и евентуално продължаващите проблеми.

| 1.2 | ЕИСК споделя гледната точка, според която осъществяването на специфичен „бенчмаркинг“, в тясно сътрудничество с отрасъла, е от полза за интермодалните терминали, включително за пристанищата и летищата. Предвид различните характеристики на сухопътните терминали, на морските пристанища, на летищата и вътрешните речни пристанища, „бенчмаркингът“ може да се диференцира в достатъчна степен посредством комплект от общи европейски референтни параметри, които да позволяват по-нататъшна детайлизация на местно ниво. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК споделя гледната точка, според която осъществяването на специфичен „бенчмаркинг“, в тясно сътрудничество с отрасъла, е от полза за интермодалните терминали, включително за пристанищата и летищата. Предвид различните характеристики на сухопътните терминали, на морските пристанища, на летищата и вътрешните речни пристанища, „бенчмаркингът“ може да се диференцира в достатъчна степен посредством комплект от общи европейски референтни параметри, които да позволяват по-нататъшна детайлизация на местно ниво.

| 1.3 | Определянето на цените на транспорта в зависимост от различните видове транспорт не отразява адекватно истинското им въздействие върху инфраструктурите, околната среда, енергийната ефективност, нито в достатъчна степен социалните и териториални разходи, както и тези за обществото. |
| --- | --- |

1.3

Определянето на цените на транспорта в зависимост от различните видове транспорт не отразява адекватно истинското им въздействие върху инфраструктурите, околната среда, енергийната ефективност, нито в достатъчна степен социалните и териториални разходи, както и тези за обществото.

| 1.4 | Следователно предвидените за „бенчмаркинга“ инструменти за сравнение и оценка ще трябва да сравняват използваемите транспортни вериги въз основа на тяхната устойчивост, за да се улесни по този начин въвеждането на балансиран механизъм за определяне на цените и изработването на регулаторна система, която да гарантира логистичния избор на най-ефикасните и устойчиви видове транспорт в зависимост от естеството на превозваните товари и наличните видове транспорт. |
| --- | --- |

1.4

Следователно предвидените за „бенчмаркинга“ инструменти за сравнение и оценка ще трябва да сравняват използваемите транспортни вериги въз основа на тяхната устойчивост, за да се улесни по този начин въвеждането на балансиран механизъм за определяне на цените и изработването на регулаторна система, която да гарантира логистичния избор на най-ефикасните и устойчиви видове транспорт в зависимост от естеството на превозваните товари и наличните видове транспорт.

| 1.5 | Повишаването на ефективността на транспортната логистика, отговаряща на нуждите на потребителите и на цялото общество, неизбежно налага значително ускоряване на внедряването на съществуващите водещи нови технологии и нови изследвания, както и постоянни усилия за обучение и квалификация на персонала и подобряване на условията на труд. Същевременно е необходимо да се оптимизира използването на съществуващата инфраструктура, да се оползотворят инвестираните в транспорта и логистиката човешки, материални и финансови ресурси. Необходимо е също да се насърчи повишаването на престижа и привлекателността на тези професии. Ще бъдат необходими също и нови инвестиции за ускоряване на интеграцията на новите държави-членки и улесняване на евро-средиземноморската политика и политиката на съседство. Освен това трябва да се направи оценка на дългосрочните перспективи по отношение на развитието на търсенето, за да се направят инвестиции с много дългосрочна възвръщаемост. |
| --- | --- |

1.5

Повишаването на ефективността на транспортната логистика, отговаряща на нуждите на потребителите и на цялото общество, неизбежно налага значително ускоряване на внедряването на съществуващите водещи нови технологии и нови изследвания, както и постоянни усилия за обучение и квалификация на персонала и подобряване на условията на труд. Същевременно е необходимо да се оптимизира използването на съществуващата инфраструктура, да се оползотворят инвестираните в транспорта и логистиката човешки, материални и финансови ресурси. Необходимо е също да се насърчи повишаването на престижа и привлекателността на тези професии. Ще бъдат необходими също и нови инвестиции за ускоряване на интеграцията на новите държави-членки и улесняване на евро-средиземноморската политика и политиката на съседство. Освен това трябва да се направи оценка на дългосрочните перспективи по отношение на развитието на търсенето, за да се направят инвестиции с много дългосрочна възвръщаемост.

| 1.6 | Следва да се увеличи безопасността и сигурността по пътищата, особено в зоните гранични с трети страни. |
| --- | --- |

1.6

Следва да се увеличи безопасността и сигурността по пътищата, особено в зоните гранични с трети страни.

| 1.7 | Бреговата ивица на ЕС се е удължила, като понастоящем включва и Балтийско и Черно море и е свързана с р. Дунав — основна ос, която е целесъобразно да бъде съживена отново. Европа разполага с пристанищни центрове, през които преминават 90 % от търговския обмен с трети страни и 40 % от търговията между страните от Европейския съюз. В тях значително се развиват логистичните дейности. Независимо от това са необходими редица подобрения. По-специално е целесъобразно да се модернизират връзките с транспорта по суша, като се осигури по-широка гама видове транспорт и по-широко използване на интермодалните подходи. Трябва също да се подобрят методите и организацията на претоварванията. Аналогично трябва да се цели постигане на по-добър баланс между отделните пристанища и по-добра допълняемост между тях и сухопътните транспортни центрове. |
| --- | --- |

1.7

Бреговата ивица на ЕС се е удължила, като понастоящем включва и Балтийско и Черно море и е свързана с р. Дунав — основна ос, която е целесъобразно да бъде съживена отново. Европа разполага с пристанищни центрове, през които преминават 90 % от търговския обмен с трети страни и 40 % от търговията между страните от Европейския съюз. В тях значително се развиват логистичните дейности. Независимо от това са необходими редица подобрения. По-специално е целесъобразно да се модернизират връзките с транспорта по суша, като се осигури по-широка гама видове транспорт и по-широко използване на интермодалните подходи. Трябва също да се подобрят методите и организацията на претоварванията. Аналогично трябва да се цели постигане на по-добър баланс между отделните пристанища и по-добра допълняемост между тях и сухопътните транспортни центрове.

| 1.8 | Комитетът подкрепя използването на новите технологии, приложните изследвания във връзка с подлежащите на подобрения аспекти на различните видове транспорт (инфраструктура, транспортни съоръжения и съоръжения за поддръжка, организация и условия на труд и др.), ангажирания принос за изготвянето на технически стандарти и стандарти за изпращане на данни и комуникация с цел улесняване на развитието на интермодалността и търговските потоци, както и по-добро „обвързване“ на растежа на производството и търговията, от една страна, и неизбежното нарастване на транспорта от друга. Фактор от основно значение в тази връзка е по-голямата ефективност на логистичните вериги. |
| --- | --- |

1.8

Комитетът подкрепя използването на новите технологии, приложните изследвания във връзка с подлежащите на подобрения аспекти на различните видове транспорт (инфраструктура, транспортни съоръжения и съоръжения за поддръжка, организация и условия на труд и др.), ангажирания принос за изготвянето на технически стандарти и стандарти за изпращане на данни и комуникация с цел улесняване на развитието на интермодалността и търговските потоци, както и по-добро „обвързване“ на растежа на производството и търговията, от една страна, и неизбежното нарастване на транспорта от друга. Фактор от основно значение в тази връзка е по-голямата ефективност на логистичните вериги.

| 1.9 | Трябва да продължи изследователската дейност, свързана с двигателите и тяхната енергийна ефективност и с неизкопаемите горива, предназначени за превозните средства както за личен и колективен транспорт на пътници, така и за превоз на товари. |
| --- | --- |

1.9

Трябва да продължи изследователската дейност, свързана с двигателите и тяхната енергийна ефективност и с неизкопаемите горива, предназначени за превозните средства както за личен и колективен транспорт на пътници, така и за превоз на товари.

| 1.10 | Логистиката на градския транспорт изисква спешни мерки и по-големи усилия, за да се предотвратят постепенното задушаване на икономиката на големите градове и значителните загуби на ефективност в резултат на времето, прекарвано в задръствания, което е непродуктивно и води до замърсяване, засягащо жителите и предприятията. За градската среда е необходим глобален подход, който да отчита нуждите на индивидуалния и колективния превоз на пътници и на товари, за да се постигне по-добро разпределение на пътната мрежа и да се обърне тенденцията, при която жители и редица дейности се преместват в разрастващите се предградия и отдалечени населени места. |
| --- | --- |

1.10

Логистиката на градския транспорт изисква спешни мерки и по-големи усилия, за да се предотвратят постепенното задушаване на икономиката на големите градове и значителните загуби на ефективност в резултат на времето, прекарвано в задръствания, което е непродуктивно и води до замърсяване, засягащо жителите и предприятията. За градската среда е необходим глобален подход, който да отчита нуждите на индивидуалния и колективния превоз на пътници и на товари, за да се постигне по-добро разпределение на пътната мрежа и да се обърне тенденцията, при която жители и редица дейности се преместват в разрастващите се предградия и отдалечени населени места.

| 1.11 | В основата на този план са устойчивостта, енергийната ефективност и интермодалността, а предвиденият график подчертава неотложния характер на политиката, която трябва да бъде следвана. В предложенията на Комисията се дава превес на сътрудничеството и диалога пред задължителните мерки. Трябва да се докаже оперативността на този подход. Неговият успех ще зависи от операторите в транспортния сектор и техния капацитет за адаптиране към тези изисквания, поставяни настоятелно от гражданското общество. |
| --- | --- |

1.11

В основата на този план са устойчивостта, енергийната ефективност и интермодалността, а предвиденият график подчертава неотложния характер на политиката, която трябва да бъде следвана. В предложенията на Комисията се дава превес на сътрудничеството и диалога пред задължителните мерки. Трябва да се докаже оперативността на този подход. Неговият успех ще зависи от операторите в транспортния сектор и техния капацитет за адаптиране към тези изисквания, поставяни настоятелно от гражданското общество.

2.   Предложенията на Комисията

2.1   Въведение

| 2.1.1 | На 28 юни 2006 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Логистика на превоза на товари в Европа — ключ към устойчивата мобилност“ (1). Съобщението показа ролята на логистиката за по-устойчив, по-малко замърсяващ и наистина екологосъобразен транспорт. То трябваше да бъде последвано от консултации, за да доведе до изготвянето на европейски план за действие в областта на логистиката на превоза на товари (2), публикуван на 18 октомври 2007 г. |
| --- | --- |

2.1.1

На 28 юни 2006 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Логистика на превоза на товари в Европа — ключ към устойчивата мобилност“ (1). Съобщението показа ролята на логистиката за по-устойчив, по-малко замърсяващ и наистина екологосъобразен транспорт. То трябваше да бъде последвано от консултации, за да доведе до изготвянето на европейски план за действие в областта на логистиката на превоза на товари (2), публикуван на 18 октомври 2007 г.

| 2.1.2 | Комисията възнамеряваше да въведе логистичното измерение в транспортната политика на Европейския съюз с цел намаляване на постоянните затруднения, намаляване на потреблението на енергия, по-добро използване на интермодалността или мултимодалността на инфраструктурите и транспортните средства, опазване на околната среда и ограничаване на вредите и насърчаване на непрекъснатото обучение на персонала. |
| --- | --- |

2.1.2

Комисията възнамеряваше да въведе логистичното измерение в транспортната политика на Европейския съюз с цел намаляване на постоянните затруднения, намаляване на потреблението на енергия, по-добро използване на интермодалността или мултимодалността на инфраструктурите и транспортните средства, опазване на околната среда и ограничаване на вредите и насърчаване на непрекъснатото обучение на персонала.

| 2.1.3 | От Комитета беше поискано да изготви становище относно този план, който съдържа цели, график за постигането им и насърчава използването на новите информационни технологии за засилване на ефективността на логистиката на превозите, що се отнася до товарите (отделни товари, пратки, контейнери). Обмисля се също и система за сертифициране на доброволна основа на специалистите в областта на логистиката, а също и необходимите квалификация и обучение за упражняване на тяхната професия с оглед на улесняването на мобилността им. |
| --- | --- |

2.1.3

От Комитета беше поискано да изготви становище относно този план, който съдържа цели, график за постигането им и насърчава използването на новите информационни технологии за засилване на ефективността на логистиката на превозите, що се отнася до товарите (отделни товари, пратки, контейнери). Обмисля се също и система за сертифициране на доброволна основа на специалистите в областта на логистиката, а също и необходимите квалификация и обучение за упражняване на тяхната професия с оглед на улесняването на мобилността им.

| 2.1.4 | Но още през 2006 г. Комисията подчерта, че не е лесно да се състави картина на европейския логистичен пазар поради липсата на адекватни статистически данни. Общо взето се смята, че логистиката съставлява 10 до 15 % от разходите за превозваните продукти. |
| --- | --- |

2.1.4

Но още през 2006 г. Комисията подчерта, че не е лесно да се състави картина на европейския логистичен пазар поради липсата на адекватни статистически данни. Общо взето се смята, че логистиката съставлява 10 до 15 % от разходите за превозваните продукти.

| 2.1.5 | В съобщението си Комисията предлагаше да се създаде европейска рамка за логистиката на превоз на товари и да се предприемат по-специално мерки в редица области. Планът за действие внася уточнения и определя срокове за изпълнение между 2008 и 2012 г., т.е. сроковете са твърде кратки:






  — | набелязване и премахване на затрудненията в транспорта; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

В съобщението си Комисията предлагаше да се създаде европейска рамка за логистиката на превоз на товари и да се предприемат по-специално мерки в редица области. Планът за действие внася уточнения и определя срокове за изпълнение между 2008 и 2012 г., т.е. сроковете са твърде кратки:

—

набелязване и премахване на затрудненията в транспорта;

| — | използване на усъвършенствани информационни и комуникационни технологии — ИКТ (наблюдение и проследяване) с Галилео, системите LRIT (за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния), RIS (Речни информационни услуги), AIS (система за автоматизирана идентификация), системата SafeSeaNet и телематичните приложения в железопътните превози (TAF) с интегрираната си логистика (ERTMS); въвеждане на „интелигентни“ технологии като разработването или стандартизирането на електронните етикети за радиочестотна идентификация (RFID) (3); |
| --- | --- |

—

използване на усъвършенствани информационни и комуникационни технологии — ИКТ (наблюдение и проследяване) с Галилео, системите LRIT (за разпознаване и проследяване на кораби на далечни разстояния), RIS (Речни информационни услуги), AIS (система за автоматизирана идентификация), системата SafeSeaNet и телематичните приложения в железопътните превози (TAF) с интегрираната си логистика (ERTMS); въвеждане на „интелигентни“ технологии като разработването или стандартизирането на електронните етикети за радиочестотна идентификация (RFID) (3);

| — | универсални стандарти за изпращане на данни и комуникация; |
| --- | --- |

—

универсални стандарти за изпращане на данни и комуникация;

| — | изследвания (Седма рамкова програма); |
| --- | --- |

—

изследвания (Седма рамкова програма);

| — | оперативна съвместимост и взаимна връзка; |
| --- | --- |

—

оперативна съвместимост и взаимна връзка;

| — | обучение на квалифициран персонал в областта на логистиката; |
| --- | --- |

—

обучение на квалифициран персонал в областта на логистиката;

| — | европейски „бенчмаркинг“, като показателите и методологията предстои да бъдат разработени; |
| --- | --- |

—

европейски „бенчмаркинг“, като показателите и методологията предстои да бъдат разработени;

| — | политики по отношение на инфраструктурата: поддръжка и оптимално използване на съществуващата инфраструктура и евентуални нови инвестиции, в частност в авангардните технологии; |
| --- | --- |

—

политики по отношение на инфраструктурата: поддръжка и оптимално използване на съществуващата инфраструктура и евентуални нови инвестиции, в частност в авангардните технологии;

| — | качество на постиганите резултати посредством социален диалог и подходящо сътрудничество и регулиране; |
| --- | --- |

—

качество на постиганите резултати посредством социален диалог и подходящо сътрудничество и регулиране;

| — | насърчаване и опростяване на мултимодалните вериги и съответните стандарти за натоварване. |
| --- | --- |

—

насърчаване и опростяване на мултимодалните вериги и съответните стандарти за натоварване.

| 2.1.6 | Планът за действие, публикуван през 2007 г., има за цел да включи планираните по-рано мерки в програма, съставена от по-подробно изложени цели, придружена от график за изпълнение на всяка от предлаганите мерки. |
| --- | --- |

2.1.6

Планът за действие, публикуван през 2007 г., има за цел да включи планираните по-рано мерки в програма, съставена от по-подробно изложени цели, придружена от график за изпълнение на всяка от предлаганите мерки.

| 2.1.7 | В съобщението си „За Европа в движение — устойчива мобилност на нашия континент“ (4), публикувано във връзка със средносрочния преглед и преразглеждането на Бялата книга за транспорта от 2001 г. (5), Европейската комисия поставя ударение върху понятието за „интелигентна мобилност“, включващо транспортната логистика и интелигентните транспортни системи (ИТС), и тази тема заема челно място и в плана за действие. |
| --- | --- |

2.1.7

В съобщението си „За Европа в движение — устойчива мобилност на нашия континент“ (4), публикувано във връзка със средносрочния преглед и преразглеждането на Бялата книга за транспорта от 2001 г. (5), Европейската комисия поставя ударение върху понятието за „интелигентна мобилност“, включващо транспортната логистика и интелигентните транспортни системи (ИТС), и тази тема заема челно място и в плана за действие.

2.2   Електронни товари („е-freight“) и интелигентни транспортни системи

| 2.2.1 | Широкото използване на наличните и бъдещите ИКТ може да подобри значително логистиката на превоза на товари, но все още създава проблеми, които следва да бъдат разрешени, като стандартизацията, уменията на ползвателите, регулаторните или други пречки пред дематериализирането на документите, сигурността на данните и неприкосновеността на личния живот. |
| --- | --- |

2.2.1

Широкото използване на наличните и бъдещите ИКТ може да подобри значително логистиката на превоза на товари, но все още създава проблеми, които следва да бъдат разрешени, като стандартизацията, уменията на ползвателите, регулаторните или други пречки пред дематериализирането на документите, сигурността на данните и неприкосновеността на личния живот.

| 2.2.2 | Понятието за „e-freight“ в крайна сметка води до „интернет на нещата“ (товари: отделни товари, колети и пакети, контейнери, като всеки елемент може да бъде индивидуализиран, наименован и идентифициран с помощта на пасивен или активен електронен етикет, активиран посредством радиочестотна идентификация); този нов интернет на нещата ще позволи автоматизиране и опростяване на трансфера на данни относно товарите (географско местоположение, информация относно естеството и обема и митнически и други съобщения). Необходимо е съществуващите системи да се разгърнат с оглед конкретната реализация на това ново измерение на интернет, основаващо се на идентифицирането на товарите. |
| --- | --- |

2.2.2

Понятието за „e-freight“ в крайна сметка води до „интернет на нещата“ (товари: отделни товари, колети и пакети, контейнери, като всеки елемент може да бъде индивидуализиран, наименован и идентифициран с помощта на пасивен или активен електронен етикет, активиран посредством радиочестотна идентификация); този нов интернет на нещата ще позволи автоматизиране и опростяване на трансфера на данни относно товарите (географско местоположение, информация относно естеството и обема и митнически и други съобщения). Необходимо е съществуващите системи да се разгърнат с оглед конкретната реализация на това ново измерение на интернет, основаващо се на идентифицирането на товарите.

| 2.2.3 | През 2008 г. Комисията е планирала голям изследователски проект въз основа на пътна карта за разгръщането на ИТС и на технологиите, свързани с транспортната логистика. |
| --- | --- |

2.2.3

През 2008 г. Комисията е планирала голям изследователски проект въз основа на пътна карта за разгръщането на ИТС и на технологиите, свързани с транспортната логистика.

2.3   Перспективи

| 2.3.1 | Планът цели, чрез развиване на ефективността, да допринесе за разрешаването на проблеми като претовареността, замърсяването и шума, емисиите на въглероден двуокис и зависимостта от изкопаеми горива. Тези действия трябва да са придружени от работа в дългосрочна перспектива, извършвана съвместно с държавите-членки, за да се създаде обща база за инвестиции в бъдещите системи на товарния транспорт. |
| --- | --- |

2.3.1

Планът цели, чрез развиване на ефективността, да допринесе за разрешаването на проблеми като претовареността, замърсяването и шума, емисиите на въглероден двуокис и зависимостта от изкопаеми горива. Тези действия трябва да са придружени от работа в дългосрочна перспектива, извършвана съвместно с държавите-членки, за да се създаде обща база за инвестиции в бъдещите системи на товарния транспорт.

| 2.3.2 | Европейската комисия ще изготви доклад за постигнатия напредък в изпълнението на плана за действие през 2010 г. |
| --- | --- |

2.3.2

Европейската комисия ще изготви доклад за постигнатия напредък в изпълнението на плана за действие през 2010 г.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Разширяването на ЕС, нарастващата глобализация на търговията, възникващите нови икономически сили (не само Китай) и процесите на делокализиране представляват мощни фактори за развитие на търговията. Тя нараства с по-бързо темпо, отколкото производството. В Бялата си книга от 2001 г. Комисията беше предложила „отделяне“ на транспорта и растежа. Наложително е да се възобнови дебатът по този въпрос, най-малкото за да се възстанови тяхното „обвързване“ или „паралелизъм“. Във връзка с преразглеждането на Бялата книга през 2006 г (6). логистиката може да се превърне в определящ фактор за рационализиране и постигане на по-голяма ефективност на търговията и в превоза на товари, тъй като тя свързва различните видове транспорт и различните участници (организатори на потоци, превозвачи, ползватели, национални, общности и международни власти) и се опира на новите информационни технологии, технологии за заготовка и обработка. |
| --- | --- |

3.1

Разширяването на ЕС, нарастващата глобализация на търговията, възникващите нови икономически сили (не само Китай) и процесите на делокализиране представляват мощни фактори за развитие на търговията. Тя нараства с по-бързо темпо, отколкото производството. В Бялата си книга от 2001 г. Комисията беше предложила „отделяне“ на транспорта и растежа. Наложително е да се възобнови дебатът по този въпрос, най-малкото за да се възстанови тяхното „обвързване“ или „паралелизъм“. Във връзка с преразглеждането на Бялата книга през 2006 г (6). логистиката може да се превърне в определящ фактор за рационализиране и постигане на по-голяма ефективност на търговията и в превоза на товари, тъй като тя свързва различните видове транспорт и различните участници (организатори на потоци, превозвачи, ползватели, национални, общности и международни власти) и се опира на новите информационни технологии, технологии за заготовка и обработка.

| 3.2 | Световните логистични вериги изискват в крайна сметка пълното интегриране на материалните и електронните връзки между видовете транспортни системи, с цел използване на най-ефективния вид или комбинация от видове транспорт и подобряване на логистиката, като се постави тройна цел — едновременно постигане на икономическа, социална и екологична ефективност (включително и намаляване на енергийните разходи). |
| --- | --- |

3.2

Световните логистични вериги изискват в крайна сметка пълното интегриране на материалните и електронните връзки между видовете транспортни системи, с цел използване на най-ефективния вид или комбинация от видове транспорт и подобряване на логистиката, като се постави тройна цел — едновременно постигане на икономическа, социална и екологична ефективност (включително и намаляване на енергийните разходи).

| 3.3 | В повечето случаи планирането на транспорта означава дълги срокове и сътрудничество между голям брой участници. Инвестициите в транспортна инфраструктура и логистични платформи се правят в твърде дългосрочен план и са много скъпи, по-специално по отношение на морските и вътрешните пристанища и летищата, но също и на площадките за съхраняване на контейнери и насипни товари или комбинираните транспортни площадки. Именно тези платформи обаче създават най-много проблеми и за тях трябва да се намерят бързи, надеждни и устойчиви решения. Ето защо според Комитета е целесъобразно да се пристъпи преди всичко към оптимизиране на използването на съществуващите структури, във връзка с което обменът на информация и опит може да се окаже много плодотворен. Но оползотворяването на съществуващата инфраструктура и използването на усъвършенствани технологии не е достатъчно. Необходимо е средносрочно и дългосрочно планиране на нови инвестиции. |
| --- | --- |

3.3

В повечето случаи планирането на транспорта означава дълги срокове и сътрудничество между голям брой участници. Инвестициите в транспортна инфраструктура и логистични платформи се правят в твърде дългосрочен план и са много скъпи, по-специално по отношение на морските и вътрешните пристанища и летищата, но също и на площадките за съхраняване на контейнери и насипни товари или комбинираните транспортни площадки. Именно тези платформи обаче създават най-много проблеми и за тях трябва да се намерят бързи, надеждни и устойчиви решения. Ето защо според Комитета е целесъобразно да се пристъпи преди всичко към оптимизиране на използването на съществуващите структури, във връзка с което обменът на информация и опит може да се окаже много плодотворен. Но оползотворяването на съществуващата инфраструктура и използването на усъвършенствани технологии не е достатъчно. Необходимо е средносрочно и дългосрочно планиране на нови инвестиции.

| 3.4 | Нови дълготрайни инфраструктури следва да се създават, когато изчисленията са показали много дългосрочна необходимост и когато не съществува алтернативно интермодално решение, например използване на други съществуващи инфраструктури. Железопътно-автомобилната комбинация например може да бъде алтернатива на разширяването на съществуващата пътна мрежа или на строежа на нови пътища. Необходимото планиране означава привличане на всички участници в логистичната верига: общностни, национални и регионални публични власти, предприятия, дистрибутори и други товародатели, специалисти по логистика и превозвачи, социални партньори. Всички засегнати страни следва да могат да участват в предварителните дискусии и различни консултации по тези въпроси, а и мненията им трябва да бъдат надлежно взети предвид. |
| --- | --- |

3.4

Нови дълготрайни инфраструктури следва да се създават, когато изчисленията са показали много дългосрочна необходимост и когато не съществува алтернативно интермодално решение, например използване на други съществуващи инфраструктури. Железопътно-автомобилната комбинация например може да бъде алтернатива на разширяването на съществуващата пътна мрежа или на строежа на нови пътища. Необходимото планиране означава привличане на всички участници в логистичната верига: общностни, национални и регионални публични власти, предприятия, дистрибутори и други товародатели, специалисти по логистика и превозвачи, социални партньори. Всички засегнати страни следва да могат да участват в предварителните дискусии и различни консултации по тези въпроси, а и мненията им трябва да бъдат надлежно взети предвид.

| 3.5 | Планирането трябва да доведе до създаването на дългосрочни партньорства, които да осигуряват устойчива жизнеспособност (както икономическа, така и социална) на инфраструктурите. То следва да се впише в Европейската перспектива за териториално развитие и да допринесе за поставянето на трайна основа на инвестициите в транспорта и за по-доброто структуриране и координиране с промишлените и търговски дейности и програмите за териториално устройство и градоустройство (по-специално за да се избегне „роенето“ на логистични платформи и прибързаните и скъпи делокализации, претоварването на някои оси и някои зони, от една страна, и упадъкът и изолирането на други зони поради липса или лошо качество на връзките, от друга). |
| --- | --- |

3.5

Планирането трябва да доведе до създаването на дългосрочни партньорства, които да осигуряват устойчива жизнеспособност (както икономическа, така и социална) на инфраструктурите. То следва да се впише в Европейската перспектива за териториално развитие и да допринесе за поставянето на трайна основа на инвестициите в транспорта и за по-доброто структуриране и координиране с промишлените и търговски дейности и програмите за териториално устройство и градоустройство (по-специално за да се избегне „роенето“ на логистични платформи и прибързаните и скъпи делокализации, претоварването на някои оси и някои зони, от една страна, и упадъкът и изолирането на други зони поради липса или лошо качество на връзките, от друга).

| 3.6 | Що се отнася до планираните нови стандарти за товарните единици, очевидно е, че те трябва да способстват за улесняването на евентуалните претоварвания по отношение на максималното тегло за обработка и габаритите. Въпреки това, предвид проблемите, свързани с факта, че почти целият превоз на товари по суша се извършва с автомобилен транспорт, тези стандарти не би трябвало да водят до допълнителни разходи, в резултат на които да се стигне до влошаване на инфраструктурата и до по-нататъшно намаляване на безопасността на автомобилния транспорт. Те следва да улесняват интермодалността. |
| --- | --- |

3.6

Що се отнася до планираните нови стандарти за товарните единици, очевидно е, че те трябва да способстват за улесняването на евентуалните претоварвания по отношение на максималното тегло за обработка и габаритите. Въпреки това, предвид проблемите, свързани с факта, че почти целият превоз на товари по суша се извършва с автомобилен транспорт, тези стандарти не би трябвало да водят до допълнителни разходи, в резултат на които да се стигне до влошаване на инфраструктурата и до по-нататъшно намаляване на безопасността на автомобилния транспорт. Те следва да улесняват интермодалността.

| 3.7. | Във връзка с предложението от 2003 г. относно нова доброволна интермодална товарна единица, Комитетът отново заявява своята позиция, че комбинирането на две товарни единици с различни габарити представлява „логистичен кошмар“. Самата комбинация от посочените в становището две пречки (фиксирани размери на направляващите елементи на корабите и несигурността относно поемането на разходите за тази система) вече поражда загриженост, че системата няма да се използва. |
| --- | --- |

3.7.

Във връзка с предложението от 2003 г. относно нова доброволна интермодална товарна единица, Комитетът отново заявява своята позиция, че комбинирането на две товарни единици с различни габарити представлява „логистичен кошмар“. Самата комбинация от посочените в становището две пречки (фиксирани размери на направляващите елементи на корабите и несигурността относно поемането на разходите за тази система) вече поражда загриженост, че системата няма да се използва.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | Комитетът отправя настойчиво искане да бъде консултиран относно доклада за напредъка на плана и евентуалните проблеми, свързани с неговото изпълнение, който Комисията ще изготви през 2010 г. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът отправя настойчиво искане да бъде консултиран относно доклада за напредъка на плана и евентуалните проблеми, свързани с неговото изпълнение, който Комисията ще изготви през 2010 г.

| 4.2 | „Интернет за товарите“ несъмнено ще се окаже средство за подобряване на ефективността на транспортната логистика, както и на услугите, предоставяни на клиентите. Въпреки това, опирайки се на опита, натрупан от „интернет на наименованията“, Комитетът смята, че има какво да се обсъди по отношение на процедурите и инструментите за контрол, които следва да се създадат във връзка с „наименоването“; по исторически причини интернетът на наименованията се намира под крайния контрол на Министерството на търговията на Съединените щати. Комитетът подкрепя възможността за европейско управление в областта на наименоването и управлението на базите данни, както и при определянето на техническите стандарти. |
| --- | --- |

4.2

„Интернет за товарите“ несъмнено ще се окаже средство за подобряване на ефективността на транспортната логистика, както и на услугите, предоставяни на клиентите. Въпреки това, опирайки се на опита, натрупан от „интернет на наименованията“, Комитетът смята, че има какво да се обсъди по отношение на процедурите и инструментите за контрол, които следва да се създадат във връзка с „наименоването“; по исторически причини интернетът на наименованията се намира под крайния контрол на Министерството на търговията на Съединените щати. Комитетът подкрепя възможността за европейско управление в областта на наименоването и управлението на базите данни, както и при определянето на техническите стандарти.

| 4.2.1 | Комитетът изразява задоволство от факта, че Комисията включва развитието на логистиката в обновената Лисабонска програма за растеж и заетост. Въпреки това, основавайки се на опита, той приканва Комисията да навакса бързо изоставането по отношение на въвеждането на новите технологии, по-специално що се отнася до „Галилео“. |
| --- | --- |

4.2.1

Комитетът изразява задоволство от факта, че Комисията включва развитието на логистиката в обновената Лисабонска програма за растеж и заетост. Въпреки това, основавайки се на опита, той приканва Комисията да навакса бързо изоставането по отношение на въвеждането на новите технологии, по-специално що се отнася до „Галилео“.

| 4.3 | Според Комитета поради икономическото значение и преобладаващо вътрешнорегионалния характер на търговията, интернетът на товарите следва да се основава на многополюсния принцип (напр. регионални или субрегионални органи за наименоване), а не да бъде поставян в крайна сметка под контрола на една единствена институция, при това външна за Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.3

Според Комитета поради икономическото значение и преобладаващо вътрешнорегионалния характер на търговията, интернетът на товарите следва да се основава на многополюсния принцип (напр. регионални или субрегионални органи за наименоване), а не да бъде поставян в крайна сметка под контрола на една единствена институция, при това външна за Европейския съюз.

| 4.4 | Освен това е целесъобразно да се поставят ясно въпросите за защитата на личния живот и за поверителността на сделките във връзка с диверсифицирането на информационните инструменти, използвани за проверяването на съдържанието на товарите, за да се избегне изтичането на информация към престъпни организации, в частност в трети страни (като се взимат предвид и аспектите, свързани с митническия и застрахователен контрол), проследяването на товарите, техните изпращачи, междинните звена и получателите в контекста на насърчаването на ИТС и свързаните с тях информационни технологии. |
| --- | --- |

4.4

Освен това е целесъобразно да се поставят ясно въпросите за защитата на личния живот и за поверителността на сделките във връзка с диверсифицирането на информационните инструменти, използвани за проверяването на съдържанието на товарите, за да се избегне изтичането на информация към престъпни организации, в частност в трети страни (като се взимат предвид и аспектите, свързани с митническия и застрахователен контрол), проследяването на товарите, техните изпращачи, междинните звена и получателите в контекста на насърчаването на ИТС и свързаните с тях информационни технологии.

| 4.5 | Това важи по-специално за фината логистика, свързана с електронната търговия. |
| --- | --- |

4.5

Това важи по-специално за фината логистика, свързана с електронната търговия.

| 4.6 | Комитетът оценява положително намерението на Комисията да „модернизира“ професията на специалистите в областта на логистиката посредством система за „дефиниране“ и „сертифициране“ на операторите, като желанието му е тази система да носи висока добавена стойност. |
| --- | --- |

4.6

Комитетът оценява положително намерението на Комисията да „модернизира“ професията на специалистите в областта на логистиката посредством система за „дефиниране“ и „сертифициране“ на операторите, като желанието му е тази система да носи висока добавена стойност.

| 4.7 | Комитетът приветства също и факта, че Комисията предлага да работи заедно със социалните партньори за изготвянето на изисквания за квалификация и обучение. В този контекст Комитетът се надява, че необходимите квалификация и обучение ще се развиват през целия живот и ще отразяват напредъка на познанието и технологиите. Комитетът приветства и факта, че Комисията работи за взаимно признаване на тези доброволни сертификати. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът приветства също и факта, че Комисията предлага да работи заедно със социалните партньори за изготвянето на изисквания за квалификация и обучение. В този контекст Комитетът се надява, че необходимите квалификация и обучение ще се развиват през целия живот и ще отразяват напредъка на познанието и технологиите. Комитетът приветства и факта, че Комисията работи за взаимно признаване на тези доброволни сертификати.

| 4.8 | Необходимо е подобряването на логистичните резултати чрез засилено използване на новите технологии, чрез опростяване на административните процедури, обмен на опит, развиване на квалификациите и на обучението, интермодалност. Но Комитетът държи да подчертае, че положителното въздействие от този напредък може да се прояви в пълна степен само ако при транспортния и логистичния сектор се приложат мерки, за постигане на баланс в отделните видове транспорт или между тях и се въведе „регулирана конкуренция“, както препоръчва Комисията в Бялата книга от 2001 г., което означава относително преразглеждане на цените на транспорта и действително хармонизиране на условията за конкуренция в отделните видове транспорт и между тях в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

4.8

Необходимо е подобряването на логистичните резултати чрез засилено използване на новите технологии, чрез опростяване на административните процедури, обмен на опит, развиване на квалификациите и на обучението, интермодалност. Но Комитетът държи да подчертае, че положителното въздействие от този напредък може да се прояви в пълна степен само ако при транспортния и логистичния сектор се приложат мерки, за постигане на баланс в отделните видове транспорт или между тях и се въведе „регулирана конкуренция“, както препоръчва Комисията в Бялата книга от 2001 г., което означава относително преразглеждане на цените на транспорта и действително хармонизиране на условията за конкуренция в отделните видове транспорт и между тях в рамките на ЕС.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 336 окончателен.

1

(2)  COM(2007) 607 окончателен.

2

(3)  Вж. проучвателно становище по тази тема: „Радиочестотна идентификация (RFID)“ (докладчик: г-н Morgan), ОВ C 256 от 27.10.2007 г., стр. 66-72 и работата на конференцията, проведена в Лисабон на 15 и 16 ноември 2007 г. (уебсайт на португалското председателство).

3

(4)  COM(2006) 314 окончателен от 22.6.2006 г.

4

(5)  Вж. съответните становища на Комитета относно Бялата книга COM(2001) 370 от 12 септември 2001 г.„Европейската транспортна политика за 1010 г. — време за взимане на решения“ и относно средносрочния преглед COM(2006) 314 от 22 юни 2006 г.: „За Европа в движение — устойчива мобилност на нашия континент — Средносрочен преглед на Бялата книга за транспорта“.

5

(6)  „За да продължи Европа да се движи: Устойчива мобилност за нашия континент- средносрочен преглед на Бялата книга за транспорта през 2001“ COM(2006) 314 окончателен, 22 юни 2006 г.

6

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/50

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

| — | „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2002/21/ЕО относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги, 2002/19/ЕО относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях, и 2002/20/ЕО относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги“ |
| --- | --- |

—

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2002/21/ЕО относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги, 2002/19/ЕО относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях, и 2002/20/ЕО относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги“

| — | „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2002/22/ЕО относно универсалната услуга и правата на потребителите във връзка с електронните съобщителни мрежи и услуги, Директива 2002/58/ЕО относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации и Регламент (ЕО) No 2006/2004 за сътрудничество в областта на защита на потребителите“ |
| --- | --- |

—

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2002/22/ЕО относно универсалната услуга и правата на потребителите във връзка с електронните съобщителни мрежи и услуги, Директива 2002/58/ЕО относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации и Регламент (ЕО) No 2006/2004 за сътрудничество в областта на защита на потребителите“

| — | „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейския орган за пазара на електронни съобщения“ |
| --- | --- |

—

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейския орган за пазара на електронни съобщения“

COM(2007) 697 окончателен — 2007/0247 (COD)

COM(2007) 698 окончателен — 2007/0248 (COD)

COM(2007) 699 окончателен — 2007/0249 (COD)

(2008/C 224/11)

На 10 декември 2007 г. Европейската комисия реши, съгласно член 95 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2002/21/ЕО относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги, 2002/19/ЕО относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях, и 2002/20/ЕО относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги“.

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2002/22/ЕО относно универсалната услуга и правата на потребителите във връзка с електронните съобщителни мрежи и услуги, Директива 2002/58/ЕО относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации и Регламент (ЕО) No 2006/2004 за сътрудничество в областта на защита на потребителите“.

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейския орган за пазара на електронни съобщения“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 8 май 2008 г. (докладчик: г-н HERNÁNDEZ BATALLER).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският* икономически и социален комитет прие настоящото становище с 80 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК споделя целите на Комисията да се даде възможност на потребителите да извлекат максимална полза от пазара на електронни съобщения, да се гарантира липсата на нарушаване или ограничаване на конкуренцията, да насърчава ефективните инвестиции в инфраструктура и да поощрява иновациите, стимулирайки по този начин ефикасното потребление и управление на радиочестотния спектър и на номерационните ресурси. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК споделя целите на Комисията да се даде възможност на потребителите да извлекат максимална полза от пазара на електронни съобщения, да се гарантира липсата на нарушаване или ограничаване на конкуренцията, да насърчава ефективните инвестиции в инфраструктура и да поощрява иновациите, стимулирайки по този начин ефикасното потребление и управление на радиочестотния спектър и на номерационните ресурси.

| 1.2 | Предвид факта, че секторът на електронните съобщения се характеризира с високо ниво на технологични иновации и със силно динамични пазари, ЕИСК счита за задоволителни регулаторния модел на рамката на електронните съобщения и предложените изменения, които се основават на: |
| --- | --- |

1.2

Предвид факта, че секторът на електронните съобщения се характеризира с високо ниво на технологични иновации и със силно динамични пазари, ЕИСК счита за задоволителни регулаторния модел на рамката на електронните съобщения и предложените изменения, които се основават на:

| 1.2.1 | децентрализирано регулиране в държавите-членки, като отговорността за наблюдаване на пазарите въз основа на общ набор от принципи и процедури се възлага на националните органи. Едновременно с това се укрепват независимостта, ежедневното управление и правомощията на НРО, като им се гарантират подходящи бюджети и достатъчни човешки ресурси и се подсилват изпълнителните им правомощия с цел подобряване на ефективното прилагане на регулаторната рамка; |
| --- | --- |

1.2.1

децентрализирано регулиране в държавите-членки, като отговорността за наблюдаване на пазарите въз основа на общ набор от принципи и процедури се възлага на националните органи. Едновременно с това се укрепват независимостта, ежедневното управление и правомощията на НРО, като им се гарантират подходящи бюджети и достатъчни човешки ресурси и се подсилват изпълнителните им правомощия с цел подобряване на ефективното прилагане на регулаторната рамка;

| 1.2.2 | консолидация на вътрешния пазар и възлагане на Комисията на определени правомощия във връзка с транснационалните пазари, които излизат извън обхвата на отговорностите на държава-членка; |
| --- | --- |

1.2.2

консолидация на вътрешния пазар и възлагане на Комисията на определени правомощия във връзка с транснационалните пазари, които излизат извън обхвата на отговорностите на държава-членка;

| 1.2.3 | по-добра съгласуваност на законодателството чрез осъвременяване на определени разпоредби с цел привеждането им в съответствие с развитието на технологиите и пазара, и заличаване на редица остарели или ненужни разпоредби; |
| --- | --- |

1.2.3

по-добра съгласуваност на законодателството чрез осъвременяване на определени разпоредби с цел привеждането им в съответствие с развитието на технологиите и пазара, и заличаване на редица остарели или ненужни разпоредби;

| 1.2.4 | разработване на ефективна стратегия за управление на спектъра, насочена към създаване на единно европейско информационно пространство; |
| --- | --- |

1.2.4

разработване на ефективна стратегия за управление на спектъра, насочена към създаване на единно европейско информационно пространство;

| 1.2.5 | в изключителни случаи, функционално разделение по решение на НРО, след одобрение от страна на Комисията, за гарантиране предоставянето на продукти с еднакъв достъп за всички оператори на вторичните пазари, включително поделенията на вертикално интегрирания оператор; |
| --- | --- |

1.2.5

в изключителни случаи, функционално разделение по решение на НРО, след одобрение от страна на Комисията, за гарантиране предоставянето на продукти с еднакъв достъп за всички оператори на вторичните пазари, включително поделенията на вертикално интегрирания оператор;

| 1.2.6 | постигане на надеждна и ефикасна комуникация чрез мрежите за електронни съобщения. За постигането на тази цел, Органът трябва да допринесе за хармонизацията на подходящите технически и организационни мерки за сигурност чрез предоставяне на експертни съвети; |
| --- | --- |

1.2.6

постигане на надеждна и ефикасна комуникация чрез мрежите за електронни съобщения. За постигането на тази цел, Органът трябва да допринесе за хармонизацията на подходящите технически и организационни мерки за сигурност чрез предоставяне на експертни съвети;

| 1.2.7 | укрепване на правата на потребителите по отношение на определени аспекти на договорите, прозрачността и публикуването на информация, наличието на услуги, информационните и аварийните услуги и преносимостта на номерата. Независимо от това, с предложенията не се постига по-високо ниво на защита на потребителите, както е предвидено в Договора за създаване на Европейската общност по отношение на защитата на потребителите, тъй като те не разглеждат други аспекти, като например регулиране на обслужването на клиентите, минимални нива на качеството, наказателни клаузи или евентуална съвместна продажба на услуги и терминали; |
| --- | --- |

1.2.7

укрепване на правата на потребителите по отношение на определени аспекти на договорите, прозрачността и публикуването на информация, наличието на услуги, информационните и аварийните услуги и преносимостта на номерата. Независимо от това, с предложенията не се постига по-високо ниво на защита на потребителите, както е предвидено в Договора за създаване на Европейската общност по отношение на защитата на потребителите, тъй като те не разглеждат други аспекти, като например регулиране на обслужването на клиентите, минимални нива на качеството, наказателни клаузи или евентуална съвместна продажба на услуги и терминали;

| 1.2.8 | по-голяма защита на неприкосновеността на личния живот, въпреки че не всички предложения са достатъчно амбициозни, като например защитата от нежелани съобщения (спам), която според ЕИСК трябва еднозначно да се основава на принципа на изричното предварително съгласие на потребителя да получава търговски съобщения. |
| --- | --- |

1.2.8

по-голяма защита на неприкосновеността на личния живот, въпреки че не всички предложения са достатъчно амбициозни, като например защитата от нежелани съобщения (спам), която според ЕИСК трябва еднозначно да се основава на принципа на изричното предварително съгласие на потребителя да получава търговски съобщения.

| 1.3 | ЕИСК приветства включването на крайното оборудване в приложното поле на регулаторната рамка, тъй като това ще подобри електронния достъп за крайни потребители с увреждания. Комитетът приветства и създаването на задължителни мерки за крайни потребители с увреждания по отношение на универсалната услуга, подобряване на достъпа до публични телефонни услуги, включително аварийни услуги, информационни справочни услуги, еквивалентни на достъпните за останалите крайни потребители, както и други конкретни мерки. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК приветства включването на крайното оборудване в приложното поле на регулаторната рамка, тъй като това ще подобри електронния достъп за крайни потребители с увреждания. Комитетът приветства и създаването на задължителни мерки за крайни потребители с увреждания по отношение на универсалната услуга, подобряване на достъпа до публични телефонни услуги, включително аварийни услуги, информационни справочни услуги, еквивалентни на достъпните за останалите крайни потребители, както и други конкретни мерки.

| 1.4 | Опростяването и намаляването на административните разходи е важно, а наличието на по-голяма гъвкавост при задачите за управление на спектъра ще улесни административните процедури и ползването на спектъра от операторите. ЕИСК счита, че следва да има ограничен брой изключения от техническо естество, както и по-широки изключения за постигане на цели от общ интерес — които да се определят от държавите-членки — като културно и езиково многообразие, свобода на изразяване и плурализъм в медиите, насърчаване на социалното и териториалното сближаване и безопасност на човешкия живот, като се вземат предвид техническите, социалните, културните и политическите нужди на всички държави-членки, в съответствие с разпоредбите на националните законодателства и правото на Общността. |
| --- | --- |

1.4

Опростяването и намаляването на административните разходи е важно, а наличието на по-голяма гъвкавост при задачите за управление на спектъра ще улесни административните процедури и ползването на спектъра от операторите. ЕИСК счита, че следва да има ограничен брой изключения от техническо естество, както и по-широки изключения за постигане на цели от общ интерес — които да се определят от държавите-членки — като културно и езиково многообразие, свобода на изразяване и плурализъм в медиите, насърчаване на социалното и териториалното сближаване и безопасност на човешкия живот, като се вземат предвид техническите, социалните, културните и политическите нужди на всички държави-членки, в съответствие с разпоредбите на националните законодателства и правото на Общността.

| 1.5 | Създаването на Европейски орган за пазара на електронни съобщения, който ще бъде независим от Комисията и ще засили правомощията на НРО, би могло да бъде полезно, тъй като ще предостави средства за ефективно партньорство между Комисията и националните регулаторни органи по теми, изискващи съгласуваност на европейско ниво, като определяне на пазари, извършване на анализи и формулиране на решения, хармонизация на използването на радиочестотния спектър или определяне на транснационални пазари. |
| --- | --- |

1.5

Създаването на Европейски орган за пазара на електронни съобщения, който ще бъде независим от Комисията и ще засили правомощията на НРО, би могло да бъде полезно, тъй като ще предостави средства за ефективно партньорство между Комисията и националните регулаторни органи по теми, изискващи съгласуваност на европейско ниво, като определяне на пазари, извършване на анализи и формулиране на решения, хармонизация на използването на радиочестотния спектър или определяне на транснационални пазари.

2.   Въведение

| 2.1 | През 2002 г. бе одобрена реформа на пазара на далекосъобщенията, която доведе до създаването на регулаторна рамка за електронните съобщения (включително всички спътникови и наземни мрежи, фиксирани и безжични), включваща директивите относно рамката, достъпа, разрешението и универсалната услуга, както и директивата относно обработката на личните данни и защитата на неприкосновеността на личния живот в сектора. |
| --- | --- |

2.1

През 2002 г. бе одобрена реформа на пазара на далекосъобщенията, която доведе до създаването на регулаторна рамка за електронните съобщения (включително всички спътникови и наземни мрежи, фиксирани и безжични), включваща директивите относно рамката, достъпа, разрешението и универсалната услуга, както и директивата относно обработката на личните данни и защитата на неприкосновеността на личния живот в сектора.

| 2.2 | Тази регулаторна рамка на ЕС за електроните съобщителни мрежи и услуги бе създадена за улесняване достъпа на нови оператори до съществуваща инфраструктура, стимулиране на инвестициите в алтернативни инфраструктури и предлагане на потребителите на по-голям избор и по-ниски цени. |
| --- | --- |

2.2

Тази регулаторна рамка на ЕС за електроните съобщителни мрежи и услуги бе създадена за улесняване достъпа на нови оператори до съществуваща инфраструктура, стимулиране на инвестициите в алтернативни инфраструктури и предлагане на потребителите на по-голям избор и по-ниски цени.

| 2.3 | Регулаторният модел на сегашната рамка се основава на принципа на децентрализирано регулиране в държавите-членки, като отговорността за наблюдаване на пазарите въз основа на общ набор от принципи и процедури се възлага на националните органи. |
| --- | --- |

2.3

Регулаторният модел на сегашната рамка се основава на принципа на децентрализирано регулиране в държавите-членки, като отговорността за наблюдаване на пазарите въз основа на общ набор от принципи и процедури се възлага на националните органи.

| 2.4 | Рамката предлага минимално ниво на хармонизиране, оставяйки определянето на мерките за изпълнение или на националните регулаторни органи (наричани по-долу „НРО“), или на държавите-членки. |
| --- | --- |

2.4

Рамката предлага минимално ниво на хармонизиране, оставяйки определянето на мерките за изпълнение или на националните регулаторни органи (наричани по-долу „НРО“), или на държавите-членки.

| 2.5 | Целта на регулаторната рамка е постепенно намаляване на специфичните за сектора правила ex ante паралелно с развитието на конкуренцията на пазара, посредством препоръка на Комисията, идентифицираща пазарите на стоки и услуги, в които правилата ex ante биха могли да се оправдаят. |
| --- | --- |

2.5

Целта на регулаторната рамка е постепенно намаляване на специфичните за сектора правила ex ante паралелно с развитието на конкуренцията на пазара, посредством препоръка на Комисията, идентифицираща пазарите на стоки и услуги, в които правилата ex ante биха могли да се оправдаят.

| 2.5.1 | Целта на всяка регулаторна интервенция ex ante е да бъде в полза на потребителите и да осигури конкурентоспособност на пазарите за крайни потребители. Определението за „релевантните пазари“ може да се променя с времето, тъй като характеристиките на стоките и услугите търпят развитие, а възможностите за продуктово заместване в търсенето и предлагането се променят, както е посочено в Препоръката на Комисията от 17 декември 2007 г. (1). |
| --- | --- |

2.5.1

Целта на всяка регулаторна интервенция ex ante е да бъде в полза на потребителите и да осигури конкурентоспособност на пазарите за крайни потребители. Определението за „релевантните пазари“ може да се променя с времето, тъй като характеристиките на стоките и услугите търпят развитие, а възможностите за продуктово заместване в търсенето и предлагането се променят, както е посочено в Препоръката на Комисията от 17 декември 2007 г. (1).

3.   Предложенията на Комисията

| 3.1 | Комисията предлага широко преразглеждане на европейското законодателство, уреждащо електронните съобщения (наричано по-нататък „регулаторна рамка“), чрез съвместното представяне на:






  — | две предложения за директива: първото — за изменение на директивите относно рамката, достъпа и разрешението, а второто — за изменение на директивите относно универсалната услуга и защитата на неприкосновеността на личния живот; |
| --- | --- | --- |

3.1

Комисията предлага широко преразглеждане на европейското законодателство, уреждащо електронните съобщения (наричано по-нататък „регулаторна рамка“), чрез съвместното представяне на:

—

две предложения за директива: първото — за изменение на директивите относно рамката, достъпа и разрешението, а второто — за изменение на директивите относно универсалната услуга и защитата на неприкосновеността на личния живот;

| — | предложение за регламент за създаване на Европейски орган за пазара на електронни съобщения (наричан по-надолу „Органът“). |
| --- | --- |

—

предложение за регламент за създаване на Европейски орган за пазара на електронни съобщения (наричан по-надолу „Органът“).

| 3.2 | Накратко, тези предложения целят регулирането на „изменената“ европейска регулаторна рамка за електронни съобщения, като я приведат в съответствие с изискванията на националните регулаторни органи, операторите и потребителите на стоки и услуги. |
| --- | --- |

3.2

Накратко, тези предложения целят регулирането на „изменената“ европейска регулаторна рамка за електронни съобщения, като я приведат в съответствие с изискванията на националните регулаторни органи, операторите и потребителите на стоки и услуги.

| 3.3 | Целта е да се създаде последователна „изменена регулаторна рамка“ за електронни съобщения, която да се възползва максимално от напредъка, постигнат от развитието на вътрешния пазар. Предложенията се отнасят до: |
| --- | --- |

3.3

Целта е да се създаде последователна „изменена регулаторна рамка“ за електронни съобщения, която да се възползва максимално от напредъка, постигнат от развитието на вътрешния пазар. Предложенията се отнасят до:

| 3.4 | Предложението за изменение на директивите относно рамката, разрешението и достъпа:






  а) | гарантира, по отношение на управлението на спектъра, че държавите-членки ще се консултират със заинтересованите страни, когато се обсъждат изключения от принципите за неутралност на технологиите и услугите, включително при преследване на цели от общ интерес; |
| --- | --- | --- |

3.4

Предложението за изменение на директивите относно рамката, разрешението и достъпа:

а)

гарантира, по отношение на управлението на спектъра, че държавите-членки ще се консултират със заинтересованите страни, когато се обсъждат изключения от принципите за неутралност на технологиите и услугите, включително при преследване на цели от общ интерес;

| б) | повишава последователността на регулаторната рамка чрез рационализиране на някои процедурни елементи в процеса на наблюдение на пазара, включително възможността Комисията да поеме анализа на пазара, ако НРО изостава значително при изпълнение на задълженията си; |
| --- | --- |

б)

повишава последователността на регулаторната рамка чрез рационализиране на някои процедурни елементи в процеса на наблюдение на пазара, включително възможността Комисията да поеме анализа на пазара, ако НРО изостава значително при изпълнение на задълженията си;

| в) | подобрява целостта и сигурността на мрежата чрез подсилване на съществуващите задължения и разширява обхвата на изискванията за цялост отвъд телефонните мрежи с цел покриване на мобилни и IP мрежи; |
| --- | --- |

в)

подобрява целостта и сигурността на мрежата чрез подсилване на съществуващите задължения и разширява обхвата на изискванията за цялост отвъд телефонните мрежи с цел покриване на мобилни и IP мрежи;

| г) | засилва законовите гаранции на заинтересованите страни чрез дефиниране на разнообразни критерии, отнасящи се до независимостта на НРО, и признава правото на обжалване на решенията на НРО и възможността за прекратяване на изпълнението на приети от тях мерки с цел предотвратяване на сериозни и необратими вреди в спешни случаи; |
| --- | --- |

г)

засилва законовите гаранции на заинтересованите страни чрез дефиниране на разнообразни критерии, отнасящи се до независимостта на НРО, и признава правото на обжалване на решенията на НРО и възможността за прекратяване на изпълнението на приети от тях мерки с цел предотвратяване на сериозни и необратими вреди в спешни случаи;

| д) | задоволява нуждите на уязвими групи, включвайки технически изисквания за оборудване на терминали за подобряване на електронния достъп за лица с увреждания, и актуализирайки целите на НРО по отношение на по-възрастни потребители и социално нуждаещи се потребители; |
| --- | --- |

д)

задоволява нуждите на уязвими групи, включвайки технически изисквания за оборудване на терминали за подобряване на електронния достъп за лица с увреждания, и актуализирайки целите на НРО по отношение на по-възрастни потребители и социално нуждаещи се потребители;

| е) | позволява на НРО, след получаване на предварително съгласие от Комисията, да налагат функционално разделение; |
| --- | --- |

е)

позволява на НРО, след получаване на предварително съгласие от Комисията, да налагат функционално разделение;

| ж) | създава обща процедура за подбор; |
| --- | --- |

ж)

създава обща процедура за подбор;

| з) | и накрая, засилва изпълнителните правомощия на НРО, които имат възможността да налагат конкретни условия за общи разрешения, с цел обезпечаване на достъпа на лица с увреждания, за защита на авторското право и интелектуалната собственост и за гарантиране на съобщения от обществени органи в случай на непосредствени заплахи. |
| --- | --- |

з)

и накрая, засилва изпълнителните правомощия на НРО, които имат възможността да налагат конкретни условия за общи разрешения, с цел обезпечаване на достъпа на лица с увреждания, за защита на авторското право и интелектуалната собственост и за гарантиране на съобщения от обществени органи в случай на непосредствени заплахи.

| 3.5 | Предложението за изменение на схемата за универсална услуга, обработка на лични данни и защита на неприкосновеността на личния живот и правата на потребителите в сектора на електронните съобщения, както и режимът относно сътрудничеството в областта на защитата на потребителите се основава на постигнатия вече напредък в законодателния подход на Комисията в този сектор. |
| --- | --- |

3.5

Предложението за изменение на схемата за универсална услуга, обработка на лични данни и защита на неприкосновеността на личния живот и правата на потребителите в сектора на електронните съобщения, както и режимът относно сътрудничеството в областта на защитата на потребителите се основава на постигнатия вече напредък в законодателния подход на Комисията в този сектор.

| 3.5.1 | Признава се в тази връзка, че само конкуренцията не е достатъчна за задоволяване нуждите на всички потребители и защита на правата на потребителите; поради това са включени конкретни разпоредби, гарантиращи универсалната услуга, правата на потребителите и защитата на личните данни. |
| --- | --- |

3.5.1

Признава се в тази връзка, че само конкуренцията не е достатъчна за задоволяване нуждите на всички потребители и защита на правата на потребителите; поради това са включени конкретни разпоредби, гарантиращи универсалната услуга, правата на потребителите и защитата на личните данни.

| 3.5.2 | В частност, предложението цели да подобри прозрачността на тарифите и публикуването на информация за крайните потребители, като от операторите се изисква да публикуват сравнителна, подходяща и актуална информация в леснодостъпна форма, и като се предоставят правомощия на НРО да налагат спазването на тези задължения от операторите. |
| --- | --- |

3.5.2

В частност, предложението цели да подобри прозрачността на тарифите и публикуването на информация за крайните потребители, като от операторите се изисква да публикуват сравнителна, подходяща и актуална информация в леснодостъпна форма, и като се предоставят правомощия на НРО да налагат спазването на тези задължения от операторите.

| 3.5.3 | Включени са разпоредби за преносимост на номерата, така че потребителите да могат лесно да сменят доставчика (установен е максимален срок от един работен ден за ефективен пренос на номерата, а на НРО се дават правомощия за предотвратяване на възпиращи практики от доставчиците); извършват се подобрения на изискванията за информация относно местоположението на лицата, извършващи повиквания към аварийните услуги, като задължението за предоставяне на информация на аварийните служби. |
| --- | --- |

3.5.3

Включени са разпоредби за преносимост на номерата, така че потребителите да могат лесно да сменят доставчика (установен е максимален срок от един работен ден за ефективен пренос на номерата, а на НРО се дават правомощия за предотвратяване на възпиращи практики от доставчиците); извършват се подобрения на изискванията за информация относно местоположението на лицата, извършващи повиквания към аварийните услуги, като задължението за предоставяне на информация на аварийните служби.

| 3.5.4 | „Възможността“ държавите-членки да приемат конкретни мерки в полза на потребители с увреждания е заменена с изрично „задължение“ за това, като се дава право на НРО да изискват от операторите да публикуват информация, представляваща интерес за потребители с увреждания. |
| --- | --- |

3.5.4

„Възможността“ държавите-членки да приемат конкретни мерки в полза на потребители с увреждания е заменена с изрично „задължение“ за това, като се дава право на НРО да изискват от операторите да публикуват информация, представляваща интерес за потребители с увреждания.

| 3.5.5 | Освен това, НРО ще имат правомощия да предотвратяват снижаването на качеството на услугата, установявайки минимални нива на качество за мрежови предавателни услуги за крайни потребители, и ще могат да наблюдават тарифите на дребно, ако няма предприятие, определено като доставчик на универсална услуга. |
| --- | --- |

3.5.5

Освен това, НРО ще имат правомощия да предотвратяват снижаването на качеството на услугата, установявайки минимални нива на качество за мрежови предавателни услуги за крайни потребители, и ще могат да наблюдават тарифите на дребно, ако няма предприятие, определено като доставчик на универсална услуга.

| 3.5.6 | Ще бъдат предприети и стъпки за гарантиране уведомяването на крайните потребители за нарушаване на сигурността, водещо до загуба или по друг начин компрометиране на личните им данни, и за информирането им относно предпазните мерки, които могат да вземат за свеждане на щетите до минимум. |
| --- | --- |

3.5.6

Ще бъдат предприети и стъпки за гарантиране уведомяването на крайните потребители за нарушаване на сигурността, водещо до загуба или по друг начин компрометиране на личните им данни, и за информирането им относно предпазните мерки, които могат да вземат за свеждане на щетите до минимум.

| 3.5.7 | В този дух, използването на „шпионски програми“ или друг вреден софтуер се забранява, независимо от метода, използван за инсталирането му върху оборудване на потребител; борбата срещу нежеланите търговски съобщения в Европа се засилва чрез разпоредбата доставчиците на интернет услуги да предприемат законови действия срещу разпространители на спам. |
| --- | --- |

3.5.7

В този дух, използването на „шпионски програми“ или друг вреден софтуер се забранява, независимо от метода, използван за инсталирането му върху оборудване на потребител; борбата срещу нежеланите търговски съобщения в Европа се засилва чрез разпоредбата доставчиците на интернет услуги да предприемат законови действия срещу разпространители на спам.

| 3.6 | В заключение, заслужава да се изтъкне предложението за създаване на „Орган“, отчитащ се пред Европейския парламент, който ще включва регулаторен съвет, състоящ се от ръководителите на НРО на всички държави-членки на ЕО и ще замени Европейската група на регулаторите (ЕГР) (2). |
| --- | --- |

3.6

В заключение, заслужава да се изтъкне предложението за създаване на „Орган“, отчитащ се пред Европейския парламент, който ще включва регулаторен съвет, състоящ се от ръководителите на НРО на всички държави-членки на ЕО и ще замени Европейската група на регулаторите (ЕГР) (2).

| 3.6.1 | Този орган ще консултира Комисията относно приемането на някои решения, ще действа като експертен център за електронни съобщителни мрежи и услуги на ниво ЕС и ще поеме функциите на Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA). |
| --- | --- |

3.6.1

Този орган ще консултира Комисията относно приемането на някои решения, ще действа като експертен център за електронни съобщителни мрежи и услуги на ниво ЕС и ще поеме функциите на Европейската агенция за мрежова и информационна сигурност (ENISA).

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК приветства предложенията на Комисията, доколкото те целят да намерят решения за нуждите в областта на регулирането и управлението на европейския пазар на електрони съобщителни услуги. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК приветства предложенията на Комисията, доколкото те целят да намерят решения за нуждите в областта на регулирането и управлението на европейския пазар на електрони съобщителни услуги.

| 4.1.1 | ЕИСК подкрепя целта на Комисията за по-нататъшно отваряне на пазара на далекосъобщенията за конкуренция и за повишаване на инвестициите във високоскоростни мрежи (включително всички фиксирани, мобилни и спътникови технологии (3)), както и целта за постигане на интернет на бъдещето (интернет на нещата и семантичен интернет), така че да се осигури оптимизирано управление на спектъра на вътрешния пазар, и в контекста на цифровизацията на аудиовизуалните услуги. Това е в общия интерес на потребителите и бизнеса, нуждаещи се от достъп до висококачествени далекосъобщителни системи и услуги. |
| --- | --- |

4.1.1

ЕИСК подкрепя целта на Комисията за по-нататъшно отваряне на пазара на далекосъобщенията за конкуренция и за повишаване на инвестициите във високоскоростни мрежи (включително всички фиксирани, мобилни и спътникови технологии (3)), както и целта за постигане на интернет на бъдещето (интернет на нещата и семантичен интернет), така че да се осигури оптимизирано управление на спектъра на вътрешния пазар, и в контекста на цифровизацията на аудиовизуалните услуги. Това е в общия интерес на потребителите и бизнеса, нуждаещи се от достъп до висококачествени далекосъобщителни системи и услуги.

| 4.1.2 | ЕИСК отбелязва, че настоящата регулаторна рамка в сектора на далекосъобщенията позволи:






  — | постигането на съществен напредък към по-отворени, динамични пазари, както се изтъква от Комисията в нейния 12-ти доклад относно изпълнението на регулаторния пакет за далекосъобщенията; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

ЕИСК отбелязва, че настоящата регулаторна рамка в сектора на далекосъобщенията позволи:

—

постигането на съществен напредък към по-отворени, динамични пазари, както се изтъква от Комисията в нейния 12-ти доклад относно изпълнението на регулаторния пакет за далекосъобщенията;

| — | борбата със сериозното неравенство между операторите, което е наследство от преимуществата, облагодетелствали старите държавни монополи. |
| --- | --- |

—

борбата със сериозното неравенство между операторите, което е наследство от преимуществата, облагодетелствали старите държавни монополи.

| 4.2 | ЕИСК счита за положително и това, че регулаторната схема, заложена в предложенията, е разширена до сферата на електронните съобщения, и следователно, до всички мрежи за предаване и доставка на услуги, от които то се състои. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК счита за положително и това, че регулаторната схема, заложена в предложенията, е разширена до сферата на електронните съобщения, и следователно, до всички мрежи за предаване и доставка на услуги, от които то се състои.

| 4.3 | В допълнение към подобряването на чисто техническите и управленски аспекти, посочени по-горе, Комитетът приветства големия брой разпоредби, насочени конкретно към укрепване на правата на потребителите на електронни съобщителни услуги, както и процедурните и административни гаранции за операторите, които осигуряват правилното изпълнение на тези разпоредби (право на изслушване на засегнатите страни, основания за решения, предпазни мерки и право на обжалване). С въвеждането на тези гаранции се гарантира „правото на добра администрация“, записано в член 41 на Хартата на основните права. |
| --- | --- |

4.3

В допълнение към подобряването на чисто техническите и управленски аспекти, посочени по-горе, Комитетът приветства големия брой разпоредби, насочени конкретно към укрепване на правата на потребителите на електронни съобщителни услуги, както и процедурните и административни гаранции за операторите, които осигуряват правилното изпълнение на тези разпоредби (право на изслушване на засегнатите страни, основания за решения, предпазни мерки и право на обжалване). С въвеждането на тези гаранции се гарантира „правото на добра администрация“, записано в член 41 на Хартата на основните права.

| 4.4 | ЕИСК подкрепя в частност предложенията, направени в предходни становища и взети предвид в предложението на Комисията, относно:






  — | изискването държавите-членки да приемат конкретни мерки за подпомагане на потребители с увреждания (4) за постигане на целите на Хартата на основните права на ЕС и Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания; |
| --- | --- | --- |

4.4

ЕИСК подкрепя в частност предложенията, направени в предходни становища и взети предвид в предложението на Комисията, относно:

—

изискването държавите-членки да приемат конкретни мерки за подпомагане на потребители с увреждания (4) за постигане на целите на Хартата на основните права на ЕС и Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания;

| — | общите принципи за управление на спектъра (тъй като спектърът е от обществен интерес и трябва да се управлява от икономическа, социална и екологична гледна точка), които, освен неутралност на технологиите и услугите, трябва да обезпечават и културно и езиково разнообразие, свобода на изразяването и медиен плурализъм, и да отразяват техническите, социалните, културните и политическите нужди на всички държави-членки (5). |
| --- | --- |

—

общите принципи за управление на спектъра (тъй като спектърът е от обществен интерес и трябва да се управлява от икономическа, социална и екологична гледна точка), които, освен неутралност на технологиите и услугите, трябва да обезпечават и културно и езиково разнообразие, свобода на изразяването и медиен плурализъм, и да отразяват техническите, социалните, културните и политическите нужди на всички държави-членки (5).

| 4.4.1 | За да се гарантира културното и езиково многообразие е важно също така при предаването на съобщения по електронна поща диакритичните знаци на различните езици и буквите на кирилица, гръцки и други, да бъдат четливи, а не деформирани. Не би следвало използването на букви с диакритични знаци в кратки съобщения (SMS) да бъде по-скъпо. |
| --- | --- |

4.4.1

За да се гарантира културното и езиково многообразие е важно също така при предаването на съобщения по електронна поща диакритичните знаци на различните езици и буквите на кирилица, гръцки и други, да бъдат четливи, а не деформирани. Не би следвало използването на букви с диакритични знаци в кратки съобщения (SMS) да бъде по-скъпо.

| 4.5 | ЕИСК подкрепя предложенията на Комисията, особено във връзка със следните аспекти:






  а) | опростяването на процедурите за анализ на пазара, което намалява административната тежест за НРО и административните разходи на операторите; |
| --- | --- | --- |

4.5

ЕИСК подкрепя предложенията на Комисията, особено във връзка със следните аспекти:

а)

опростяването на процедурите за анализ на пазара, което намалява административната тежест за НРО и административните разходи на операторите;

| б) | подобряването на сигурността и целостта на мрежите, което гарантира надеждно ползване на електронните съобщения; |
| --- | --- |

б)

подобряването на сигурността и целостта на мрежите, което гарантира надеждно ползване на електронните съобщения;

| в) | укрепването на независимостта на НРО чрез ограничаване на възможностите на други публични органи да влияят върху ежедневното им управление и чрез осигуряване на собствени, независими бюджети и достатъчни човешки ресурси за НРО. |
| --- | --- |

в)

укрепването на независимостта на НРО чрез ограничаване на възможностите на други публични органи да влияят върху ежедневното им управление и чрез осигуряване на собствени, независими бюджети и достатъчни човешки ресурси за НРО.

5.   Специфични бележки

| 5.1 | Тъй като целта на предложенията на Комисията е, първо, да се приемат мерки за сближаване на националното законодателство в областта на електронните съобщения и, второ, да се създаде нов наднационален орган, ЕИСК желае да подчертае, че предложенията се основават изключително на член 95 от Договора за създаване на Европейската общност. |
| --- | --- |

5.1

Тъй като целта на предложенията на Комисията е, първо, да се приемат мерки за сближаване на националното законодателство в областта на електронните съобщения и, второ, да се създаде нов наднационален орган, ЕИСК желае да подчертае, че предложенията се основават изключително на член 95 от Договора за създаване на Европейската общност.

| 5.1.1 | Разбира се този член може да бъде подходящо и достатъчно правно основание за постигане на преследваните цели (6), но съгласно съдебната практика на Съда на Европейските общности, Комисията ще трябва да следи, че приетите за тази цел мерки ще окажат реално въздействие върху националните законодателни разпоредби (водейки до тяхното изменение) и ще регулират в изчерпателна степен на наднационално ниво всички онези аспекти, които ще облагодетелстват потребителите и ползвателите на електронни съобщения, както и аспектите, отнасящи се до законовите и процедурните гаранции, заложени в предложенията (7). |
| --- | --- |

5.1.1

Разбира се този член може да бъде подходящо и достатъчно правно основание за постигане на преследваните цели (6), но съгласно съдебната практика на Съда на Европейските общности, Комисията ще трябва да следи, че приетите за тази цел мерки ще окажат реално въздействие върху националните законодателни разпоредби (водейки до тяхното изменение) и ще регулират в изчерпателна степен на наднационално ниво всички онези аспекти, които ще облагодетелстват потребителите и ползвателите на електронни съобщения, както и аспектите, отнасящи се до законовите и процедурните гаранции, заложени в предложенията (7).

| 5.1.2 | Накратко, приемането на бъдещата наднационална регулаторна рамка в тази област не трябва да се превърне в обикновена козметична преработка на сегашната наднационална регулаторна рамка в сектора на електронните съобщения. |
| --- | --- |

5.1.2

Накратко, приемането на бъдещата наднационална регулаторна рамка в тази област не трябва да се превърне в обикновена козметична преработка на сегашната наднационална регулаторна рамка в сектора на електронните съобщения.

| 5.1.3 | Горното се отнася и до създаването на Органа, чието съществуване е напълно оправдано дотолкова, доколкото същият е в състояние да подпомогне последователното и ефективно изпълнение на големия брой предложени разпоредби, за които същият е отговорен по силата на предоставените му конкретни правомощия. |
| --- | --- |

5.1.3

Горното се отнася и до създаването на Органа, чието съществуване е напълно оправдано дотолкова, доколкото същият е в състояние да подпомогне последователното и ефективно изпълнение на големия брой предложени разпоредби, за които същият е отговорен по силата на предоставените му конкретни правомощия.

| 5.1.4 | Създаването на този Орган отговаря на принципа на субсидиарност, тъй като съществуващото сътрудничество:






  а) | е слабо структурирано и се основава на неефективни механизми, което разпокъсва вътрешния пазар; |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Създаването на този Орган отговаря на принципа на субсидиарност, тъй като съществуващото сътрудничество:

а)

е слабо структурирано и се основава на неефективни механизми, което разпокъсва вътрешния пазар;

| б) | не гарантира еднакви условия за оператори, установени в различни държави-членки; |
| --- | --- |

б)

не гарантира еднакви условия за оператори, установени в различни държави-членки;

| в) | пречи на потребителите да реализират ползите, произтичащи от конкуренцията и трансграничните услуги. |
| --- | --- |

в)

пречи на потребителите да реализират ползите, произтичащи от конкуренцията и трансграничните услуги.

| 5.1.5 | То е в съответствие и с принципа за пропорционалност, тъй като прави възможно установяването на ефективно партньорство между Комисията и националните регулатори по въпроси, по които се изисква европейска последователност. |
| --- | --- |

5.1.5

То е в съответствие и с принципа за пропорционалност, тъй като прави възможно установяването на ефективно партньорство между Комисията и националните регулатори по въпроси, по които се изисква европейска последователност.

| 5.2 | Органът следва да функционира като изключителен форум за сътрудничество между НРО при упражняването на правомощията им съгласно регулаторната рамка. |
| --- | --- |

5.2

Органът следва да функционира като изключителен форум за сътрудничество между НРО при упражняването на правомощията им съгласно регулаторната рамка.

| 5.2.1 | ЕИСК очаква бъдещата оценка на работата на Органа, за да се гарантира, че неговата дейност се основава на прозрачност, отчетност и независимост, и че правомощията на НРО са засилени, като им е дадена солидна и прозрачна основа в правото на Общността. |
| --- | --- |

5.2.1

ЕИСК очаква бъдещата оценка на работата на Органа, за да се гарантира, че неговата дейност се основава на прозрачност, отчетност и независимост, и че правомощията на НРО са засилени, като им е дадена солидна и прозрачна основа в правото на Общността.

| 5.3 | По отношение на законодателния подход на предложената регулаторна рамка е важно да се признае ползата от прилагането на специфични критерии за регулиране на сектора, заедно с принципите и правилата на свободната конкуренция на вътрешния пазар (8). Това се отнася особено до въпросния сектор, който изисква административни интервенции ex ante, включващи сложни икономически анализи на съответния пазар, които не са необходими в други сектори на вътрешния пазар (9). |
| --- | --- |

5.3

По отношение на законодателния подход на предложената регулаторна рамка е важно да се признае ползата от прилагането на специфични критерии за регулиране на сектора, заедно с принципите и правилата на свободната конкуренция на вътрешния пазар (8). Това се отнася особено до въпросния сектор, който изисква административни интервенции ex ante, включващи сложни икономически анализи на съответния пазар, които не са необходими в други сектори на вътрешния пазар (9).

| 5.3.1 | ЕИСК изразява подкрепа за целта на регулаторната рамка за прогресивно намаляване на регулирането ex ante в сектора, паралелно с развитието на конкуренцията на пазара, която Комисията вече осъществява постепенно, например чрез препоръката си от 17 декември 2007 г. ЕИСК изразява надежда, че — предвид динамиката на пазара на електрони съобщения — характеристиките на продуктите и услугите и възможностите за тяхната замяна ще се развият по такъв начин, че прилагането на този вид мерки за намеса ще стане ненужно. |
| --- | --- |

5.3.1

ЕИСК изразява подкрепа за целта на регулаторната рамка за прогресивно намаляване на регулирането ex ante в сектора, паралелно с развитието на конкуренцията на пазара, която Комисията вече осъществява постепенно, например чрез препоръката си от 17 декември 2007 г. ЕИСК изразява надежда, че — предвид динамиката на пазара на електрони съобщения — характеристиките на продуктите и услугите и възможностите за тяхната замяна ще се развият по такъв начин, че прилагането на този вид мерки за намеса ще стане ненужно.

| 5.3.2 | ЕИСК е убеден, че „функционалното разделение“ е изключителна мярка, която следва да се прилага пестеливо. Тя трябва да се налага само от НРО, след предварително одобрение от Комисията, която следва да поиска становището на новия Орган. |
| --- | --- |

5.3.2

ЕИСК е убеден, че „функционалното разделение“ е изключителна мярка, която следва да се прилага пестеливо. Тя трябва да се налага само от НРО, след предварително одобрение от Комисията, която следва да поиска становището на новия Орган.

| 5.3.3 | Подобно решение може да бъде оправдано единствено в случай на постоянен неуспех да се постигне ефективна недискриминация на различните засегнати пазари, както и в случаите, когато перспективите за конкуренция в инфраструктурата в разумни срокове са малки или липсват, след прилагането на едно или повече решения, които са били счетени за подходящи в миналото. |
| --- | --- |

5.3.3

Подобно решение може да бъде оправдано единствено в случай на постоянен неуспех да се постигне ефективна недискриминация на различните засегнати пазари, както и в случаите, когато перспективите за конкуренция в инфраструктурата в разумни срокове са малки или липсват, след прилагането на едно или повече решения, които са били счетени за подходящи в миналото.

| 5.4 | Въпреки това, конкретните разпоредби, предложени за този сектор, не покриват някои съществени въпроси, оказващи въздействие върху ефективното и прозрачно осъществяване на свободната конкуренция между операторите и доставчиците на услуги на паневропейския пазар, или някои съществени аспекти на правата на потребителя. |
| --- | --- |

5.4

Въпреки това, конкретните разпоредби, предложени за този сектор, не покриват някои съществени въпроси, оказващи въздействие върху ефективното и прозрачно осъществяване на свободната конкуренция между операторите и доставчиците на услуги на паневропейския пазар, или някои съществени аспекти на правата на потребителя.

| 5.5 | Първо, следва да се изясни обхвата на „националната сигурност“, която, съгласно член 3 a, параграф 2 от Договора за Европейския съюз, изменен с Договора от Лисабон, остава „единствено в рамките на отговорността“ на всяка държава-членка. |
| --- | --- |

5.5

Първо, следва да се изясни обхвата на „националната сигурност“, която, съгласно член 3 a, параграф 2 от Договора за Европейския съюз, изменен с Договора от Лисабон, остава „единствено в рамките на отговорността“ на всяка държава-членка.

| 5.5.1 | Това признаване на нерегулирани правомощия ще предостави значителна свобода на действие при установяване на причините и мерките, които, по съображения, касаещи националната сигурност, биха могли да водят до изключения в прилагането на секторните правила и принципи и на правото на конкуренцията, включени в съответните предложения на Комисията. |
| --- | --- |

5.5.1

Това признаване на нерегулирани правомощия ще предостави значителна свобода на действие при установяване на причините и мерките, които, по съображения, касаещи националната сигурност, биха могли да водят до изключения в прилагането на секторните правила и принципи и на правото на конкуренцията, включени в съответните предложения на Комисията.

| 5.5.2 | В сектора на електронните съобщения понастоящем съществуват национални правила, които оставят на държавите-членки правото да определят съобщителни мрежи, услуги, съоръжения и оборудване, извършващи дейности, съществени за националната отбрана и обществената сигурност (10). В този смисъл, ЕИСК отбелязва, че практиките при изпълнението на проекта „Галилео“ биха могли да бъдат полезни. |
| --- | --- |

5.5.2

В сектора на електронните съобщения понастоящем съществуват национални правила, които оставят на държавите-членки правото да определят съобщителни мрежи, услуги, съоръжения и оборудване, извършващи дейности, съществени за националната отбрана и обществената сигурност (10). В този смисъл, ЕИСК отбелязва, че практиките при изпълнението на проекта „Галилео“ биха могли да бъдат полезни.

| 5.6 | С оглед запазване на социалната, икономическа и териториална цялост при създаване на нови мрежови инфраструктури, особено що се отнася до така наречените „мрежи от ново поколение“, обществените органи имат нужда да стимулират икономически и социален напредък и високо ниво на заетост, в съответствие с правото на Общността и демократичните принципи, с оглед създаване на високотехнологичен пазар на електронни съобщения. |
| --- | --- |

5.6

С оглед запазване на социалната, икономическа и териториална цялост при създаване на нови мрежови инфраструктури, особено що се отнася до така наречените „мрежи от ново поколение“, обществените органи имат нужда да стимулират икономически и социален напредък и високо ниво на заетост, в съответствие с правото на Общността и демократичните принципи, с оглед създаване на високотехнологичен пазар на електронни съобщения.

| 5.6.1 | Мерките за намеса трябва да служат, с обществено финансиране — особено от местните власти — за засилване на бъдещото внедряване на мрежи от ново поколение, при наличие на гаранции, че това не оказва въздействие върху неутралността на технологиите, и че — в духа на принципа за пропорционалност — се избягва ненужното дублиране на мрежови ресурси. |
| --- | --- |

5.6.1

Мерките за намеса трябва да служат, с обществено финансиране — особено от местните власти — за засилване на бъдещото внедряване на мрежи от ново поколение, при наличие на гаранции, че това не оказва въздействие върху неутралността на технологиите, и че — в духа на принципа за пропорционалност — се избягва ненужното дублиране на мрежови ресурси.

| 5.7 | По отношение влиянието на предложената регулаторна рамка върху правата на потребителя, в някои случаи ще бъде необходимо да се извърши конкретен анализ на защитата на правото на достъп до услуги от общ икономически интерес (11) (което, освен че се признава за основно право в член 36 на Хартата за основните права на ЕС, ще бъде регулирано чрез член 16 от ДЕС и протокол No 9, приложен към Договорите), и защитата на свободната конкуренция, която няма да бъде между целите на ЕС, посочени в член 3 на Договора от Лисабон, но ще бъде субект на ad hoc регулиране, съгласно Протокола относно вътрешния пазар и конкуренцията, приложен към Договорите. |
| --- | --- |

5.7

По отношение влиянието на предложената регулаторна рамка върху правата на потребителя, в някои случаи ще бъде необходимо да се извърши конкретен анализ на защитата на правото на достъп до услуги от общ икономически интерес (11) (което, освен че се признава за основно право в член 36 на Хартата за основните права на ЕС, ще бъде регулирано чрез член 16 от ДЕС и протокол No 9, приложен към Договорите), и защитата на свободната конкуренция, която няма да бъде между целите на ЕС, посочени в член 3 на Договора от Лисабон, но ще бъде субект на ad hoc регулиране, съгласно Протокола относно вътрешния пазар и конкуренцията, приложен към Договорите.

| 5.7.1 | Въпреки че ЕИСК приветства факта, че предложението относно универсалната услуга създава механизъм за консултации в държавите-членки, чрез който се гарантира, че на интересите на потребителите ще се обръща необходимото внимание, той изказва съжаление, че нито една от разпоредбите не се отнася до ролята на организираното гражданско общество, когато става дума за консултация и участие в процеса на приемане от компетентните наднационални органи на подходящи мерки, гарантиращи ефективно прилагане на механизмите за консултации в ЕС. |
| --- | --- |

5.7.1

Въпреки че ЕИСК приветства факта, че предложението относно универсалната услуга създава механизъм за консултации в държавите-членки, чрез който се гарантира, че на интересите на потребителите ще се обръща необходимото внимание, той изказва съжаление, че нито една от разпоредбите не се отнася до ролята на организираното гражданско общество, когато става дума за консултация и участие в процеса на приемане от компетентните наднационални органи на подходящи мерки, гарантиращи ефективно прилагане на механизмите за консултации в ЕС.

| 5.7.2 | По отношение на физическите аспекти на универсалната услуга, ЕИСК очаква предложенията на Комисията по темата да бъдат публикувани тази година, преди да е дал окончателно своята позиция. Докато това се случи, ЕИСК повтаря отново (12) основните принципи, които счита за приложими:






  а) | достъп до висококачествени услуги на справедливи, уместни и достъпни цени; |
| --- | --- | --- |

5.7.2

По отношение на физическите аспекти на универсалната услуга, ЕИСК очаква предложенията на Комисията по темата да бъдат публикувани тази година, преди да е дал окончателно своята позиция. Докато това се случи, ЕИСК повтаря отново (12) основните принципи, които счита за приложими:

а)

достъп до висококачествени услуги на справедливи, уместни и достъпни цени;

| б) | бърз обществен широколентов достъп до информация и модерни далекосъобщителни услуги във всички региони; |
| --- | --- |

б)

бърз обществен широколентов достъп до информация и модерни далекосъобщителни услуги във всички региони;

| в) | достъп за всички потребители, независимо от дохода и географското им местоположение, с право на изравняване на тарифите; |
| --- | --- |

в)

достъп за всички потребители, независимо от дохода и географското им местоположение, с право на изравняване на тарифите;

| г) | справедлив и недискриминиращ принос на всички доставчици на далекосъобщителни услуги за поддръжка и усъвършенстване на универсалната услуга; |
| --- | --- |

г)

справедлив и недискриминиращ принос на всички доставчици на далекосъобщителни услуги за поддръжка и усъвършенстване на универсалната услуга;

| д) | наличие на конкретни, предсказуеми и адекватни механизми, гарантиращи поддържането и разширяването на универсалната услуга, в съответствие с технологичното и социалното развитие; |
| --- | --- |

д)

наличие на конкретни, предсказуеми и адекватни механизми, гарантиращи поддържането и разширяването на универсалната услуга, в съответствие с технологичното и социалното развитие;

| е) | всички допълнителни принципи, считани за необходими от НРО за защита на обществения интерес; |
| --- | --- |

е)

всички допълнителни принципи, считани за необходими от НРО за защита на обществения интерес;

| ж) | създаване на форум или обсерватория на електроните съобщения на нивото на Общността, с оглед отчитане мненията на всички участници в икономическата и социалната сфера и на други организации на организираното гражданското общество. |
| --- | --- |

ж)

създаване на форум или обсерватория на електроните съобщения на нивото на Общността, с оглед отчитане мненията на всички участници в икономическата и социалната сфера и на други организации на организираното гражданското общество.

| 5.7.3 | От гледна точка на универсалната услуга, директивата следва да покрива следните аспекти:






  а) | нуждата от регулиране на потребителските услуги, предлагани от операторите, включително възможността за налагане на нива за качество на потребителската услуга, когато услугата започне да се влошава; |
| --- | --- | --- |

5.7.3

От гледна точка на универсалната услуга, директивата следва да покрива следните аспекти:

а)

нуждата от регулиране на потребителските услуги, предлагани от операторите, включително възможността за налагане на нива за качество на потребителската услуга, когато услугата започне да се влошава;

| б) | определянето на наказателни клаузи, така че да се осигури по-голяма правна сигурност; |
| --- | --- |

б)

определянето на наказателни клаузи, така че да се осигури по-голяма правна сигурност;

| в) | изменения на договорите; |
| --- | --- |

в)

изменения на договорите;

| г) | минимални нива на качество за някои аспекти, даващи правомощия на НРО да налагат минимални нива на качество за всички услуги, ако го желаят; |
| --- | --- |

г)

минимални нива на качество за някои аспекти, даващи правомощия на НРО да налагат минимални нива на качество за всички услуги, ако го желаят;

| д) | изготвяне на подробни фактури и подобрени ценови услуги, при наличие на гаранции, че фактурите включват разбивка на всички услуги извън сферата на електронните съобщения; |
| --- | --- |

д)

изготвяне на подробни фактури и подобрени ценови услуги, при наличие на гаранции, че фактурите включват разбивка на всички услуги извън сферата на електронните съобщения;

| е) | съвместната продажба на услуги и терминали, която следва да бъде обект на по-прозрачни договорни споразумения. |
| --- | --- |

е)

съвместната продажба на услуги и терминали, която следва да бъде обект на по-прозрачни договорни споразумения.

| 5.7.4 | Повишаването на защитата на потребителите, предвидена в предложението за универсалната услуга, не гарантира изцяло високо ниво на защита на потребителите, както се изисква от член 153 от Договора за създаването на Европейската общност, тъй като предложението не спазва общия принцип, според който абонатите имат правото да прекратят по всяко време, без неустойка, договорите си с доставчиците на електрони съобщителни мрежи и услуги. |
| --- | --- |

5.7.4

Повишаването на защитата на потребителите, предвидена в предложението за универсалната услуга, не гарантира изцяло високо ниво на защита на потребителите, както се изисква от член 153 от Договора за създаването на Европейската общност, тъй като предложението не спазва общия принцип, според който абонатите имат правото да прекратят по всяко време, без неустойка, договорите си с доставчиците на електрони съобщителни мрежи и услуги.

| 5.7.5 | Въпреки това, съществуват някои аспекти, за които тази защита е подобрена, като:






  — | ценова информация с прозрачни, актуализирани или сравними тарифи и информация за предлаганите видове услуги; |
| --- | --- | --- |

5.7.5

Въпреки това, съществуват някои аспекти, за които тази защита е подобрена, като:

—

ценова информация с прозрачни, актуализирани или сравними тарифи и информация за предлаганите видове услуги;

| — | реформата на Регламент (ЕО) No 2006/2004, която прави възможно международното сътрудничество, с оглед предотвратяване на нежелателни практики като „фишинг“ (13), „сайбърстокинг“ и „спуфинг“. |
| --- | --- |

—

реформата на Регламент (ЕО) No 2006/2004, която прави възможно международното сътрудничество, с оглед предотвратяване на нежелателни практики като „фишинг“ (13), „сайбърстокинг“ и „спуфинг“.

| 5.8 | ЕИСК счита, че по отношение на неприкосновеността на електронните съобщения предложението представлява стъпка напред спрямо съществуващото законодателство. Комитетът призовава Комисията да повиши поверителността на съобщенията, които се осъществяват чрез публични съобщителни мрежи и публично достъпни електронни съобщителни услуги, и на съответните данни за трафика, в съответствие с критериите, предвидени в съдебната практика на Съда на Европейските общности (14). |
| --- | --- |

5.8

ЕИСК счита, че по отношение на неприкосновеността на електронните съобщения предложението представлява стъпка напред спрямо съществуващото законодателство. Комитетът призовава Комисията да повиши поверителността на съобщенията, които се осъществяват чрез публични съобщителни мрежи и публично достъпни електронни съобщителни услуги, и на съответните данни за трафика, в съответствие с критериите, предвидени в съдебната практика на Съда на Европейските общности (14).

| 5.8.1 | ЕИСК подкрепя укрепването на регулирането на основните права, отнасящи се до електронните съобщения, като защитата на неприкосновеността на личния живот, защитата на личните данни, тайната на съобщенията и поверителността, и някои търговски аспекти, отнасящи се до интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

5.8.1

ЕИСК подкрепя укрепването на регулирането на основните права, отнасящи се до електронните съобщения, като защитата на неприкосновеността на личния живот, защитата на личните данни, тайната на съобщенията и поверителността, и някои търговски аспекти, отнасящи се до интелектуалната собственост.

| 5.8.2 | Когато става дума за сигурност (15), следва да се приемат подходящи мерки за гарантиране на мрежовата сигурност (16) и за използване на достатъчно надежден шифрован материал, така че да се повиши защитата на неприкосновеността на личния живот. |
| --- | --- |

5.8.2

Когато става дума за сигурност (15), следва да се приемат подходящи мерки за гарантиране на мрежовата сигурност (16) и за използване на достатъчно надежден шифрован материал, така че да се повиши защитата на неприкосновеността на личния живот.

| 5.8.3 | ЕИСК счита за положително прилагането на защитата по тази директива за обществени съобщителни мрежи, поддържащи устройства за събиране на данни и за идентификация (включително безконтактни устройства, като системи за радиочестотна идентификация — RFID) (17). |
| --- | --- |

5.8.3

ЕИСК счита за положително прилагането на защитата по тази директива за обществени съобщителни мрежи, поддържащи устройства за събиране на данни и за идентификация (включително безконтактни устройства, като системи за радиочестотна идентификация — RFID) (17).

| 5.9 | Що се отнася до нежеланите търговски съобщения (спам), ЕИСК припомня (18) убеждението си, че законодателството следва да се основава еднозначно на принципа на предварителното съгласие на потребителя: интересът на потребителя е този, който трябва да е господстващ с оглед предотвратяване на нежелани търговски съобщения. Следователно, следва да се вземат всички необходими мерки за гарантиране спазването на този принцип, като там, където е приложимо, се въвеждат ефективни, пропорционални и възпиращи санкции. |
| --- | --- |

5.9

Що се отнася до нежеланите търговски съобщения (спам), ЕИСК припомня (18) убеждението си, че законодателството следва да се основава еднозначно на принципа на предварителното съгласие на потребителя: интересът на потребителя е този, който трябва да е господстващ с оглед предотвратяване на нежелани търговски съобщения. Следователно, следва да се вземат всички необходими мерки за гарантиране спазването на този принцип, като там, където е приложимо, се въвеждат ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ОВ L 344, 28.12.2007 г., стр. 65.

1

(2)  Създадена с Решение на Комисията 2002/627/ЕО от 29.7.2002 г., последно изменено с Решение на Комисията 2004/641/ЕО от 6.12.2007 г., ОВ L 323, 8.12.2007, стр. 43.

2

(3)  Виж становище OB C 44, 16.2.2008 г., стр. 50, (докладчик: г-н Retureau).

3

(4)  Проучвателно становище относно „Бъдещо законодателство в областта на електронния достъп“, ОВ C 175, 27.7.2007 г., стр. 91-95.

4

(5)  OB C 151, 17.6.2008 г., стр. 25.

5

(6)  Решение на СЕО от 2.5.2006 г., дело C-436/03.

6

(7)  Пак там. Правни основания 44 и 45.

7

(8)  Виж A. Bavasso, „Electronics Communications: A new Paradigm for European Regulation“, CML Rev. 41, 2004 г., стр. 110 и следващи.

8

(9)  De STREEL, A: „The Integration of Competition Law Principles in the New European Regulatory Framework for Electronics Communications“, World Competition, 26, 2003 г., стр. 497.

9

World Competition

(10)  За по-подробен анализ по тези въпроси, виж MOREIRO GONZÁLEZ, Carlos J.: „Las cláusulas de Seguridad Nacional“. Iustel, 207, стр. 26-31, 53-64.

10

(11)  Виж становище CESE 267/2008 (прието на 14.2.2008 г.), докладчик: г-н Hencks.

11

(12)  Становище на ЕИСК, прието на пленарната сесия на 28.2 и 1.3.2001 г.ОВ C 139, 11.5.2001 г., стр. 15.

12

(13)  Вид измама, която включва придобиване на данни за банковите сметки на лице, без негово знание, с цел достъп до тях и отклоняване на средства.

13

(14)  В частност, вж. Решение на СЕО от 29.1.2008 г. (дело С-275/06).

14

(15)  ЕИСК е в процес на изготвяне на становище (INT/417) DT R/CESE 480/2008 относно „Борба срещу измамите и фалшифицирането на непарични платежни средства“.

15

(16)  Виж становище „Мрежа и информационна сигурност“, докладчик: г-н Retureau, ОВ C 48 от 20.2.2002 г., стр. 20.

16

(17)  Виж становище „Радиочестотна идентификация (RFID)“ докладчик: г-н Morgan, ОВ C 256 от 27.10.2007 г., стр. 66.

17

(18)  Становище, прието на пленарната сесия на 24 и 25 януари 2001 г., ОВ C 123, 25.4.2001 г., стр. 53.

18

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/57

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за Регламент на Европейския парламент и Съвета относно кодекс за поведение при компютъризирани системи за резервация“

COM(2007) 709 окончателен — 2007/0243 (COD)

(2008/C 224/12)

На 5 декември 2007 г. Съветът реши, в съответствие с член 71 и член 80, параграф 2 от Договора за създаването на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за Регламент на Европейския парламент и Съвета относно кодекс за поведение при компютъризирани системи за резервация (КСР)“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 8 май 2008 г. (докладчик: г-н McDonogh).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 75 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Препоръки

ЕИСК е съгласен с и подкрепя препоръките на Комисията, но в допълнение препоръчва следното:

| 1.1 | да се въведе законодателство за пълното отказване на превозвачите-собственици в ЕС от участие в предприятията, доставчици на компютъризирани системи за резервация (КСР) в ЕС, както и мерки за предотвратяването на бъдещи инвестиции в КСР, преки или не, от страна на превозвачите. |
| --- | --- |

1.1

да се въведе законодателство за пълното отказване на превозвачите-собственици в ЕС от участие в предприятията, доставчици на компютъризирани системи за резервация (КСР) в ЕС, както и мерки за предотвратяването на бъдещи инвестиции в КСР, преки или не, от страна на превозвачите.

| 1.2 | Да се запазят правилата за превозвачите-собственици, докато тези авиокомпании не се откажат от участието си в предприятията, доставчици на компютъризирани системи за резервация (КСР). |
| --- | --- |

1.2

Да се запазят правилата за превозвачите-собственици, докато тези авиокомпании не се откажат от участието си в предприятията, доставчици на компютъризирани системи за резервация (КСР).

| 1.3 | Да се отменят разпоредбите за неутрално изобразяване на информацията. Поддържането на главен екран на практика се използва ограничено поради индивидуалните предпочитания или политики на пътуващите по лични или делови причини, докато в онлайн средата за резервации правилата за неутралност са или рядко спазвани, или не са обхванати в Кодекса за поведение. |
| --- | --- |

1.3

Да се отменят разпоредбите за неутрално изобразяване на информацията. Поддържането на главен екран на практика се използва ограничено поради индивидуалните предпочитания или политики на пътуващите по лични или делови причини, докато в онлайн средата за резервации правилата за неутралност са или рядко спазвани, или не са обхванати в Кодекса за поведение.

| 1.4 | Да се изиска визуалното представяне на тарифи да включва винаги всички данъци, такси, доплащания и разходи за КСР. Да се гарантира прозрачна информация за полета, особено що се отнася до заблуждаващи практики като съвместното ползване на кодове, при което извършващите превоза компании трябва да бъдат ясно показани на потребителя. |
| --- | --- |

1.4

Да се изиска визуалното представяне на тарифи да включва винаги всички данъци, такси, доплащания и разходи за КСР. Да се гарантира прозрачна информация за полета, особено що се отнася до заблуждаващи практики като съвместното ползване на кодове, при което извършващите превоза компании трябва да бъдат ясно показани на потребителя.

| 1.5 | Да се позволи на пътническите агенции и авиокомпаниите да договарят свободно с КСР условията за това как могат да бъдат използвани и закупувани данни от системата за проучване на продажбите (MIDT — Market Information Data Tapes). |
| --- | --- |

1.5

Да се позволи на пътническите агенции и авиокомпаниите да договарят свободно с КСР условията за това как могат да бъдат използвани и закупувани данни от системата за проучване на продажбите (MIDT — Market Information Data Tapes).

| 1.6 | Да се засилят правилата за защита на личните данни, по-специално на всички лица, чиито данни присъстват в досието на пътника (PNR — Passenger Name Record), а не само на пътуващия. |
| --- | --- |

1.6

Да се засилят правилата за защита на личните данни, по-специално на всички лица, чиито данни присъстват в досието на пътника (PNR — Passenger Name Record), а не само на пътуващия.

| 1.7 | Прилагането на частта от Кодекса относно защитата на личните данни, особено във връзка с трансфера към трети страни (търговски и правителствени организации) на лична информация, притежавана от авиокомпаниите, трябва да бъде гарантирано от ЕС и признато под формата на двустранни договори с правителствата на трети страни, вместо чрез договорености, които не са правно обвързващи. |
| --- | --- |

1.7

Прилагането на частта от Кодекса относно защитата на личните данни, особено във връзка с трансфера към трети страни (търговски и правителствени организации) на лична информация, притежавана от авиокомпаниите, трябва да бъде гарантирано от ЕС и признато под формата на двустранни договори с правителствата на трети страни, вместо чрез договорености, които не са правно обвързващи.

| 1.8 | Да се въведат нови разпоредби, според които всички досиета на пътници (PNR), създадени от абонатите на КСР трябва да бъдат защитени без изключение от разпоредбите на Кодекса относно защитата на личните данни; тази клауза да се отнася и за авиокомпании, които възлагат на доставчиците на КСР хостинга на базите си данни от досиета на пътници, както и за пътнически агенции, туроператори и корпорации. |
| --- | --- |

1.8

Да се въведат нови разпоредби, според които всички досиета на пътници (PNR), създадени от абонатите на КСР трябва да бъдат защитени без изключение от разпоредбите на Кодекса относно защитата на личните данни; тази клауза да се отнася и за авиокомпании, които възлагат на доставчиците на КСР хостинга на базите си данни от досиета на пътници, както и за пътнически агенции, туроператори и корпорации.

| 1.9 | Да се премахнат разпоредбите, според които абонатите могат да прекратят договорите си с доставчик на КСР с тримесечно предизвестие. |
| --- | --- |

1.9

Да се премахнат разпоредбите, според които абонатите могат да прекратят договорите си с доставчик на КСР с тримесечно предизвестие.

| 1.10 | КСР да бъдат официално признати като администратори на лични данни, не само за данни относно пътувания със самолет или влак, но и относно хотели, коли, фериботи, застраховки и други данни, съдържащи се в техните системи. |
| --- | --- |

1.10

КСР да бъдат официално признати като администратори на лични данни, не само за данни относно пътувания със самолет или влак, но и относно хотели, коли, фериботи, застраховки и други данни, съдържащи се в техните системи.

| 1.11 | Да се насърчава влизането на нови КСР на пазара, като по този начин се увеличава конкуренцията между доставчиците на системите. Абонатите и клиентите ще бъдат обслужвани по-добре чрез подобрени услуги, технологии и конкурентни цени. |
| --- | --- |

1.11

Да се насърчава влизането на нови КСР на пазара, като по този начин се увеличава конкуренцията между доставчиците на системите. Абонатите и клиентите ще бъдат обслужвани по-добре чрез подобрени услуги, технологии и конкурентни цени.

| 1.12 | Да се насърчават железопътните компании да разпространяват услугите си чрез КСР и да популяризират тези по-екологични начини на пътуване в ЕС. |
| --- | --- |

1.12

Да се насърчават железопътните компании да разпространяват услугите си чрез КСР и да популяризират тези по-екологични начини на пътуване в ЕС.

2.   Въведение

| 2.1 | На 15 ноември 2007 г. Комисията предложи преразглеждане на Регламент (ЕИО) No 2299/89 относно Кодекса за поведение при КСР. Този регламент беше създаден, за да се предотврати антиконкурентното поведение на един специален пазар, за който общите правила в областта на конкуренцията не биха били достатъчни. По това време КСР беше единственият жизнеспособен канал, чрез който потребителите можеха да имат достъп до информация за пътуванията, и същественото беше, че доставчиците на КСР бяха притежавани и контролирани от авиокомпаниите. |
| --- | --- |

2.1

На 15 ноември 2007 г. Комисията предложи преразглеждане на Регламент (ЕИО) No 2299/89 относно Кодекса за поведение при КСР. Този регламент беше създаден, за да се предотврати антиконкурентното поведение на един специален пазар, за който общите правила в областта на конкуренцията не биха били достатъчни. По това време КСР беше единственият жизнеспособен канал, чрез който потребителите можеха да имат достъп до информация за пътуванията, и същественото беше, че доставчиците на КСР бяха притежавани и контролирани от авиокомпаниите.

| 2.2 | КСР е компютъризирана система, използвана за съхранение, търсене, разпространение на информация относно пътуванията и за резервации. |
| --- | --- |

2.2

КСР е компютъризирана система, използвана за съхранение, търсене, разпространение на информация относно пътуванията и за резервации.

| 2.2.1 | Четирите КСР, които съществуват днес, са SABRE, Galileo, Worldspan и Amadeus. Всички са американска собственост, освен Amadeus, която е европейска. Galileo и Worldspan се сляха през 2007 г., но все още извършват дейност като отделни предприятия. |
| --- | --- |

2.2.1

Четирите КСР, които съществуват днес, са SABRE, Galileo, Worldspan и Amadeus. Всички са американска собственост, освен Amadeus, която е европейска. Galileo и Worldspan се сляха през 2007 г., но все още извършват дейност като отделни предприятия.

| 2.3 | Обстоятелствата за КСР се промениха, тъй като: |
| --- | --- |

2.3

Обстоятелствата за КСР се промениха, тъй като:

| 2.3.1 | По-голямата част от авиокомпании продадоха дяловете си в КСР, с изключение на ключови предприятия като Air France, Lufthansa и Iberia (1). |
| --- | --- |

2.3.1

По-голямата част от авиокомпании продадоха дяловете си в КСР, с изключение на ключови предприятия като Air France, Lufthansa и Iberia (1).

| 2.3.2 | С навлизането на Интернет, КСР вече не е единственият наличен канал за резервиране на самолетни билети. С нарастването на достъпа до Интернет в държавите-членки на ЕС (2) и с подобряването на технологията за организиране на пътувания чрез Интернет, вече няма да се разчита до толкова голяма степен на КСР за достъп до данни за пътуванията. |
| --- | --- |

2.3.2

С навлизането на Интернет, КСР вече не е единственият наличен канал за резервиране на самолетни билети. С нарастването на достъпа до Интернет в държавите-членки на ЕС (2) и с подобряването на технологията за организиране на пътувания чрез Интернет, вече няма да се разчита до толкова голяма степен на КСР за достъп до данни за пътуванията.

| 2.4 | Пазарът на КСР в САЩ беше дерегулиран през 2004 г. при условие, че превозвачите-собственици се откажат напълно от финансовото си участие в КСР. Оттогава таксите за резервации намаляха с 20-30 %. Превозвачите от ЕС се затрудняват в конкуренцията с превозвачите от САЩ, тъй като нямат възможност да сключват по-изгодни договори с доставчиците на КСР. |
| --- | --- |

2.4

Пазарът на КСР в САЩ беше дерегулиран през 2004 г. при условие, че превозвачите-собственици се откажат напълно от финансовото си участие в КСР. Оттогава таксите за резервации намаляха с 20-30 %. Превозвачите от ЕС се затрудняват в конкуренцията с превозвачите от САЩ, тъй като нямат възможност да сключват по-изгодни договори с доставчиците на КСР.

| 2.5 | В резултат на Кодекса за поведение, пазарът на КСР в ЕС все още е доминиран от олигопол и влиянието при преговорите е разпределено неравномерно между основните участници. КСР имат гарантиран пазар и разполагат с отношенията с пътническите агенции, докато авиокомпании подобриха пазарните си позиции като развиха възможностите си за дистрибуция чрез Интернет. |
| --- | --- |

2.5

В резултат на Кодекса за поведение, пазарът на КСР в ЕС все още е доминиран от олигопол и влиянието при преговорите е разпределено неравномерно между основните участници. КСР имат гарантиран пазар и разполагат с отношенията с пътническите агенции, докато авиокомпании подобриха пазарните си позиции като развиха възможностите си за дистрибуция чрез Интернет.

| 2.6 | Като се изключи правилото за превозвачите-собственици, се приема, че общото законодателство на ЕС в областта на конкуренцията ще бъде достатъчно, за да се предотвратят злоупотреби като фиксирането на цени при липсата на регулиране, специфично за сектора. |
| --- | --- |

2.6

Като се изключи правилото за превозвачите-собственици, се приема, че общото законодателство на ЕС в областта на конкуренцията ще бъде достатъчно, за да се предотвратят злоупотреби като фиксирането на цени при липсата на регулиране, специфично за сектора.

3.   Бележки

3.1   Превозвачи-собственици

| 3.1.1 | Авиокомпании, притежаващи дял в КСР, се наричат „превозвачи-собственици“. Премахването на разпоредбите за превозвачи-собственици би било твърде рисковано, тъй като трите най-големи европейски авиокомпании (Iberia, Lufthansa, Air France) притежават значителен дял в Amadeus. Рискът от антиконкурентно поведение е твърде голям и господстващото положение на националните пазари остава реална заплаха за другите КСР и превозвачите, които нямат дял в тях. |
| --- | --- |

3.1.1

Авиокомпании, притежаващи дял в КСР, се наричат „превозвачи-собственици“. Премахването на разпоредбите за превозвачи-собственици би било твърде рисковано, тъй като трите най-големи европейски авиокомпании (Iberia, Lufthansa, Air France) притежават значителен дял в Amadeus. Рискът от антиконкурентно поведение е твърде голям и господстващото положение на националните пазари остава реална заплаха за другите КСР и превозвачите, които нямат дял в тях.

| 3.1.2 | ЕС трябва да въведе цялостно ограничение върху собствеността или акционерния дял (настоящ и бъдещ) в КСР от страна на всички авиокомпании. |
| --- | --- |

3.1.2

ЕС трябва да въведе цялостно ограничение върху собствеността или акционерния дял (настоящ и бъдещ) в КСР от страна на всички авиокомпании.

| 3.1.3 | Пълното отделяне на собствеността между КСР и авиокомпаниите или други транспортни доставчици в крайна сметка ще премахне възможността за тайни споразумения в ущърб на трета страна или за нелоялна конкуренция от страна на превозвачите-собственици. В този случай Кодексът за поведение може да бъде още по-опростен чрез премахването на многобройните предпазни мерки относно превозвачите-собственици, съдържащи се в предложението на Комисията 709-2007. Пазарът на билети като цяло ще бъде облагодетелстван от това развитие, тъй като както КСР, така и авиокомпаниите ще се конкурират на равна основа без подозрение и страх от злоупотреби. |
| --- | --- |

3.1.3

Пълното отделяне на собствеността между КСР и авиокомпаниите или други транспортни доставчици в крайна сметка ще премахне възможността за тайни споразумения в ущърб на трета страна или за нелоялна конкуренция от страна на превозвачите-собственици. В този случай Кодексът за поведение може да бъде още по-опростен чрез премахването на многобройните предпазни мерки относно превозвачите-собственици, съдържащи се в предложението на Комисията 709-2007. Пазарът на билети като цяло ще бъде облагодетелстван от това развитие, тъй като както КСР, така и авиокомпаниите ще се конкурират на равна основа без подозрение и страх от злоупотреби.

| 3.1.4 | Докато не се изпълнят тези условия, специфичните разпоредби в чл. 10 трябва да се запазят, за да се предотврати антиконкурентно поведение. |
| --- | --- |

3.1.4

Докато не се изпълнят тези условия, специфичните разпоредби в чл. 10 трябва да се запазят, за да се предотврати антиконкурентно поведение.

3.2   Неутрални екрани за онлайн и офлайн пътнически агенции

| 3.2.1 | Кодексът гарантира, че всяко изобразяване на полети от страна на КСР е неутрално, и те са подредени без пристрастие и дискриминация. Изискването към пътническите агенции е да информират клиентите си за възможностите за пътуване според най-краткото време за полет (директни полети без спиране, следвани от директни полети и полети с прекачване). Все пак, клиентите могат да изискат да видят полетите, подредени според техните индивидуални нужди. |
| --- | --- |

3.2.1

Кодексът гарантира, че всяко изобразяване на полети от страна на КСР е неутрално, и те са подредени без пристрастие и дискриминация. Изискването към пътническите агенции е да информират клиентите си за възможностите за пътуване според най-краткото време за полет (директни полети без спиране, следвани от директни полети и полети с прекачване). Все пак, клиентите могат да изискат да видят полетите, подредени според техните индивидуални нужди.

| 3.2.2 | Поддържането на неутрални екрани на днешния пазар е неефикасно, особено като се има предвид, че не съществуват разпоредби относно неутралността на онлайн каналите за дистрибуция като страниците на авиокомпаниите в Интернет и корпоративните системи за самостоятелно закупуване на билети. |
| --- | --- |

3.2.2

Поддържането на неутрални екрани на днешния пазар е неефикасно, особено като се има предвид, че не съществуват разпоредби относно неутралността на онлайн каналите за дистрибуция като страниците на авиокомпаниите в Интернет и корпоративните системи за самостоятелно закупуване на билети.

| 3.2.3 | Търсенето на пазара гарантира, че клиентите ще имат достъп до всички превозвачи, дори и чрез онлайн агенциите, собственост на КСР, като Lastminute.com и ebookers; всички авиокомпании, които продават билети, са достъпни, дори и подредбата да не е неутрална. |
| --- | --- |

3.2.3

Търсенето на пазара гарантира, че клиентите ще имат достъп до всички превозвачи, дори и чрез онлайн агенциите, собственост на КСР, като Lastminute.com и ebookers; всички авиокомпании, които продават билети, са достъпни, дори и подредбата да не е неутрална.

| 3.2.4 | Уебсайтовете, позволяващи сравнение на възможностите за пътуване (3), дават възможност на превозвачите и пътническите агенции да си плащат за място в началото на резултатите от търсенето, независимо от цените и графика им. Потребителят може да подреди полетите според редица критерии, сред които крайна цена, час на полета, превозвач или време на полета. Затова на потребителите не е отказан достъп до неутрална информация, тъй като информацията все пак е достъпна за тях. В крайна сметка потребителят ще избере вариант, който е най-подходящ за него. |
| --- | --- |

3.2.4

Уебсайтовете, позволяващи сравнение на възможностите за пътуване (3), дават възможност на превозвачите и пътническите агенции да си плащат за място в началото на резултатите от търсенето, независимо от цените и графика им. Потребителят може да подреди полетите според редица критерии, сред които крайна цена, час на полета, превозвач или време на полета. Затова на потребителите не е отказан достъп до неутрална информация, тъй като информацията все пак е достъпна за тях. В крайна сметка потребителят ще избере вариант, който е най-подходящ за него.

| 3.2.5 | Изобразяването на полетите за пътуващи по делови причини обикновено се ръководи от политиката на компанията, тарифите и превозвачите, а не от неутралността. |
| --- | --- |

3.2.5

Изобразяването на полетите за пътуващи по делови причини обикновено се ръководи от политиката на компанията, тарифите и превозвачите, а не от неутралността.

| 3.2.6 | Премахването на неутралните екрани би позволило на превозвачите да плащат за „по-предна“ позиция на екраните на КСР. Малко вероятно е, обаче, по-малките превозвачи да загубят значителен пазарен дял поради гореспоменатите причини: потребителят ще направи избора си на базата на собствените си нужди, а не на подредбата на екрана. Тази ситуация може да се оприличи на търсене чрез Google, където информацията е свободно достъпна, а някои доставчици могат да платят за специална позиция в подреждането на резултатите. Не е нужно пътническата индустрия да бъде различна. |
| --- | --- |

3.2.6

Премахването на неутралните екрани би позволило на превозвачите да плащат за „по-предна“ позиция на екраните на КСР. Малко вероятно е, обаче, по-малките превозвачи да загубят значителен пазарен дял поради гореспоменатите причини: потребителят ще направи избора си на базата на собствените си нужди, а не на подредбата на екрана. Тази ситуация може да се оприличи на търсене чрез Google, където информацията е свободно достъпна, а някои доставчици могат да платят за специална позиция в подреждането на резултатите. Не е нужно пътническата индустрия да бъде различна.

| 3.2.7 | Поради тези условия се препоръчва премахването на чл. 5 относно екраните. Регулацията на информацията не е необходима, тъй като пазарните сили и потребителския избор ще гарантират безпристрастно изобразяване на информацията за пътуванията. |
| --- | --- |

3.2.7

Поради тези условия се препоръчва премахването на чл. 5 относно екраните. Регулацията на информацията не е необходима, тъй като пазарните сили и потребителския избор ще гарантират безпристрастно изобразяване на информацията за пътуванията.

| 3.2.8 | В интерес на потребителите е да се гарантира максимална прозрачност чрез визуално представяне на цените на билетите, които от самото начало включват всички данъци, такси и доплащания, включително такси за КСР. Това ще предотврати изкривяването на подредбата от страна на авиокомпаниите чрез включване на доплащанията на по-късен етап в процеса на закупуване. |
| --- | --- |

3.2.8

В интерес на потребителите е да се гарантира максимална прозрачност чрез визуално представяне на цените на билетите, които от самото начало включват всички данъци, такси и доплащания, включително такси за КСР. Това ще предотврати изкривяването на подредбата от страна на авиокомпаниите чрез включване на доплащанията на по-късен етап в процеса на закупуване.

3.3   Правила относно системата за проучване на продажбите MIDT

| 3.3.1 | Данните от системата за проучване на продажбите MIDT съдържат подробна информация за продажбата на билети от пътнически агенции и авиокомпании от цял свят. Тази информация се събира от КСР, които я продават на авиокомпаниите. MIDT осигурява на авиокомпаниите ценна конкурентна информация, включваща продажби, извършени от пътническите агенции, приходи и модели на трафика. |
| --- | --- |

3.3.1

Данните от системата за проучване на продажбите MIDT съдържат подробна информация за продажбата на билети от пътнически агенции и авиокомпании от цял свят. Тази информация се събира от КСР, които я продават на авиокомпаниите. MIDT осигурява на авиокомпаниите ценна конкурентна информация, включваща продажби, извършени от пътническите агенции, приходи и модели на трафика.

| 3.3.2 | За да се постигне равновесие между авиокомпаниите и пътническите агенции и в интерес на потребителите, премахването на възможността за идентификация на пътническите агенции, както по пряк, така и по косвен път, ще облагодетелства пазара като цяло. Все пак фактът, че данни от системата за проучване на продажбите MIDT могат да бъдат получени чрез други източници, като Международната организация за въздушен транспорт (IATA) означава, че за да не се обезцени твърде много тази информация, абонатите би трябвало да имат възможност да договарят с КСР без регулация как да бъдат използвани тези данни. |
| --- | --- |

3.3.2

За да се постигне равновесие между авиокомпаниите и пътническите агенции и в интерес на потребителите, премахването на възможността за идентификация на пътническите агенции, както по пряк, така и по косвен път, ще облагодетелства пазара като цяло. Все пак фактът, че данни от системата за проучване на продажбите MIDT могат да бъдат получени чрез други източници, като Международната организация за въздушен транспорт (IATA) означава, че за да не се обезцени твърде много тази информация, абонатите би трябвало да имат възможност да договарят с КСР без регулация как да бъдат използвани тези данни.

| 3.3.3 | Да се добави клауза към чл. 7, която да позволи на авиокомпаниите и абонатите да договарят свободно с КСР условията за закупуване на данни от системата за проучване на продажбите MIDT. |
| --- | --- |

3.3.3

Да се добави клауза към чл. 7, която да позволи на авиокомпаниите и абонатите да договарят свободно с КСР условията за закупуване на данни от системата за проучване на продажбите MIDT.

3.4   Разпоредби относно абонатите на КСР

| 3.4.1 | Настоящите регламенти се опитват да предпазят пътническите агенции, като им дават възможност да прекратяват договор с КСР с тримесечно предизвестие. |
| --- | --- |

3.4.1

Настоящите регламенти се опитват да предпазят пътническите агенции, като им дават възможност да прекратяват договор с КСР с тримесечно предизвестие.

| 3.4.2 | Във връзка с това се препоръчва отмяната на чл. 6.2, като по този начин се предоставя възможност за свободно договаряне между страните без необходимост от регулация. |
| --- | --- |

3.4.2

Във връзка с това се препоръчва отмяната на чл. 6.2, като по този начин се предоставя възможност за свободно договаряне между страните без необходимост от регулация.

3.5   Споразумения за хостинг

| 3.5.1 | Договорите за хостинг и КСР трябва да останат отделни, за да се премахне преференциалното третиране на авиокомпаниите с договори за хостинг, особено превозвачите-собственици. Ако превозвачите-собственици се откажат от участието си в КСР, нуждата от тази разпоредба може да отпадне. |
| --- | --- |

3.5.1

Договорите за хостинг и КСР трябва да останат отделни, за да се премахне преференциалното третиране на авиокомпаниите с договори за хостинг, особено превозвачите-собственици. Ако превозвачите-собственици се откажат от участието си в КСР, нуждата от тази разпоредба може да отпадне.

3.6   Защита на личните данни

| 3.6.1 | Пътническо досие е документ, създаван от КСР, когато даден пътник направи резервация за пътуване със самолет или влак, място за нощуване, кола под наем, застраховка и всичко друго, свързано с пътуването. Информацията, съдържаща се в този документ, е много чувствителна и затова трябва да бъде обект на строги закони за защита на личните данни. Информацията, съдържаща се в пътническото досие, включва, освен всичко останало, името на пътника, данни за връзка, дата на раждане, лични предпочитания, които могат да разкрият религията на пътника (напр. чрез изискване за определен вид храна), данни за лицето, което извършва плащането за билетите, данни за кредитната карта, приятели, членове на семейството или колеги, пътуващи по същия маршрут, името и данните за връзка на служителя на пътническата агенция; а в случая на пътуващите по делови причини, към пътническото досие често се прибавят кодове, разкриващи към кой отдел или клиент спадат разходите за пътуването или за принадлежността към профсъюз. Съществува възможност за изграждане на много подробен профил както на пътуващия, така и на лица, които не пътуват, но които са свързани с резервацията, и ЕС трябва да гарантира защитата на личните им данни, както предвижда Кодексът. |
| --- | --- |

3.6.1

Пътническо досие е документ, създаван от КСР, когато даден пътник направи резервация за пътуване със самолет или влак, място за нощуване, кола под наем, застраховка и всичко друго, свързано с пътуването. Информацията, съдържаща се в този документ, е много чувствителна и затова трябва да бъде обект на строги закони за защита на личните данни. Информацията, съдържаща се в пътническото досие, включва, освен всичко останало, името на пътника, данни за връзка, дата на раждане, лични предпочитания, които могат да разкрият религията на пътника (напр. чрез изискване за определен вид храна), данни за лицето, което извършва плащането за билетите, данни за кредитната карта, приятели, членове на семейството или колеги, пътуващи по същия маршрут, името и данните за връзка на служителя на пътническата агенция; а в случая на пътуващите по делови причини, към пътническото досие често се прибавят кодове, разкриващи към кой отдел или клиент спадат разходите за пътуването или за принадлежността към профсъюз. Съществува възможност за изграждане на много подробен профил както на пътуващия, така и на лица, които не пътуват, но които са свързани с резервацията, и ЕС трябва да гарантира защитата на личните им данни, както предвижда Кодексът.

| 3.6.2 | Разпоредбите относно защита на личните данни от Кодекса систематично се нарушават от КСР, когато:






  а) | се прехвърлят данни от ЕС към трета страна; |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Разпоредбите относно защита на личните данни от Кодекса систематично се нарушават от КСР, когато:

а)

се прехвърлят данни от ЕС към трета страна;

| б) | лична информация се обработва без съгласието на лицето, за което тя се отнася; |
| --- | --- |

б)

лична информация се обработва без съгласието на лицето, за което тя се отнася;

| в) | информация под контрола на КСР се обработва за цели, различни от извършването на резервация. |
| --- | --- |

в)

информация под контрола на КСР се обработва за цели, различни от извършването на резервация.

| 3.6.3 | Директивата на ЕС 95/46/ЕС (която допълва разпоредбите относно защита на личните данни от Кодекса) също се нарушава, тъй като съгласно нея КСР, в качеството си на „администратори на лични данни“, трябва да получат съгласието на лицето, за което се отнасят данните, преди да разкрият лична информация, и не бива да прехвърлят данни извън ЕС, освен ако тази държава няма подобно ниво на защита на личните данни. В САЩ няма такъв закон, защитаващ личните данни, и те могат да бъдат използвани от американското правителство или американски рекламни компании за създаването на профили въз основа на данни за пътуванията, произхождащи от ЕС, и тези данни могат да бъдат съхранявани без ограничение във времето. Един пример е американската схема, наречена API (Advanced Passenger Information — Предварителни сведения за пътниците), изискваща данните на пътниците от ЕС да бъдат обработвани от американското правителство, за да им бъде разрешен достъп в страната. |
| --- | --- |

3.6.3

Директивата на ЕС 95/46/ЕС (която допълва разпоредбите относно защита на личните данни от Кодекса) също се нарушава, тъй като съгласно нея КСР, в качеството си на „администратори на лични данни“, трябва да получат съгласието на лицето, за което се отнасят данните, преди да разкрият лична информация, и не бива да прехвърлят данни извън ЕС, освен ако тази държава няма подобно ниво на защита на личните данни. В САЩ няма такъв закон, защитаващ личните данни, и те могат да бъдат използвани от американското правителство или американски рекламни компании за създаването на профили въз основа на данни за пътуванията, произхождащи от ЕС, и тези данни могат да бъдат съхранявани без ограничение във времето. Един пример е американската схема, наречена API (Advanced Passenger Information — Предварителни сведения за пътниците), изискваща данните на пътниците от ЕС да бъдат обработвани от американското правителство, за да им бъде разрешен достъп в страната.

| 3.6.4 | Да се засилят правилата за специфична защита на личните данни на всички лица, чиито данни присъстват в пътническото досие, а не само на пътуващия. |
| --- | --- |

3.6.4

Да се засилят правилата за специфична защита на личните данни на всички лица, чиито данни присъстват в пътническото досие, а не само на пътуващия.

| 3.6.5 | Прилагането на частта относно защитата на личните данни от Кодекса, особено относно трансфера от страна на КСР към трети страни на лична информация, съдържаща се в пътническите досиета, трябва да бъде гарантирано от ЕС и признато под формата на двустранни договори с правителството на третата страна. Съществуващите споразумения между САЩ и ЕС са „договорености“, които са неприложими и не са правно обвързващи. |
| --- | --- |

3.6.5

Прилагането на частта относно защитата на личните данни от Кодекса, особено относно трансфера от страна на КСР към трети страни на лична информация, съдържаща се в пътническите досиета, трябва да бъде гарантирано от ЕС и признато под формата на двустранни договори с правителството на третата страна. Съществуващите споразумения между САЩ и ЕС са „договорености“, които са неприложими и не са правно обвързващи.

| 3.6.6 | Да се въведе нова клауза, според която всички пътнически досиета, създадени от абонатите на КСР, трябва да бъдат защитени без изключение от членовете на Кодекса относно защитата на личните данни; тази клауза да важи и за авиокомпании, които възлагат на доставчиците на КСР хостинга на базите си данни от пътнически досиета, както и за пътнически агенции, туроператори, корпорации и всеки друг източник на резервации, свързан с КСР. |
| --- | --- |

3.6.6

Да се въведе нова клауза, според която всички пътнически досиета, създадени от абонатите на КСР, трябва да бъдат защитени без изключение от членовете на Кодекса относно защитата на личните данни; тази клауза да важи и за авиокомпании, които възлагат на доставчиците на КСР хостинга на базите си данни от пътнически досиета, както и за пътнически агенции, туроператори, корпорации и всеки друг източник на резервации, свързан с КСР.

4.   Заключение — Следващи стъпки

| 4.1 | Опростяването на Кодекса за поведение цели създаването на по-естествена икономическа среда, в която КСР да се конкурират на базата на цени и качество на услугите, като в същото време гарантира, че интересът на потребителя остава главен приоритет. |
| --- | --- |

4.1

Опростяването на Кодекса за поведение цели създаването на по-естествена икономическа среда, в която КСР да се конкурират на базата на цени и качество на услугите, като в същото време гарантира, че интересът на потребителя остава главен приоритет.

| 4.2 | Трябва да се наблюдава внимателно степента на консолидация на тарифите (като нови доставчици на железопътни услуги или нискотарифни превозвачи) в резултат от свободата на ценообразуване. Интеграцията на железопътни и нискотарифни превозвачи ще осигури на клиентите по-ниски цени (и повече възможности за пътуване) чрез КСР за дестинации на къси или средни разстояния. Това може да доведе до ценова конкуренция между превозвачите и да намали цената на въздушния превоз като цяло в средносрочен и дългосрочен план. Това би било ключово предимство за разчитащите на доставчици на КСР за пътна информация. |
| --- | --- |

4.2

Трябва да се наблюдава внимателно степента на консолидация на тарифите (като нови доставчици на железопътни услуги или нискотарифни превозвачи) в резултат от свободата на ценообразуване. Интеграцията на железопътни и нискотарифни превозвачи ще осигури на клиентите по-ниски цени (и повече възможности за пътуване) чрез КСР за дестинации на къси или средни разстояния. Това може да доведе до ценова конкуренция между превозвачите и да намали цената на въздушния превоз като цяло в средносрочен и дългосрочен план. Това би било ключово предимство за разчитащите на доставчици на КСР за пътна информация.

| 4.3 | Интеграцията на железопътните тарифи в изложението на КСР трябва да се насърчава, тъй като тя е ключов фактор за намаляване на влиянието на въздушния транспорт върху околната среда и популяризира „по-зелени“ начини на пътуване. |
| --- | --- |

4.3

Интеграцията на железопътните тарифи в изложението на КСР трябва да се насърчава, тъй като тя е ключов фактор за намаляване на влиянието на въздушния транспорт върху околната среда и популяризира „по-зелени“ начини на пътуване.

| 4.4 | Да се наблюдава ефектът от премахването на неутралността на екрана. Пазарните сили би трябвало да противодействат на възможността за антиконкурентно поведение дори от превозвачите-собственици. Регулаторната цел на Кодекса не би трябвало да бъде въвеждането на единен, консолидиран и неутрален източник на информация чрез КСР — променящите се пазарни условия и особено Интернет правят това все по-неуместно. |
| --- | --- |

4.4

Да се наблюдава ефектът от премахването на неутралността на екрана. Пазарните сили би трябвало да противодействат на възможността за антиконкурентно поведение дори от превозвачите-собственици. Регулаторната цел на Кодекса не би трябвало да бъде въвеждането на единен, консолидиран и неутрален източник на информация чрез КСР — променящите се пазарни условия и особено Интернет правят това все по-неуместно.

| 4.5 | Социално-икономическото влияние на предложените промени в Кодекса за поведение трябва също така да е насочено към малките и средни предприятия, включително превозвачи и пътнически агенции, които могат да се окажат уязвими от нововъзникналата гъвкавост на пазара на КСР. |
| --- | --- |

4.5

Социално-икономическото влияние на предложените промени в Кодекса за поведение трябва също така да е насочено към малките и средни предприятия, включително превозвачи и пътнически агенции, които могат да се окажат уязвими от нововъзникналата гъвкавост на пазара на КСР.

| 4.6 | ЕС трябва да изгради обществена информираност относно използването на личните данни, съдържащи се в досиетата за резервация. Обществото в голяма степен е неосведомено за съществуването на КСР и за това какво се случва с личната информация, която те обработват. Без тази осведоменост, правото на лицата да имат достъп до данни, отнасящи се за тях, както предлага Кодекса, ще бъде безсмислено. Малко вероятно е пътници някога да са изисквали личното си досие от КСР, просто защото те не знаят какво се случва с тези данни, а дори и това да се е случвало, малко вероятно е пътникът да се противопостави на използването им. |
| --- | --- |

4.6

ЕС трябва да изгради обществена информираност относно използването на личните данни, съдържащи се в досиетата за резервация. Обществото в голяма степен е неосведомено за съществуването на КСР и за това какво се случва с личната информация, която те обработват. Без тази осведоменост, правото на лицата да имат достъп до данни, отнасящи се за тях, както предлага Кодекса, ще бъде безсмислено. Малко вероятно е пътници някога да са изисквали личното си досие от КСР, просто защото те не знаят какво се случва с тези данни, а дори и това да се е случвало, малко вероятно е пътникът да се противопостави на използването им.

| 4.7 | Да се увеличи представителството в процеса на консултация на групи, които не са пряко свързани със системата за разпространение като потребителски асоциации и експерти в областта на защита на личните данни. Това ще доведе до по-балансиран поглед върху състоянието на пазара на КСР в ЕС. |
| --- | --- |

4.7

Да се увеличи представителството в процеса на консултация на групи, които не са пряко свързани със системата за разпространение като потребителски асоциации и експерти в областта на защита на личните данни. Това ще доведе до по-балансиран поглед върху състоянието на пазара на КСР в ЕС.

| 4.8 | Да се преразгледа напредъкът в онлайн технологиита за пътуване. Подобренията, направени от КСР и други технологични компании по отношение на наличност, функционалност при и след купуването на билети, са много значителни. Тези подобрения в онлайн технологиите ще създадат повече възможности за потребителя и вероятно ще доведат до по-нататъшни регулаторни промени. |
| --- | --- |

4.8

Да се преразгледа напредъкът в онлайн технологиита за пътуване. Подобренията, направени от КСР и други технологични компании по отношение на наличност, функционалност при и след купуването на билети, са много значителни. Тези подобрения в онлайн технологиите ще създадат повече възможности за потребителя и вероятно ще доведат до по-нататъшни регулаторни промени.

| 4.9 | С развитието на новите технологии, авиокомпаниите в САЩ се свързват директно с пътническите агенции (и заобикалят КСР), което още повече променя ситуацията на КСР. Намалява зависимостта от доставчиците на КСР, докато потребителите, пътническите агенции и авиокомпаниите печелят влияние. |
| --- | --- |

4.9

С развитието на новите технологии, авиокомпаниите в САЩ се свързват директно с пътническите агенции (и заобикалят КСР), което още повече променя ситуацията на КСР. Намалява зависимостта от доставчиците на КСР, докато потребителите, пътническите агенции и авиокомпаниите печелят влияние.

| 4.10 | Да се насърчава влизането на нови играчи на пазара. Увеличаването на конкуренцията сред олигопола в ЕС ще стимулира пазара на КСР. След дерегулацията в САЩ се появи ново поколение доставчици на КСР (4), които чрез използваната от тях нова технология са способни да предложат много привлекателни услуги на по-ниска цена за авиокомпаниите. |
| --- | --- |

4.10

Да се насърчава влизането на нови играчи на пазара. Увеличаването на конкуренцията сред олигопола в ЕС ще стимулира пазара на КСР. След дерегулацията в САЩ се появи ново поколение доставчици на КСР (4), които чрез използваната от тях нова технология са способни да предложат много привлекателни услуги на по-ниска цена за авиокомпаниите.

| 4.11 | Да се оценят последствията от понижаването на разходите за дистрибуция на вътрешния и на международния пазар по отношение на цените на въздушния транспорт и конкурентната позиция спрямо американските превозвачи. |
| --- | --- |

4.11

Да се оценят последствията от понижаването на разходите за дистрибуция на вътрешния и на международния пазар по отношение на цените на въздушния транспорт и конкурентната позиция спрямо американските превозвачи.

| 4.12 | Да се преразглежда Кодексът за поведение на всеки 2-3 години, с цел оценка на позицията на превозвачите-собственици, прилагане на защитата на личните данни и условията на пазара и консултации с допълнителни групи за лобиране преди обмисляне на по-нататъшни промени. |
| --- | --- |

4.12

Да се преразглежда Кодексът за поведение на всеки 2-3 години, с цел оценка на позицията на превозвачите-собственици, прилагане на защитата на личните данни и условията на пазара и консултации с допълнителни групи за лобиране преди обмисляне на по-нататъшни промени.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Съвместно притежават 46,4 % от Amadeus.

1

(2)  Понастоящем 50 % за всички държави-членки на ЕС.

2

(3)  Напр. Kelkoo (http://www.kelkoo.fr)

3

(4)  Напр. G2 Switchworks, Farelogix — познати като GNEs — „GDS новонавлизащи“ (GDS New Entrants).

4

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/61

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишна програма на Общността за защита на децата при използване на Интернет и други комуникационни технологии“

COM(2008) 106 окончателен — 2008/0047 (COD)

(2008/C 224/13)

На 7 април 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 153 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишна програма на Общността за защита на децата при използване на Интернет и други комуникационни технологии“.

На 11 март 2008 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктура, информационно общество“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет определи за главен докладчик г-жа Sharma и прие настоящото становище с единодушие.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет поздравява Комисията за вече извършената работа по темата за защита на децата при използване на „онлайн технологии“ (1), като специално отбелязва, че средното ниво на осведоменост на населението се е повишило благодарение на кампании, организирани от социалните партньори, най-вече неправителствени организации (НПО), и ежегодно организирания от Комисията „Ден на безопасния Интернет“. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет поздравява Комисията за вече извършената работа по темата за защита на децата при използване на „онлайн технологии“ (1), като специално отбелязва, че средното ниво на осведоменост на населението се е повишило благодарение на кампании, организирани от социалните партньори, най-вече неправителствени организации (НПО), и ежегодно организирания от Комисията „Ден на безопасния Интернет“.

| 1.2 | Самият ЕИСК е изготвил редица становища, посветени на тези теми (2). В допълнение Комитетът препоръчва международно сътрудничество, което да насърчава: |
| --- | --- |

1.2

Самият ЕИСК е изготвил редица становища, посветени на тези теми (2). В допълнение Комитетът препоръчва международно сътрудничество, което да насърчава:

| 1.2.1 | Международния обмен на данни и обединяването на идеи сред правителствата, правоприлагащите органи, горещите линии (hotlines), банковите и финансовите институции и институциите за кредитни карти, консултативните центрове за борба срещу насилието над деца, организациите за закрила на детето и Интернет индустрията. |
| --- | --- |

1.2.1

Международния обмен на данни и обединяването на идеи сред правителствата, правоприлагащите органи, горещите линии (hotlines), банковите и финансовите институции и институциите за кредитни карти, консултативните центрове за борба срещу насилието над деца, организациите за закрила на детето и Интернет индустрията.

| 1.2.2 | „Работна група“ на ниво ЕС и/или на международно ниво, която провежда заседания всяко тримесечие и има за цел да улесни обменна на данни, експертиза и добри практики между заинтересованите страни, включително горещите линии, правоприлагащите органи, правителства и по-специално международната Интернет индустрия. |
| --- | --- |

1.2.2

„Работна група“ на ниво ЕС и/или на международно ниво, която провежда заседания всяко тримесечие и има за цел да улесни обменна на данни, експертиза и добри практики между заинтересованите страни, включително горещите линии, правоприлагащите органи, правителства и по-специално международната Интернет индустрия.

| 1.2.3 | Определянето и насърчаването на международен и европейски модел за добри практики относно борбата срещу съдържание със сексуална злоупотреба с деца чрез създаване на „горещи линии“. |
| --- | --- |

1.2.3

Определянето и насърчаването на международен и европейски модел за добри практики относно борбата срещу съдържание със сексуална злоупотреба с деца чрез създаване на „горещи линии“.

| 1.2.4 | Преглед на съществуващите и бъдещи „горещи линии“ според общоприети добри практики и оценка на работата на „горещите линии“ спрямо новите модели за добри практики. |
| --- | --- |

1.2.4

Преглед на съществуващите и бъдещи „горещи линии“ според общоприети добри практики и оценка на работата на „горещите линии“ спрямо новите модели за добри практики.

| 1.2.5 | Рационализиране на средствата на програмата и предоставяне на средства в бъдеще като резултат от прегледа на „горещите линии“. |
| --- | --- |

1.2.5

Рационализиране на средствата на програмата и предоставяне на средства в бъдеще като резултат от прегледа на „горещите линии“.

| 1.2.6 | Участие на „горещите линии“ в проекти за европейска база данни. |
| --- | --- |

1.2.6

Участие на „горещите линии“ в проекти за европейска база данни.

| 1.2.7 | Насърчаване на партньорствата между „горещите линии“, други заинтересовани организации и националните регистри за имена на домейн, за да бъдат заличавани имената на домейн, които поощряват сексуална злоупотреба с деца или дават достъп до подобно съдържание. |
| --- | --- |

1.2.7

Насърчаване на партньорствата между „горещите линии“, други заинтересовани организации и националните регистри за имена на домейн, за да бъдат заличавани имената на домейн, които поощряват сексуална злоупотреба с деца или дават достъп до подобно съдържание.

| 1.2.8 | Съвместни усилия за повишаване на осведомеността относно проблемите, свързани с „сприятеляването“ (grooming) и „кибертормоза“ (cyber-bullying) (3) и докладване на правоприлагащите органи или на организациите за защита на децата, когато това е необходимо. |
| --- | --- |

1.2.8

Съвместни усилия за повишаване на осведомеността относно проблемите, свързани с „сприятеляването“ (grooming) и „кибертормоза“ (cyber-bullying) (3) и докладване на правоприлагащите органи или на организациите за защита на децата, когато това е необходимо.

| 1.2.9 | Въвеждане на подкрепящи процедури за анализаторите и за работещите в „горещите линии“, които визуализират снимковия материал. |
| --- | --- |

1.2.9

Въвеждане на подкрепящи процедури за анализаторите и за работещите в „горещите линии“, които визуализират снимковия материал.

| 1.2.10 | Дейности за утвърждаване и гарантиране на хармонизирането на законодателната рамка в тази област във всички държави-членки. |
| --- | --- |

1.2.10

Дейности за утвърждаване и гарантиране на хармонизирането на законодателната рамка в тази област във всички държави-членки.

| 1.2.11 | Създаване на Бюро за връзка на ниво Европейска комисия, което да функционира като независим оценител, да координира изследванията, прилагането на програмата за преглед и изпълнението на препоръките. |
| --- | --- |

1.2.11

Създаване на Бюро за връзка на ниво Европейска комисия, което да функционира като независим оценител, да координира изследванията, прилагането на програмата за преглед и изпълнението на препоръките.

| 1.2.12 | Създаване на годишна работна група „експерти“ с цел засилване обмена на знания. |
| --- | --- |

1.2.12

Създаване на годишна работна група „експерти“ с цел засилване обмена на знания.

| 1.2.13 | Създаване на младежки форум, за да се гарантира включването на гледната точка и опита на децата и младите хора в изследванията и бъдещото прилагане на програмата. |
| --- | --- |

1.2.13

Създаване на младежки форум, за да се гарантира включването на гледната точка и опита на децата и младите хора в изследванията и бъдещото прилагане на програмата.

| 1.2.14 | Проактивно и съвместно използване на финансовите средства, като програмите Дафне и тези за по-безопасен интернет. |
| --- | --- |

1.2.14

Проактивно и съвместно използване на финансовите средства, като програмите Дафне и тези за по-безопасен интернет.

| 1.2.15 | Установяване на връзки с компетентните власти на САЩ, с цел да се насърчава намаляването на хостинга на съдържание, включващо сексуална злоупотреба с деца в САЩ и създаване на активен трансатлантически обмен на данни. |
| --- | --- |

1.2.15

Установяване на връзки с компетентните власти на САЩ, с цел да се насърчава намаляването на хостинга на съдържание, включващо сексуална злоупотреба с деца в САЩ и създаване на активен трансатлантически обмен на данни.

| 1.3 | Работата, основана на партньорски подход, осигурява максимално използване на експертизата, разпространението на знания и финансирането. Най-важното, това гарантира включването на заинтересованите страни и социалните партньори в усилията на ЕС да сведе до минимум незаконното съдържание в онлайн средата и да намали достъпа до него. |
| --- | --- |

1.3

Работата, основана на партньорски подход, осигурява максимално използване на експертизата, разпространението на знания и финансирането. Най-важното, това гарантира включването на заинтересованите страни и социалните партньори в усилията на ЕС да сведе до минимум незаконното съдържание в онлайн средата и да намали достъпа до него.

2.   Общи бележка по предложението на Комисията:

| 2.1 | Интернет и комуникационните технологии (наричани оттук нататък „онлайн технологии“) (4) са били предвидени и разработени като средства за комуникация за академичните среди и изследователите; въпреки това, днес те се използват вкъщи, в училище, в предприятията и обществените администрации в по-голямата част от света. |
| --- | --- |

2.1

Интернет и комуникационните технологии (наричани оттук нататък „онлайн технологии“) (4) са били предвидени и разработени като средства за комуникация за академичните среди и изследователите; въпреки това, днес те се използват вкъщи, в училище, в предприятията и обществените администрации в по-голямата част от света.

| 2.2 | Децата са активни и все по-големи ползватели на онлайн технологиите. Въпреки това, отвъд ползите, свързани с интерактивността и участието в онлайн среда, те са изложени на сериозни рискове:






  a) | директна вреда, като жертви на сексуален тормоз, документиран чрез снимки, филмов или звуков материал, разпространяван онлайн (материал, съдържащ злоупотреба с деца); |
| --- | --- | --- |

2.2

Децата са активни и все по-големи ползватели на онлайн технологиите. Въпреки това, отвъд ползите, свързани с интерактивността и участието в онлайн среда, те са изложени на сериозни рискове:

a)

директна вреда, като жертви на сексуален тормоз, документиран чрез снимки, филмов или звуков материал, разпространяван онлайн (материал, съдържащ злоупотреба с деца);

| б) | удължаване на сексуалния тормоз над жертвите чрез повторно визуализиране на записите, поради широко онлайн разпространение и обща достъпност; |
| --- | --- |

б)

удължаване на сексуалния тормоз над жертвите чрез повторно визуализиране на записите, поради широко онлайн разпространение и обща достъпност;

| в) | директен контакт на извършителите с децата, които се сприятеляват с тях с цел извършване на сексуална злоупотреба („сприятеляване“); |
| --- | --- |

в)

директен контакт на извършителите с децата, които се сприятеляват с тях с цел извършване на сексуална злоупотреба („сприятеляване“);

| г) | жертви на психически тормоз в онлайн средата („кибертормоз“). |
| --- | --- |

г)

жертви на психически тормоз в онлайн средата („кибертормоз“).

| 2.3 | Други тенденции (виж Приложение 1) (5) включват:






  a) | бързо и динамично развитие на новата технологична среда, която все повече се определя от цифровото сближаване, по-бързите канали за разпространение, мобилния интернет, Web 2.0, безжичния достъп и други нови формати за съдържание и онлайн технологични услуги; |
| --- | --- | --- |

2.3

Други тенденции (виж Приложение 1) (5) включват:

a)

бързо и динамично развитие на новата технологична среда, която все повече се определя от цифровото сближаване, по-бързите канали за разпространение, мобилния интернет, Web 2.0, безжичния достъп и други нови формати за съдържание и онлайн технологични услуги;

| б) | признаване на много ранната възраст на децата-жертви и изключителната жестокост на сексуалната злоупотреба, на която те са подложени; |
| --- | --- |

б)

признаване на много ранната възраст на децата-жертви и изключителната жестокост на сексуалната злоупотреба, на която те са подложени;

| в) | разясняване на мащаба на проблема, като се има предвид, че общодостъпните уебсайтове, съдържащи сексуална злоупотреба с деца, са конкретна „постижима“ цел от около 3 000 уебсайта годишно с хостинг в целия свят, улесняващи достъпа на стотици хиляди хора до кадри със сексуална злоупотреба с деца; |
| --- | --- |

в)

разясняване на мащаба на проблема, като се има предвид, че общодостъпните уебсайтове, съдържащи сексуална злоупотреба с деца, са конкретна „постижима“ цел от около 3 000 уебсайта годишно с хостинг в целия свят, улесняващи достъпа на стотици хиляди хора до кадри със сексуална злоупотреба с деца;

| г) | скорошни данни относно регионалния хостинг на мрежи за сексуална злоупотреба с деца, навеждат на мисълта, че най-голяма част от това съдържание е с хостинг в САЩ; |
| --- | --- |

г)

скорошни данни относно регионалния хостинг на мрежи за сексуална злоупотреба с деца, навеждат на мисълта, че най-голяма част от това съдържание е с хостинг в САЩ;

| д) | скорошни данни също така навеждат на мисълта, че съдържанието със сексуална злоупотреба с деца онлайн често сменя компанията или страната на хостинг, за да се избегне разкриване или премахване, като по този начин се усложнява разследването, свързано с прилагането на закона, което се осъществява само на национално ниво; |
| --- | --- |

д)

скорошни данни също така навеждат на мисълта, че съдържанието със сексуална злоупотреба с деца онлайн често сменя компанията или страната на хостинг, за да се избегне разкриване или премахване, като по този начин се усложнява разследването, свързано с прилагането на закона, което се осъществява само на национално ниво;

| е) | липса на международни усилия на регистрите за имена на домейн да заличават имената на домейн, които поощряват сексуалната злоупотреба с деца или дават достъп до подобно съдържание; |
| --- | --- |

е)

липса на международни усилия на регистрите за имена на домейн да заличават имената на домейн, които поощряват сексуалната злоупотреба с деца или дават достъп до подобно съдържание;

| ж) | съществуващата и потенциално увеличаваща се „пропаст между поколенията“, между използването на онлайн технологиите от младите хора и тяхното разбиране за риска и разбирането на по-възрастните за тяхното използване; |
| --- | --- |

ж)

съществуващата и потенциално увеличаваща се „пропаст между поколенията“, между използването на онлайн технологиите от младите хора и тяхното разбиране за риска и разбирането на по-възрастните за тяхното използване;

| з) | публичното излагане на материал, свързан със сексуалната злоупотреба над деца, би могло да бъде намалено, ако индустрията на доставчиците на интернет доброволно блокира отделни интернет адреси; |
| --- | --- |

з)

публичното излагане на материал, свързан със сексуалната злоупотреба над деца, би могло да бъде намалено, ако индустрията на доставчиците на интернет доброволно блокира отделни интернет адреси;

| и) | ползата от препоръки на национално ниво относно онлайн инструменти като продукти за филтриране, опции за сигурност в търсачките и други подобни. |
| --- | --- |

и)

ползата от препоръки на национално ниво относно онлайн инструменти като продукти за филтриране, опции за сигурност в търсачките и други подобни.

| 2.4 | Защитата на ползвателите на интернет и най-вече на децата от излагане на незаконно „вредно“ съдържание и поведение в онлайн средата и ограничаването на разпространението на незаконно съдържание са постоянна грижа на лицата с политически и законотворчески правомощия, на индустрията, на крайните потребители и по-специално родителите, настойниците и възпитателите. |
| --- | --- |

2.4

Защитата на ползвателите на интернет и най-вече на децата от излагане на незаконно „вредно“ съдържание и поведение в онлайн средата и ограничаването на разпространението на незаконно съдържание са постоянна грижа на лицата с политически и законотворчески правомощия, на индустрията, на крайните потребители и по-специално родителите, настойниците и възпитателите.

| 2.5 | От правна гледна точка следва да се прави основна разлика между това, което е незаконно от една страна и от друга страна — това, което е „вредно“, тъй като за тях са нужни различни методи, стратегии и инструменти. Това, което се счита за незаконно, може да се различава в различните страни, тъй като се определя в зависимост от приложимото национално законодателство и е от компетенцията на правоприлагащите органи, други правителствени органи и „горещите линии“ с определени в тази област правомощия. |
| --- | --- |

2.5

От правна гледна точка следва да се прави основна разлика между това, което е незаконно от една страна и от друга страна — това, което е „вредно“, тъй като за тях са нужни различни методи, стратегии и инструменти. Това, което се счита за незаконно, може да се различава в различните страни, тъй като се определя в зависимост от приложимото национално законодателство и е от компетенцията на правоприлагащите органи, други правителствени органи и „горещите линии“ с определени в тази област правомощия.

| 2.6 | ЕИСК призовава за хармонизирано законодателство в държавите-членки, което да включва най-малко следните разпоредби, установени в Конвенцията на Съвета на Европа за киберпрестъпленията и което да се прилага и изпълнява на национално ниво (6):






  а) | какво представлява материал, включващ сексуална злоупотреба с деца; |
| --- | --- | --- |

2.6

ЕИСК призовава за хармонизирано законодателство в държавите-членки, което да включва най-малко следните разпоредби, установени в Конвенцията на Съвета на Европа за киберпрестъпленията и което да се прилага и изпълнява на национално ниво (6):

а)

какво представлява материал, включващ сексуална злоупотреба с деца;

| б) | детската възраст за определянето на жертвите на сексуална злоупотреба деца да е 18 години; |
| --- | --- |

б)

детската възраст за определянето на жертвите на сексуална злоупотреба деца да е 18 години;

| в) | притежаването и визуализирането/изтеглянето на онлайн материал, свързан със сексуална злоупотреба с деца, да е престъпление и да се наказва със затвор. |
| --- | --- |

в)

притежаването и визуализирането/изтеглянето на онлайн материал, свързан със сексуална злоупотреба с деца, да е престъпление и да се наказва със затвор.

| 2.7 | Въпреки че чрез различни препоръки и директиви бяха установени някои общоевропейски стандарти, които поясняват правни въпроси, следва да се определи дали тези разпоредби се прилагат на практика в държавите-членки. |
| --- | --- |

2.7

Въпреки че чрез различни препоръки и директиви бяха установени някои общоевропейски стандарти, които поясняват правни въпроси, следва да се определи дали тези разпоредби се прилагат на практика в държавите-членки.

| 2.8 | Под „вредно“ съдържание се разбира съдържание, което родителите, учителите или други възрастни хора считат за потенциално вредно за децата. Определенията за такъв тип съдържание се различават в различните страни и култури и могат да включват от уеб сайтове с порнография и насилие до такива с расизъм, ксенофобия, текстове и музика, призоваващи към омраза, самоосакатяване, анорексия и самоубийство. Поради това, ЕИСК признава, че е трудно да се установят международни партньорства относно такъв тип съдържание, но трябва да бъдат положени усиля на национално ниво за повишаване на осведомеността относно инструментите, методите и технологиите за защита на децата от излагане на такъв тип съдържание. |
| --- | --- |

2.8

Под „вредно“ съдържание се разбира съдържание, което родителите, учителите или други възрастни хора считат за потенциално вредно за децата. Определенията за такъв тип съдържание се различават в различните страни и култури и могат да включват от уеб сайтове с порнография и насилие до такива с расизъм, ксенофобия, текстове и музика, призоваващи към омраза, самоосакатяване, анорексия и самоубийство. Поради това, ЕИСК признава, че е трудно да се установят международни партньорства относно такъв тип съдържание, но трябва да бъдат положени усиля на национално ниво за повишаване на осведомеността относно инструментите, методите и технологиите за защита на децата от излагане на такъв тип съдържание.

| 2.9 | От 1996 г. насам Европейският съюз играе водеща роля по отношение защитата на децата в онлайн средата и последвалите програми за по-безопасен Интернет (План за действие за по-безопасен интернет 1999-2004 г., Програма за по-безопасен Интернет плюс 2004-2008 г.) са основна част от дейността на Комисията в тази област. Комисията изготви съобщение относно прилагането на Програмата за по-безопасен Интернет плюс през 2005 и 2006 г. (7) В допълнение, оценката на въздействието, извършена между април и юли 2007 г. (8) потвърди, че проведените дейности са били ефективни, като подчерта нуждата от адаптирането им към новите Интернет технологии и динамичната престъпност в тази област. |
| --- | --- |

2.9

От 1996 г. насам Европейският съюз играе водеща роля по отношение защитата на децата в онлайн средата и последвалите програми за по-безопасен Интернет (План за действие за по-безопасен интернет 1999-2004 г., Програма за по-безопасен Интернет плюс 2004-2008 г.) са основна част от дейността на Комисията в тази област. Комисията изготви съобщение относно прилагането на Програмата за по-безопасен Интернет плюс през 2005 и 2006 г. (7) В допълнение, оценката на въздействието, извършена между април и юли 2007 г. (8) потвърди, че проведените дейности са били ефективни, като подчерта нуждата от адаптирането им към новите Интернет технологии и динамичната престъпност в тази област.

| 2.10 | Целта на новата програма ще бъде да насърчава по-безопасното използване на интернет и други комуникационни технологии, най-вече за децата и да се бори срещу незаконното съдържание и „вредното“ онлайн поведение, като улеснява сътрудничеството, обмяната на опит и най-добрите практики на всички нива по въпросите, свързани с детската безопасност в онлайн средата, и по този начин гарантира европейската добавена стойност. |
| --- | --- |

2.10

Целта на новата програма ще бъде да насърчава по-безопасното използване на интернет и други комуникационни технологии, най-вече за децата и да се бори срещу незаконното съдържание и „вредното“ онлайн поведение, като улеснява сътрудничеството, обмяната на опит и най-добрите практики на всички нива по въпросите, свързани с детската безопасност в онлайн средата, и по този начин гарантира европейската добавена стойност.

| 2.11 | Тази програма ще има четири действия, в които насърчаването на международното сътрудничество е неделима част:






  a) | намаляване на незаконното съдържание и борба с вредното поведение в онлайн среда; |
| --- | --- | --- |

2.11

Тази програма ще има четири действия, в които насърчаването на международното сътрудничество е неделима част:

a)

намаляване на незаконното съдържание и борба с вредното поведение в онлайн среда;

| б) | насърчаване на по-безопасна онлайн среда; |
| --- | --- |

б)

насърчаване на по-безопасна онлайн среда;

| в) | осигуряване на обществена осведоменост; |
| --- | --- |

в)

осигуряване на обществена осведоменост;

| г) | създаване на база от знания. |
| --- | --- |

г)

създаване на база от знания.

| 2.12 | Все пак ЕИСК ще настоява за дефиниции и правни уточнения относно термините „вреден“ и „поведение“, особено що се отнася до транспонирането в националното законодателство. Също така съществува нужда от допълнителни уточнения относно ролята на „горещите линии“, които не разследват заподозрени и нямат нужните правомощия да правят това (виж приложение 2) (9). |
| --- | --- |

2.12

Все пак ЕИСК ще настоява за дефиниции и правни уточнения относно термините „вреден“ и „поведение“, особено що се отнася до транспонирането в националното законодателство. Също така съществува нужда от допълнителни уточнения относно ролята на „горещите линии“, които не разследват заподозрени и нямат нужните правомощия да правят това (виж приложение 2) (9).

3.   Международен модел

| 3.1 | Интернет не е собственост и не се управлява от големи мултинационалните компании, които да контролират съдържанието. Той се състои от стотици милиони страници, създадени от голям брой издатели, което затруднява наблюдението и контрола на незаконното съдържание. Все пак, ако всички заинтересовани страни работят заедно, са възможни действия от местно (дома) до национално и международно ниво (включително и киберпространството) за намаляване на наличието на нелегалното съдържание. |
| --- | --- |

3.1

Интернет не е собственост и не се управлява от големи мултинационалните компании, които да контролират съдържанието. Той се състои от стотици милиони страници, създадени от голям брой издатели, което затруднява наблюдението и контрола на незаконното съдържание. Все пак, ако всички заинтересовани страни работят заедно, са възможни действия от местно (дома) до национално и международно ниво (включително и киберпространството) за намаляване на наличието на нелегалното съдържание.

| 3.2 | През 2007 г. Фондацията за наблюдение на Интернет (Internet Watch Foundation) идентифицира 2755 уебсайта със сексуална злоупотреба с деца с международен хостинг; 80 % от тях са уебсайтове с търговска насоченост, които, за да не бъдат разкрити, често сменят компанията и региона на хостинг (10). Тези практики, в съчетание със сложното многонационално естество на престъпленията, означават, че само единен и глобален отговор, включващ правоприлагащите органи, правителствата и международния онлайн сектор, ще гарантира ефективно разследване на тези уебсайтове, тяхното съдържание и организациите, които стоят зад тях. |
| --- | --- |

3.2

През 2007 г. Фондацията за наблюдение на Интернет (Internet Watch Foundation) идентифицира 2755 уебсайта със сексуална злоупотреба с деца с международен хостинг; 80 % от тях са уебсайтове с търговска насоченост, които, за да не бъдат разкрити, често сменят компанията и региона на хостинг (10). Тези практики, в съчетание със сложното многонационално естество на престъпленията, означават, че само единен и глобален отговор, включващ правоприлагащите органи, правителствата и международния онлайн сектор, ще гарантира ефективно разследване на тези уебсайтове, тяхното съдържание и организациите, които стоят зад тях.

| 3.3 | ЕИСК признава, че е нужен „партньорски подход“ за гарантиране на закрилата на децата. Социалните партньори, включително правителствата, онлайн индустрията, правоприлагащите органи, асоциациите за закрила на детето, индустрията, синдикатите, НПО, в това число организациите на потребителите и обществеността, трябва да работят заедно за очертаване на трудностите и рисковете, като в същото време позволяват на младите хора да се възползват от това революционно средство за общуване, обучение и иновации. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК признава, че е нужен „партньорски подход“ за гарантиране на закрилата на децата. Социалните партньори, включително правителствата, онлайн индустрията, правоприлагащите органи, асоциациите за закрила на детето, индустрията, синдикатите, НПО, в това число организациите на потребителите и обществеността, трябва да работят заедно за очертаване на трудностите и рисковете, като в същото време позволяват на младите хора да се възползват от това революционно средство за общуване, обучение и иновации.

| 3.4 | Трябва да се признае, че Интернет подобри качеството на живот на много хора, но най-вече на младите хора, възрастните хора и много от хората с увреждания. Той е уникално средство за комуникация, а в днешно време все повече и „социална мрежа“. Промяната на динамиката в начина на живот, семейните и трудовите навици доведе до периоди на по-голяма независимост и изолация. Поради това защитата на потребителите и най-вече на уязвимите, особено на децата, е приоритет, който не може да бъде оставен само на отговорността на техните настойници. |
| --- | --- |

3.4

Трябва да се признае, че Интернет подобри качеството на живот на много хора, но най-вече на младите хора, възрастните хора и много от хората с увреждания. Той е уникално средство за комуникация, а в днешно време все повече и „социална мрежа“. Промяната на динамиката в начина на живот, семейните и трудовите навици доведе до периоди на по-голяма независимост и изолация. Поради това защитата на потребителите и най-вече на уязвимите, особено на децата, е приоритет, който не може да бъде оставен само на отговорността на техните настойници.

| 3.5 | Появата на нови технологии и услуги е ключ към иновациите и растежа на предприятията в световен план. Често младите хора са първите, които разбират възможностите и приемат иновациите. Всъщност, заедно с развитието идват злоупотребите и това е предмет на все по-голяма загриженост. Органите за саморегулиране на индустрията и на заинтересованите страни имат солидни познания относно тези технологии и възможността за разработване на мерки за противодействие срещу тези злоупотреби. Споделянето на знания, повишаването на осведомеността и указването на потребителите как да докладват за интернет сайтове, както и разпределянето на финансови средства, когато това е възможно, за предотвратяване на тези злоупотреби и специално на злоупотребите с деца, е основна задача и част от корпоративната социална отговорност на Интернет индустрията. |
| --- | --- |

3.5

Появата на нови технологии и услуги е ключ към иновациите и растежа на предприятията в световен план. Често младите хора са първите, които разбират възможностите и приемат иновациите. Всъщност, заедно с развитието идват злоупотребите и това е предмет на все по-голяма загриженост. Органите за саморегулиране на индустрията и на заинтересованите страни имат солидни познания относно тези технологии и възможността за разработване на мерки за противодействие срещу тези злоупотреби. Споделянето на знания, повишаването на осведомеността и указването на потребителите как да докладват за интернет сайтове, както и разпределянето на финансови средства, когато това е възможно, за предотвратяване на тези злоупотреби и специално на злоупотребите с деца, е основна задача и част от корпоративната социална отговорност на Интернет индустрията.

| 3.6 | Мащабът и обхватът на проблема, свързан с разпространението на съдържание със сексуална злоупотреба с деца в онлайн средата, е обект на множество спекулации. Всъщност, както това се признава в доклада на Комисията, в държавите-членки на ЕС липсва статистическа информация. Усилията следва да са насочени към проследяването на движението и дейностите на уебсайтовете, които разпространяват съдържание със сексуална злоупотреба с деца, за да се предостави информация на компетентните органи и на международните правоприлагащи органи с цел заличаването на такъв тип съдържание и разследване на неговите разпространители. |
| --- | --- |

3.6

Мащабът и обхватът на проблема, свързан с разпространението на съдържание със сексуална злоупотреба с деца в онлайн средата, е обект на множество спекулации. Всъщност, както това се признава в доклада на Комисията, в държавите-членки на ЕС липсва статистическа информация. Усилията следва да са насочени към проследяването на движението и дейностите на уебсайтовете, които разпространяват съдържание със сексуална злоупотреба с деца, за да се предостави информация на компетентните органи и на международните правоприлагащи органи с цел заличаването на такъв тип съдържание и разследване на неговите разпространители.

| 3.7 | Такъв тип организации трябва да бъдат създадени на национално ниво и да провеждат редовни срещи с Европейската комисия за формулиране на стратегии. Платформа на ниво ЕС с участието на индустрията, правителствата, банковите и финансовите институции и институциите за кредитни карти, НПО, представители на образователния сектор, работодателите и работниците, може да бъде ценно средство за бърз анализ и действие в Съюза, като информацията се разпространява извън границите на Европейския съюз, с цел насърчаване на международното сътрудничество за прилагане на закона. |
| --- | --- |

3.7

Такъв тип организации трябва да бъдат създадени на национално ниво и да провеждат редовни срещи с Европейската комисия за формулиране на стратегии. Платформа на ниво ЕС с участието на индустрията, правителствата, банковите и финансовите институции и институциите за кредитни карти, НПО, представители на образователния сектор, работодателите и работниците, може да бъде ценно средство за бърз анализ и действие в Съюза, като информацията се разпространява извън границите на Европейския съюз, с цел насърчаване на международното сътрудничество за прилагане на закона.

| 3.8 | Необходимо е да се насърчи организирането на ежегодни европейски срещи на експерти относно развитието на технологията, психо-социологическите фактори и прилагането на закона, с цел ускоряване на трансфера на знания. Заключенията от тези срещи следва да бъдат изпращани до всички държави-членки и до членовете на платформата, за да бъдат адаптирани, прилагани или използвани на национално и местно равнище. |
| --- | --- |

3.8

Необходимо е да се насърчи организирането на ежегодни европейски срещи на експерти относно развитието на технологията, психо-социологическите фактори и прилагането на закона, с цел ускоряване на трансфера на знания. Заключенията от тези срещи следва да бъдат изпращани до всички държави-членки и до членовете на платформата, за да бъдат адаптирани, прилагани или използвани на национално и местно равнище.

| 3.9 | Създаването на Бюро за връзка на ниво Европейска комисия, което да изследва проекти не само от Европа, но и от други части на света, би подпомогнало платформата, за да се гарантира, че знанията, включително и статистиката, са актуални и подходящи, като също така разпространяват ефективни процеси за борба срещу тези проблеми, които могат да бъдат предадени бързо на активните партньори. Ролята на Бюрото за връзка ще включва и посещения и наблюдение. В допълнение, Бюрото ще функционира като независим оценител на „горещите линии“ и ще разглежда заявленията за нови проекти, за да гарантира избягването на дублиране на вече извършена работа и ефективното и ефикасното използване на средствата. Бюрото също ще може да предлага партньорства. Ролята на Бюрото за връзка ще бъде да отговаря на новите предизвикателства със скоростта, с която те се развиват. |
| --- | --- |

3.9

Създаването на Бюро за връзка на ниво Европейска комисия, което да изследва проекти не само от Европа, но и от други части на света, би подпомогнало платформата, за да се гарантира, че знанията, включително и статистиката, са актуални и подходящи, като също така разпространяват ефективни процеси за борба срещу тези проблеми, които могат да бъдат предадени бързо на активните партньори. Ролята на Бюрото за връзка ще включва и посещения и наблюдение. В допълнение, Бюрото ще функционира като независим оценител на „горещите линии“ и ще разглежда заявленията за нови проекти, за да гарантира избягването на дублиране на вече извършена работа и ефективното и ефикасното използване на средствата. Бюрото също ще може да предлага партньорства. Ролята на Бюрото за връзка ще бъде да отговаря на новите предизвикателства със скоростта, с която те се развиват.

| 3.10 | Създаването на младежки форум може да бъде от особена важност за включването на младите хора и за разпространението на информацията до социалните мрежи, използвани от най-уязвимите. Младите хора имат свой собствен език и често се съпротивляват на властта, но приемат съвети от по-възрастните хора от тяхната социална среда. „Правата на детето“ трябва да бъдат взети предвид и затова младите хора следва да бъдат включени в този процес. |
| --- | --- |

3.10

Създаването на младежки форум може да бъде от особена важност за включването на младите хора и за разпространението на информацията до социалните мрежи, използвани от най-уязвимите. Младите хора имат свой собствен език и често се съпротивляват на властта, но приемат съвети от по-възрастните хора от тяхната социална среда. „Правата на детето“ трябва да бъдат взети предвид и затова младите хора следва да бъдат включени в този процес.

| 3.11 | Нужен е ефективен модел, включващ ангажимента на всички заинтересовани страни да споделят информация относно адаптирането към нови форми на Интернет престъпност в света и да обменят знания. |
| --- | --- |

3.11

Нужен е ефективен модел, включващ ангажимента на всички заинтересовани страни да споделят информация относно адаптирането към нови форми на Интернет престъпност в света и да обменят знания.

4.   Насоки за създаването на „горещи линии“

| 4.1 | Модел за добри практики на „горещите линии“: |
| --- | --- |

4.1

Модел за добри практики на „горещите линии“:

| 4.1.1 | Анализатори на горещите линии, обучени и признати специалисти в областта на оценката на незаконно съдържание в онлайн среда. |
| --- | --- |

4.1.1

Анализатори на горещите линии, обучени и признати специалисти в областта на оценката на незаконно съдържание в онлайн среда.

| 4.1.2 | Анализатори в горещите линии с опит в проследяването на потенциално нелегалното съдържание в онлайн среда. |
| --- | --- |

4.1.2

Анализатори в горещите линии с опит в проследяването на потенциално нелегалното съдържание в онлайн среда.

| 4.1.3 | Ясен партньорски подход с всички заинтересовани страни на национално ниво, включително правителството, банковите и финансовите институции и институциите за кредитни карти, правоприлагащите органи, организациите, работещи със семействата, организациите за закрила на детето и най-вече Интернет индустрията. |
| --- | --- |

4.1.3

Ясен партньорски подход с всички заинтересовани страни на национално ниво, включително правителството, банковите и финансовите институции и институциите за кредитни карти, правоприлагащите органи, организациите, работещи със семействата, организациите за закрила на детето и най-вече Интернет индустрията.

| 4.1.4 | Съвместно регулирани и саморегулиращи се „горещи линии“, които доказват съществуването на ефективно партньорство с националната Интернет индустрия, и спазват професионалния кодекс. |
| --- | --- |

4.1.4

Съвместно регулирани и саморегулиращи се „горещи линии“, които доказват съществуването на ефективно партньорство с националната Интернет индустрия, и спазват професионалния кодекс.

| 4.1.5 | Всеобщо обявяване и заличаване на незаконното съдържание, хоствано от което и да било национално предприятие. |
| --- | --- |

4.1.5

Всеобщо обявяване и заличаване на незаконното съдържание, хоствано от което и да било национално предприятие.

| 4.1.6 | Участие в централизиран европейски проект за създаване на база данни с интернет адреси със сексуална злоупотреба с деца. |
| --- | --- |

4.1.6

Участие в централизиран европейски проект за създаване на база данни с интернет адреси със сексуална злоупотреба с деца.

| 4.1.7 | Ангажимент на националните Интернет компании да блокират на ниво мрежа динамичен списък от уебсайтове със сексуална злоупотреба с деца, за да се предпазят ползвателите от случайно излагане. |
| --- | --- |

4.1.7

Ангажимент на националните Интернет компании да блокират на ниво мрежа динамичен списък от уебсайтове със сексуална злоупотреба с деца, за да се предпазят ползвателите от случайно излагане.

| 4.1.8 | „Горещите линии“ да разполагат с разбираеми уебсайтове на езика на страната, предоставящи лесен за използване, анонимен механизъм за докладване с ясно указване на линиите за помощ и други компетентни организации по въпроси извън обсега на уебсайтовете, като сприятеляването и кибертормоза. |
| --- | --- |

4.1.8

„Горещите линии“ да разполагат с разбираеми уебсайтове на езика на страната, предоставящи лесен за използване, анонимен механизъм за докладване с ясно указване на линиите за помощ и други компетентни организации по въпроси извън обсега на уебсайтовете, като сприятеляването и кибертормоза.

| 4.1.9 | Подобряване на осведомеността относно функциите на горещите линии и свързаните с това теми. |
| --- | --- |

4.1.9

Подобряване на осведомеността относно функциите на горещите линии и свързаните с това теми.

| 4.1.10 | Доказателства за споделяне за европейски и международни данни, информация и опит. |
| --- | --- |

4.1.10

Доказателства за споделяне за европейски и международни данни, информация и опит.

| 4.1.11 | Участие в европейски и международни партньорства със заинтересованите страни за споделяне на данни, информация и за обмен на идеи, с цел борба срещу трансграничното естество на тези престъпления. |
| --- | --- |

4.1.11

Участие в европейски и международни партньорства със заинтересованите страни за споделяне на данни, информация и за обмен на идеи, с цел борба срещу трансграничното естество на тези престъпления.

| 4.1.12 | Действия на европейско и международно ниво за осигуряване на заличаването от Интернет на съдържание със сексуална злоупотреба с деца и за разследването на неговите разпространители, където и по света да се осъществява хостинга на съдържанието. |
| --- | --- |

4.1.12

Действия на европейско и международно ниво за осигуряване на заличаването от Интернет на съдържание със сексуална злоупотреба с деца и за разследването на неговите разпространители, където и по света да се осъществява хостинга на съдържанието.

| 4.1.13 | Сътрудничество с всички национални и международни организации, създадени за борба с тези уебсайтове и за насърчаване на сътрудничеството с многонационалните правоприлагащи агенции. |
| --- | --- |

4.1.13

Сътрудничество с всички национални и международни организации, създадени за борба с тези уебсайтове и за насърчаване на сътрудничеството с многонационалните правоприлагащи агенции.

| 4.1.14 | Разпространение на насоки за работодатели, учители, организации, родители и деца като учебната програма „Мислиш, че знаеш“ (ThinkuKnow) на Центъра за защита на децата от експлоатация в онлайн средата към полицията на Обединеното кралство (The Child Exploitation and Online Protection Centre). |
| --- | --- |

4.1.14

Разпространение на насоки за работодатели, учители, организации, родители и деца като учебната програма „Мислиш, че знаеш“ (ThinkuKnow) на Центъра за защита на децата от експлоатация в онлайн средата към полицията на Обединеното кралство (The Child Exploitation and Online Protection Centre).

| 4.1.15 | Повишаване на осведомеността на ползвателите на Интернет чрез партньорство или със спонсорството на национални Интернет компании. |
| --- | --- |

4.1.15

Повишаване на осведомеността на ползвателите на Интернет чрез партньорство или със спонсорството на национални Интернет компании.

| 4.1.16 | Членство на организациите в INHOPE (Международната асоциация на горещите линии за Интернет), като по този начин се гарантира, че споделянето на международните добри практики между „горещи линии“ може да бъде използвано за заличаване на съдържание (11). |
| --- | --- |

4.1.16

Членство на организациите в INHOPE (Международната асоциация на горещите линии за Интернет), като по този начин се гарантира, че споделянето на международните добри практики между „горещи линии“ може да бъде използвано за заличаване на съдържание (11).

| 4.1.17 | Процедурите за докладване следва да бъдат лесни са използване, опазващи анонимността на докладващите и тяхното обработване следва да бъде бързо. |
| --- | --- |

4.1.17

Процедурите за докладване следва да бъдат лесни са използване, опазващи анонимността на докладващите и тяхното обработване следва да бъде бързо.

| 4.1.18 | Операторите на „горещи линии“ следва да предоставят процеси, които гарантират ниво на подкрепа и съвет за анализаторите, занимаващи се с визуализиране на снимков материал и обработка на данни. |
| --- | --- |

4.1.18

Операторите на „горещи линии“ следва да предоставят процеси, които гарантират ниво на подкрепа и съвет за анализаторите, занимаващи се с визуализиране на снимков материал и обработка на данни.

| 4.2 | В допълнение, „горещите линии“ трябва:






  a) | да развиват партньорства с компаниите за национални регистри на имена на домейн, с цел домейните, съдържащи сексуална злоупотреба с деца или с имена, насърчаващи сексуална злоупотреба с деца, да бъдат разследвани и заличавани; |
| --- | --- | --- |

4.2

В допълнение, „горещите линии“ трябва:

a)

да развиват партньорства с компаниите за национални регистри на имена на домейн, с цел домейните, съдържащи сексуална злоупотреба с деца или с имена, насърчаващи сексуална злоупотреба с деца, да бъдат разследвани и заличавани;

| б) | да се стремят да осигуряват доброволно финансиране на основата на саморегулиране от национални Интернет компании, които се възползват от функционирането на механизма за докладване, от услугите за обявяване и заличаване и от предоставянето на динамични списъци за блокиране; |
| --- | --- |

б)

да се стремят да осигуряват доброволно финансиране на основата на саморегулиране от национални Интернет компании, които се възползват от функционирането на механизма за докладване, от услугите за обявяване и заличаване и от предоставянето на динамични списъци за блокиране;

| в) | насърчаване и улесняване на блокирането от Интернет индустрията в страната на уебсайтове със сексуална злоупотреба с деца; |
| --- | --- |

в)

насърчаване и улесняване на блокирането от Интернет индустрията в страната на уебсайтове със сексуална злоупотреба с деца;

| г) | насърчаване на развитието на добри отношения между горещите линии, линиите за помощ, предоставящи указания и организациите за подпомагане на жертвите, с цел допълнително насърчаване на осведомеността относно важните и актуални проблеми. |
| --- | --- |

г)

насърчаване на развитието на добри отношения между горещите линии, линиите за помощ, предоставящи указания и организациите за подпомагане на жертвите, с цел допълнително насърчаване на осведомеността относно важните и актуални проблеми.

5.   Конкретни бележки: Предложението на Комисията

| 5.1 | Предложението на Комисията не разглежда някои въпроси:






  a) | Кой ще координира предложените мерки и каква е нужната квалификация? |
| --- | --- | --- |

5.1

Предложението на Комисията не разглежда някои въпроси:

a)

Кой ще координира предложените мерки и каква е нужната квалификация?

| б) | По какъв начин са формулирани критериите за отделните области? Голяма част от вече съществуващите програми биха изпълнили повече от един от критериите на предложената база от знания (12). |
| --- | --- |

б)

По какъв начин са формулирани критериите за отделните области? Голяма част от вече съществуващите програми биха изпълнили повече от един от критериите на предложената база от знания (12).

| в) | Кой избира подходящите кандидати? |
| --- | --- |

в)

Кой избира подходящите кандидати?

| г) | Кой е отговорен за постоянната оценка и изграждането на мрежи между тези проекти? |
| --- | --- |

г)

Кой е отговорен за постоянната оценка и изграждането на мрежи между тези проекти?

| 5.2 | С намирането на отговори на горепосочените въпроси ще се избегне преоткриването на колелото, дублирането на вече извършената работа и ще се осигури ефективното и ефикасно използване на средствата. Още по-важно е да се гарантира, че експертите, които работят по места, ще бъдат активно включени в инициативата, в тясно сътрудничество с консултантите или държавните служители. Същото се отнася и за предложението относно Бюрото за контакт на ниво Комисия, което изследва такива проекти, проучва ги, посещава ги и подържа контакт с тях. |
| --- | --- |

5.2

С намирането на отговори на горепосочените въпроси ще се избегне преоткриването на колелото, дублирането на вече извършената работа и ще се осигури ефективното и ефикасно използване на средствата. Още по-важно е да се гарантира, че експертите, които работят по места, ще бъдат активно включени в инициативата, в тясно сътрудничество с консултантите или държавните служители. Същото се отнася и за предложението относно Бюрото за контакт на ниво Комисия, което изследва такива проекти, проучва ги, посещава ги и подържа контакт с тях.

| 5.3 | Комисията трябва да отдели внимание на проактивното и съвместно използване на финансовите средства, като Дафне и програмите за по-безопасен Интернет. |
| --- | --- |

5.3

Комисията трябва да отдели внимание на проактивното и съвместно използване на финансовите средства, като Дафне и програмите за по-безопасен Интернет.

| 5.4 | В заключение Комитетът призовава Комисията да подчертае важността и въздействието на:






  — | приемането в държавите-членки на принципа на обявяване и заличаване на съдържание със сексуална злоупотреба с деца от горещите линии и Интернет индустрията; |
| --- | --- | --- |

5.4

В заключение Комитетът призовава Комисията да подчертае важността и въздействието на:

—

приемането в държавите-членки на принципа на обявяване и заличаване на съдържание със сексуална злоупотреба с деца от горещите линии и Интернет индустрията;

| — | по-широкото приемане на инициативата за защита на интернет ползвателите чрез блокиране на достъпа до интернет адреси със сексуална злоупотреба с деца; |
| --- | --- |

—

по-широкото приемане на инициативата за защита на интернет ползвателите чрез блокиране на достъпа до интернет адреси със сексуална злоупотреба с деца;

| — | международни усилия от страна на регистрите на имена на домейн и компетентните власти за заличаване на домейните, свързани със сексуалната злоупотреба с деца. |
| --- | --- |

—

международни усилия от страна на регистрите на имена на домейн и компетентните власти за заличаване на домейните, свързани със сексуалната злоупотреба с деца.

| 5.5 | Горепосочените мерки ще намалят възможността невинни ползватели на интернет да бъдат изложени на травматизиращи и незаконни кадри, ще сведат до минимум повторната виктимизация на децата, като намалят възможността те видят сексуалната злоупотреба с тях, ще затруднят достъпността до такъв тип съдържание за лицата, които търсят такива кадри, както и разпространението на снимковия материал сред ползвателите на Интернет с цел получаване на търговска печалба от криминални организации. |
| --- | --- |

5.5

Горепосочените мерки ще намалят възможността невинни ползватели на интернет да бъдат изложени на травматизиращи и незаконни кадри, ще сведат до минимум повторната виктимизация на децата, като намалят възможността те видят сексуалната злоупотреба с тях, ще затруднят достъпността до такъв тип съдържание за лицата, които търсят такива кадри, както и разпространението на снимковия материал сред ползвателите на Интернет с цел получаване на търговска печалба от криминални организации.

| 5.6 | И по-важно е, че осъществяването на тези дейности ще затрудни още повече действията на тези, които стоят зад разпространението на съдържание със сексуална злоупотреба с деца. Тъй като динамичното естество на престъплението и технологичните познания на извършителите затрудняват пълното му премахване, колкото по-скъпи, рисковани и неустойчиви станат дейностите, толкова по-малко те ще представляват лесен начин за финансова или друг вид печалба. |
| --- | --- |

5.6

И по-важно е, че осъществяването на тези дейности ще затрудни още повече действията на тези, които стоят зад разпространението на съдържание със сексуална злоупотреба с деца. Тъй като динамичното естество на престъплението и технологичните познания на извършителите затрудняват пълното му премахване, колкото по-скъпи, рисковани и неустойчиви станат дейностите, толкова по-малко те ще представляват лесен начин за финансова или друг вид печалба.

| 5.7 | Неотдавнашните данни относно мащаба и обхвата на уебсайтовете със сексуална злоупотреба с деца (извън отделни изображения или интернет адреси) предоставят допълнителен стимул в борбата срещу пълното им премахване. В настоящия момент могат да бъдат набелязани конкретни цели, за да се докажат ползите от споделяне на данни и отговорност на най-високо международно ниво както и въздействието на положителното и успешно общо партньорство за намаляване на уебсайтовете със сексуална злоупотреба с деца. |
| --- | --- |

5.7

Неотдавнашните данни относно мащаба и обхвата на уебсайтовете със сексуална злоупотреба с деца (извън отделни изображения или интернет адреси) предоставят допълнителен стимул в борбата срещу пълното им премахване. В настоящия момент могат да бъдат набелязани конкретни цели, за да се докажат ползите от споделяне на данни и отговорност на най-високо международно ниво както и въздействието на положителното и успешно общо партньорство за намаляване на уебсайтовете със сексуална злоупотреба с деца.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  За целите на настоящия документ терминът „онлайн технологии“ се отнася за технологиите, използвани за достъп до Интернет или за други комуникационни технологии. В допълнение, в някои случаи, като например при видеоигрите, съществува както „онлайн“, така и „офлайн“ използване на съдържание и услуги, като и двете могат да имат отношение към детската безопасност.

1

(2)  „Незаконно съдържание — Интернет“ОВ C 61, 14.3.2003 г., стр. 32 и „По-безопасното използване на Интернет“ОВ C 157, 28.6.2005 г., стр. 136.

2

(3)  „Сприятеляване“: директен контакт от страна извършителите, които се сприятеляват с децата, с цел извършване на сексуална злоупотреба. „Кибертормоз“: тормоз в онлайн среда.

3

(4)  Виж бележка под линия 1.

4

(5)  Приложението е достъпно само на английски език и може да бъде намерено в електронната версия на становището на уеб страницата.

5

(6)  Съвет на Европа ETS 185 Конвенция за киберпрестъпленията 23 ноември 2001 г. http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/185.htm.

6

(7)  COM(2006) 661. Съобщение на Комисията относно прилагането на многогодишната програма на Общността за насърчаване на по-безопасното използване на Интернет и новите онлайн технологии (Програма за по-безопасен Интернет плюс).

7

(8)  http://ec.europa.eu/saferinternet.

8

(9)  Приложението е достъпно само на английски език и може да бъде намерено в електронната версия на становището на уеб страницата.

9

(10)  „Горещата линия“ в Обединеното кралство за докладване на незаконно съдържание, по специално: сексуална злоупотреба с деца, с хостинг навсякъде по света и криминално, неморално съдържание и съдържание, призоваващо към расова омраза с хостинг в Обединеното кралство. Виж приложение 1 и 2 (приложенията са достъпни само на английски език и могат да бъдат намерени в електронната версия на становището на уеб страницата).

10

(11)  Септември 2004-декември 2006 INHOPE (Международната асоциация на горещите линии за Интернет) разгледа 1,9 милиона доклада — 900 000 бяха получени от обществеността и от тях 160 000 бяха изпратени на правоприлагащите органи за конкретни действия.

11

(12)  Например: Невинността в опасност. „Проект за превенция“ ще изпълни повече от един критерий. Има много други такива примери.

12

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/66

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно прегледите за проверка на техническата изправност на моторните превозни средства и техните ремаркета“

COM(2008) 100 окончателен — 2008/0044 (COD)

(2008/C 224/14)

На 16 април 2008 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 80, параграф 2 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно прегледите за проверка на техническата изправност на моторните превозни средства и техните ремаркета“.

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакъв коментар от негова страна, на 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет взе решение с 85 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/67

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета: Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюз“

COM(2007) 414 окончателен

(2008/C 224/15)

На 18 юли 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета: Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюз“.

Специализираната секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 29 април 2008 г. (докладчик: г-н Stéphane BUFFETAUT).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище с 97 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Ясно е, че въпросът, свързан с недостига на вода и сушите, трябва да бъде разглеждан не само като екологичен проблем, но и като съществен фактор за устойчивия икономически растеж в Европа и в крайна сметка като въпрос от стратегическо значение. |
| --- | --- |

1.1

Ясно е, че въпросът, свързан с недостига на вода и сушите, трябва да бъде разглеждан не само като екологичен проблем, но и като съществен фактор за устойчивия икономически растеж в Европа и в крайна сметка като въпрос от стратегическо значение.

| 1.2 | Хората и семействата се нуждаят от вода, за да живеят, но този ресурс е жизненоважен и за много икономически сектори, като се започне от земеделието и хранително-вкусовата промишленост, в които се работи с живи организми. |
| --- | --- |

1.2

Хората и семействата се нуждаят от вода, за да живеят, но този ресурс е жизненоважен и за много икономически сектори, като се започне от земеделието и хранително-вкусовата промишленост, в които се работи с живи организми.

| 1.3 | Заслугата на съобщението на Комисията е, че подчертава важността на проблема и определя редица насоки за борба с недостига на вода и със сушите, от една страна, а от друга — разглежда възможностите за адаптиране към новата ситуация. |
| --- | --- |

1.3

Заслугата на съобщението на Комисията е, че подчертава важността на проблема и определя редица насоки за борба с недостига на вода и със сушите, от една страна, а от друга — разглежда възможностите за адаптиране към новата ситуация.

| 1.4 | Изменението на климата, констатирано както от учените, така и от гражданите, би могло да влоши положението и би било целесъобразно бързо да се въведат препоръчваните от Комисията мерки. |
| --- | --- |

1.4

Изменението на климата, констатирано както от учените, така и от гражданите, би могло да влоши положението и би било целесъобразно бързо да се въведат препоръчваните от Комисията мерки.

| 1.5 | Несъмнено, положението не е еднакво във всички държави-членки и обстановката в Северна и Южна, както и в Източна и Западна Европа е различна. Въпреки това всички държави-членки са засегнати от това явление и беше установено, че започват да се появяват периоди на летни суши, включително в северните страни. |
| --- | --- |

1.5

Несъмнено, положението не е еднакво във всички държави-членки и обстановката в Северна и Южна, както и в Източна и Западна Европа е различна. Въпреки това всички държави-членки са засегнати от това явление и беше установено, че започват да се появяват периоди на летни суши, включително в северните страни.

| 1.6 | Ето защо тези различни ситуации не трябва да бъдат пречка за приемането на съгласувана политика в Европа и предприемането на практически мерки, адаптирани към конкретната обстановка в държавите-членки, тъй като не съществува универсално решение за целия Европейски съюз. |
| --- | --- |

1.6

Ето защо тези различни ситуации не трябва да бъдат пречка за приемането на съгласувана политика в Европа и предприемането на практически мерки, адаптирани към конкретната обстановка в държавите-членки, тъй като не съществува универсално решение за целия Европейски съюз.

| 1.7 | Следователно, ЕИСК настоява за засилено и систематично наблюдение на действията, които ще бъдат предприети във връзка с настоящото съобщение. |
| --- | --- |

1.7

Следователно, ЕИСК настоява за засилено и систематично наблюдение на действията, които ще бъдат предприети във връзка с настоящото съобщение.

| 1.8 | Що се отнася до цената на водата, ЕИСК подчертава, че политиките на ценообразуване може да се окажат неефективни, ако голяма част от водочерпенето не се измерва, нито регистрира. Ето защо Комитетът препоръчва на Комисията да предложи на държавите-членки подходяща дефиниция на периметъра на водоползване. |
| --- | --- |

1.8

Що се отнася до цената на водата, ЕИСК подчертава, че политиките на ценообразуване може да се окажат неефективни, ако голяма част от водочерпенето не се измерва, нито регистрира. Ето защо Комитетът препоръчва на Комисията да предложи на държавите-членки подходяща дефиниция на периметъра на водоползване.

| 1.9 | ЕИСК препоръчва създаването на европейски уебсайт с планове за управление на речните басейни, където местните власти да могат да намират примери, които да следват при разработването на тези планове и да подобрят предоставяната от тях информация. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК препоръчва създаването на европейски уебсайт с планове за управление на речните басейни, където местните власти да могат да намират примери, които да следват при разработването на тези планове и да подобрят предоставяната от тях информация.

| 1.10 | Що се отнася до разпределението на финансирането, свързано с водите, ЕИСК предлага Комисията да може да променя степента на предоставяното подпомагане въз основа на критерии за рационалното използване на водата и съхранение на водните ресурси, за да накара местните власти, които не демонстрират отговорно поведение, да променят практиките си, без да се поставят в неблагоприятно положение регионите, които вече полагат усилия в тази насока. |
| --- | --- |

1.10

Що се отнася до разпределението на финансирането, свързано с водите, ЕИСК предлага Комисията да може да променя степента на предоставяното подпомагане въз основа на критерии за рационалното използване на водата и съхранение на водните ресурси, за да накара местните власти, които не демонстрират отговорно поведение, да променят практиките си, без да се поставят в неблагоприятно положение регионите, които вече полагат усилия в тази насока.

| 1.11 | За да се подобри управлението на риска от суша, ЕИСК призовава ЕС да насърчава оперативната съвместимост на средствата за превенция и борба с пожарите в рамките на европейския механизъм за гражданска защита. |
| --- | --- |

1.11

За да се подобри управлението на риска от суша, ЕИСК призовава ЕС да насърчава оперативната съвместимост на средствата за превенция и борба с пожарите в рамките на европейския механизъм за гражданска защита.

| 1.12 | Относно инфраструктурите за водоснабдяване, ЕИСК препоръчва да се проучи възможността за подземно съхраняване и връщане на водата в подпочвените водни пластове. Комитетът счита, че не е целесъобразно да се изключва a priori идеята за трансфер на води в една и съща държава-членка, но че този трансфер трябва да бъде регулиран, за да се избягва поведение, което води до пилеене на водни ресурси, които трябва да бъдат управлявани като непрекъснато се проявява загриженост за тяхното пестене и се внедряват най-напредналите техники за контрол на ползването (1). |
| --- | --- |

1.12

Относно инфраструктурите за водоснабдяване, ЕИСК препоръчва да се проучи възможността за подземно съхраняване и връщане на водата в подпочвените водни пластове. Комитетът счита, че не е целесъобразно да се изключва a priori идеята за трансфер на води в една и съща държава-членка, но че този трансфер трябва да бъде регулиран, за да се избягва поведение, което води до пилеене на водни ресурси, които трябва да бъдат управлявани като непрекъснато се проявява загриженост за тяхното пестене и се внедряват най-напредналите техники за контрол на ползването (1).

| 1.13 | За да се улесни ефективното водоползване, ЕИСК препоръчва въвеждането на техники за интелигентно измерване и адаптирано таксуване. Комитетът подчертава също така значението на добрите практики в областта на селското стопанство и настойчиво препоръчва повторното залесяване, засаждането на растителни полезащитни пояси в регионите, в които това би било полезно и възможно, и насърчаването на техниките за устойчив дренаж и напояване с подкрепата на фондовете на политиката за развитие на селските райони. Ефективното водоползване в селското стопанство непрекъснато се подобрява, но тази възходяща тенденция трябва да продължи чрез инструменти като модернизация и пестеливо поливане и напояване. В този смисъл, трябва да се подчертае необходимостта от задълбочаване и развитие на научноизследователската дейност и новите технологии в селското стопанство. Комитетът отчита интереса към индивидуалните системи за пестене, рециклиране и пречистване на вода, и по-специално в случаите на жилища, намиращи се далеч едно от друго. |
| --- | --- |

1.13

За да се улесни ефективното водоползване, ЕИСК препоръчва въвеждането на техники за интелигентно измерване и адаптирано таксуване. Комитетът подчертава също така значението на добрите практики в областта на селското стопанство и настойчиво препоръчва повторното залесяване, засаждането на растителни полезащитни пояси в регионите, в които това би било полезно и възможно, и насърчаването на техниките за устойчив дренаж и напояване с подкрепата на фондовете на политиката за развитие на селските райони. Ефективното водоползване в селското стопанство непрекъснато се подобрява, но тази възходяща тенденция трябва да продължи чрез инструменти като модернизация и пестеливо поливане и напояване. В този смисъл, трябва да се подчертае необходимостта от задълбочаване и развитие на научноизследователската дейност и новите технологии в селското стопанство. Комитетът отчита интереса към индивидуалните системи за пестене, рециклиране и пречистване на вода, и по-специално в случаите на жилища, намиращи се далеч едно от друго.

| 1.14 | По отношение на повишаването на познанията и по-доброто събиране на данни, ЕИСК предлага да се създаде уебсайт, от който да могат да бъдат изтегляни и предоставяни на разположение на местните и регионални заинтересовани лица климатичните параметри, получени от глобалните модели на Междуправителствената комисия по изменение на климата. |
| --- | --- |

1.14

По отношение на повишаването на познанията и по-доброто събиране на данни, ЕИСК предлага да се създаде уебсайт, от който да могат да бъдат изтегляни и предоставяни на разположение на местните и регионални заинтересовани лица климатичните параметри, получени от глобалните модели на Междуправителствената комисия по изменение на климата.

2.   Съдържание на съобщението

| 2.1 | Проблемът с недостига на вода и зачестилата поява на суши вече се проявява в Европа не само в някои традиционно засегнати региони, но и на континента като цяло. Делът на речните басейни, засегнати от сериозен недостиг на вода в Европейския съюз може да се покачи от сегашните 19 % до 39 % през 2070 г. Особено силно ще бъдат засегнати Южна Европа и Централна и Източна Европа. |
| --- | --- |

2.1

Проблемът с недостига на вода и зачестилата поява на суши вече се проявява в Европа не само в някои традиционно засегнати региони, но и на континента като цяло. Делът на речните басейни, засегнати от сериозен недостиг на вода в Европейския съюз може да се покачи от сегашните 19 % до 39 % през 2070 г. Особено силно ще бъдат засегнати Южна Европа и Централна и Източна Европа.

| 2.2 | За тридесет години броят на регионите и хората, засегнати от суши, е нараснал с 20 %. Освен човешката цена, тези периоди на суши имат и икономическа цена. Сушите от 2003 г. са нанесли щети за най-малко 8,7 милиарда евро на европейската икономика. Проучването на водоползването в световен мащаб показва, че съществува голямо разнообразие от ситуации. Средното потребление на един американец се равнява на 600 литра вода дневно, на един европеец — от 250 до 300, на един йорданец — на 40, а на един африканец — на 30! Пред заплахата от недостиг на вода, всеки човек трябва да се постарае да промени навиците си, но действия са необходими там, където усилията могат да имат най-осезаем ефект. Селското стопанство използва най-много вода (71 % от водочерпенето), следвано от индустрията (20 %) и потреблението за домашни нужди (9 %) (2). |
| --- | --- |

2.2

За тридесет години броят на регионите и хората, засегнати от суши, е нараснал с 20 %. Освен човешката цена, тези периоди на суши имат и икономическа цена. Сушите от 2003 г. са нанесли щети за най-малко 8,7 милиарда евро на европейската икономика. Проучването на водоползването в световен мащаб показва, че съществува голямо разнообразие от ситуации. Средното потребление на един американец се равнява на 600 литра вода дневно, на един европеец — от 250 до 300, на един йорданец — на 40, а на един африканец — на 30! Пред заплахата от недостиг на вода, всеки човек трябва да се постарае да промени навиците си, но действия са необходими там, където усилията могат да имат най-осезаем ефект. Селското стопанство използва най-много вода (71 % от водочерпенето), следвано от индустрията (20 %) и потреблението за домашни нужди (9 %) (2).

| 2.3 | В отговор на искане на Съвета по околна среда от юни 2006 г. Комисията предлага редица стратегически възможности на европейско равнище:






  — | определяне на правилната цена на водата; |
| --- | --- | --- |

2.3

В отговор на искане на Съвета по околна среда от юни 2006 г. Комисията предлага редица стратегически възможности на европейско равнище:

—

определяне на правилната цена на водата;

| — | по-ефективно разпределяне на водата и свързаното с нея финансиране; |
| --- | --- |

—

по-ефективно разпределяне на водата и свързаното с нея финансиране;

| — | финансиране на рационалното ползване на водата; |
| --- | --- |

—

финансиране на рационалното ползване на водата;

| — | разработване на планове за управление на риска от суши; |
| --- | --- |

—

разработване на планове за управление на риска от суши;

| — | оптимизиране на използването на Фонда за солидарност на ЕС и Европейския механизъм за гражданска защита; |
| --- | --- |

—

оптимизиране на използването на Фонда за солидарност на ЕС и Европейския механизъм за гражданска защита;

| — | насърчаване на водни технологии и практики, позволяващи рационално ползване на водата; |
| --- | --- |

—

насърчаване на водни технологии и практики, позволяващи рационално ползване на водата;

| — | въвеждане на информационна система за недостига на вода и сушите в Европа; |
| --- | --- |

—

въвеждане на информационна система за недостига на вода и сушите в Европа;

| — | възможности за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности. |
| --- | --- |

—

възможности за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности.

| 2.4 | По този начин Комисията възнамерява да изгради основите на една ефективна стратегия, която насърчава ефективното използване на водата и се вписва в усилията за противодействие на изменението на климата и е израз на волята й да даде нов тласък на европейската икономика. |
| --- | --- |

2.4

По този начин Комисията възнамерява да изгради основите на една ефективна стратегия, която насърчава ефективното използване на водата и се вписва в усилията за противодействие на изменението на климата и е израз на волята й да даде нов тласък на европейската икономика.

| 2.5 | Европейският съвет (3) подчерта, че въпросът с недостига на вода и сушите трябва да бъде разглеждан самостоятелно не само на европейско, но и на международно равнище, и наблегна на необходимостта от цялостното прилагане на Рамковата директива за водите. |
| --- | --- |

2.5

Европейският съвет (3) подчерта, че въпросът с недостига на вода и сушите трябва да бъде разглеждан самостоятелно не само на европейско, но и на международно равнище, и наблегна на необходимостта от цялостното прилагане на Рамковата директива за водите.

| 2.6 | Съветът поиска от Комисията да наблюдава прилагането на съобщението и до 2012 г. да преразгледа и обогати стратегията на ЕС в тези области. |
| --- | --- |

2.6

Съветът поиска от Комисията да наблюдава прилагането на съобщението и до 2012 г. да преразгледа и обогати стратегията на ЕС в тези области.

| 2.7 | ЕИСК не възнамерява да повтаря вече казаното като прави свой собствен анализ на положението, а предпочита да коментира посочените решения, да ги допълни и най-вече да вземе участие с конкретни предложения и стимули. |
| --- | --- |

2.7

ЕИСК не възнамерява да повтаря вече казаното като прави свой собствен анализ на положението, а предпочита да коментира посочените решения, да ги допълни и най-вече да вземе участие с конкретни предложения и стимули.

| 2.8 | Проблемите с недостига на вода и сушите в ЕС оказват въздействие едновременно върху няколко политики. Така например, според случая, в Комисията могат да бъдат компетентни ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Околна среда“ или ГД „Регионална политика“, тъй като тези въпроси засягат земеделието, изменението на климата, управлението на кризите и организирането на европейска гражданска защита. Би било желателно Комисията да следи внимателно във всички нейни политики цялостно да се отчитат проблемите, свързани с водата. |
| --- | --- |

2.8

Проблемите с недостига на вода и сушите в ЕС оказват въздействие едновременно върху няколко политики. Така например, според случая, в Комисията могат да бъдат компетентни ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Околна среда“ или ГД „Регионална политика“, тъй като тези въпроси засягат земеделието, изменението на климата, управлението на кризите и организирането на европейска гражданска защита. Би било желателно Комисията да следи внимателно във всички нейни политики цялостно да се отчитат проблемите, свързани с водата.

3.   Общи бележки

Бележките на ЕИСК ще следват структурата на съобщението.

3.1   Цена на водата

| 3.1.1 | Анализът на Комисията се вписва в духа на Рамковата директива за водите (РДВ). Комисията изразява съжаление от недостатъчното използване на икономическите инструменти и подчертава, че политиките на ценообразуване могат да се окажат неефективни, ако голяма част от водочерпенето не се измерва или регистрира от компетентните органи. |
| --- | --- |

3.1.1

Анализът на Комисията се вписва в духа на Рамковата директива за водите (РДВ). Комисията изразява съжаление от недостатъчното използване на икономическите инструменти и подчертава, че политиките на ценообразуване могат да се окажат неефективни, ако голяма част от водочерпенето не се измерва или регистрира от компетентните органи.

| 3.1.2 | Освен това, много държави-членки приеха ограничителни дефиниции на водоползването и потребителите на вода. Като ограничават дефиницията на потребителите на вода до снабдяването с питейна вода и пречистването, и не вземат предвид напояването, корабоплаването, водноелектрическите системи, защитата от наводнения и др., някои държави-членки са ограничили периметъра на възстановяване на пълните разходи („full cost recovery“) и ефективното ценообразуване на различните видове потребление на вода. |
| --- | --- |

3.1.2

Освен това, много държави-членки приеха ограничителни дефиниции на водоползването и потребителите на вода. Като ограничават дефиницията на потребителите на вода до снабдяването с питейна вода и пречистването, и не вземат предвид напояването, корабоплаването, водноелектрическите системи, защитата от наводнения и др., някои държави-членки са ограничили периметъра на възстановяване на пълните разходи („full cost recovery“) и ефективното ценообразуване на различните видове потребление на вода.

| 3.1.3 | В тази връзка, ЕИСК препоръчва Комисията да прикани твърде „ограничителните“ по отношение на дефинирането на потреблението и потребителите на вода държави-членки да преразгледат подхода си, например въз основа на списък на видовете потребление на вода, в зависимост от който ще трябва да оправдаят изключването на определен вид потребление от списъка. Би било интересно да се дефинират критериите за йерархично подреждане на потреблението на вода, което би било от помощ при въвеждането на интелигентно ценообразуване. |
| --- | --- |

3.1.3

В тази връзка, ЕИСК препоръчва Комисията да прикани твърде „ограничителните“ по отношение на дефинирането на потреблението и потребителите на вода държави-членки да преразгледат подхода си, например въз основа на списък на видовете потребление на вода, в зависимост от който ще трябва да оправдаят изключването на определен вид потребление от списъка. Би било интересно да се дефинират критериите за йерархично подреждане на потреблението на вода, което би било от помощ при въвеждането на интелигентно ценообразуване.

| 3.1.4 | ЕИСК настойчиво препоръчва също така установяването на научноизследователска програма в областта на приложната икономика, за да се създаде модел на финансовите потоци и на потоците от социални ползи при различните видове потребление на вода и водоснабдителни и канализационни системи на ниво воден басейн. |
| --- | --- |

3.1.4

ЕИСК настойчиво препоръчва също така установяването на научноизследователска програма в областта на приложната икономика, за да се създаде модел на финансовите потоци и на потоците от социални ползи при различните видове потребление на вода и водоснабдителни и канализационни системи на ниво воден басейн.

| 3.1.5 | В действителност, дискусиите относно правилната цена на водата трябва да бъдат изяснени чрез икономически анализ на разходите и ползите за всички сектори на дейност за потребителите, ползвателите или данъкоплатците като цяло във връзка с потреблението на вода. |
| --- | --- |

3.1.5

В действителност, дискусиите относно правилната цена на водата трябва да бъдат изяснени чрез икономически анализ на разходите и ползите за всички сектори на дейност за потребителите, ползвателите или данъкоплатците като цяло във връзка с потреблението на вода.

| 3.1.6 | Освен това, Комитетът предупреждава Комисията за тенденцията, породена от прекалено стеснената дефиниция на обхвата на водоползването, която се наблюдава в някои държави-членки, да прехвърлят на потребителите от градските райони разходите за опазване на водните ресурси в полза на потребителите в селското стопанство или индустрията. В случай, че се повиши цената за потребителите в селското стопанство, би трябвало да се определи справедлива тарифа. |
| --- | --- |

3.1.6

Освен това, Комитетът предупреждава Комисията за тенденцията, породена от прекалено стеснената дефиниция на обхвата на водоползването, която се наблюдава в някои държави-членки, да прехвърлят на потребителите от градските райони разходите за опазване на водните ресурси в полза на потребителите в селското стопанство или индустрията. В случай, че се повиши цената за потребителите в селското стопанство, би трябвало да се определи справедлива тарифа.

| 3.1.7 | ЕИСК изтъква, че ценовите стимули за пестенето на вода трябва да бъдат достатъчно ефективни, за да не бъде намален ефектът им от разходите, произтичащи от тяхната сложност. Комитетът припомня, че първият източник на икономии се крие в добрата поддръжка на мрежите и борбата с течовете, които понякога водят до недопустимо разхищение на водни ресурси. Накрая, Комитетът отбелязва, че ценообразуването не би могло да реши всички проблеми и че е необходимо регламентиране в ситуации, при които е нужно да се намери баланс между различните видове ползване на вода. |
| --- | --- |

3.1.7

ЕИСК изтъква, че ценовите стимули за пестенето на вода трябва да бъдат достатъчно ефективни, за да не бъде намален ефектът им от разходите, произтичащи от тяхната сложност. Комитетът припомня, че първият източник на икономии се крие в добрата поддръжка на мрежите и борбата с течовете, които понякога водят до недопустимо разхищение на водни ресурси. Накрая, Комитетът отбелязва, че ценообразуването не би могло да реши всички проблеми и че е необходимо регламентиране в ситуации, при които е нужно да се намери баланс между различните видове ползване на вода.

| 3.1.8 | Когато търсенето на вода за неземеделски цели е сезонно, което е често срещано явление в курортните зони, желателно е да се въведе двойно ценообразуване. По този начин то би представлявало уравновесяващ елемент между местните потребители и летовниците по отношение на разпределението на фиксираните цени на системата. |
| --- | --- |

3.1.8

Когато търсенето на вода за неземеделски цели е сезонно, което е често срещано явление в курортните зони, желателно е да се въведе двойно ценообразуване. По този начин то би представлявало уравновесяващ елемент между местните потребители и летовниците по отношение на разпределението на фиксираните цени на системата.

3.2   По-ефективно разпределение на водата и свързаното с нея финансиране

| 3.2.1 | Комисията отчита, че икономическото развитие на някои речни басейни може да има отрицателно влияние върху наличността на водни ресурси и подчертава, че би следвало да се обърне специално внимание на речните басейни, които са застрашени от особено интензивна употреба или недостиг на вода. |
| --- | --- |

3.2.1

Комисията отчита, че икономическото развитие на някои речни басейни може да има отрицателно влияние върху наличността на водни ресурси и подчертава, че би следвало да се обърне специално внимание на речните басейни, които са застрашени от особено интензивна употреба или недостиг на вода.

| 3.2.2 | ЕИСК настойчиво препоръчва установяването под контрола на Европейската агенция по околна среда и/или на Европейската комисия на европейски уебсайт с примерни планове за управление на водните басейни, на който да бъдат общодостъпни конкретни примери на подобни планове за управление на водни басейни, предназначени по-специално за заинтересованите местни общности или компетентни власти. |
| --- | --- |

3.2.2

ЕИСК настойчиво препоръчва установяването под контрола на Европейската агенция по околна среда и/или на Европейската комисия на европейски уебсайт с примерни планове за управление на водните басейни, на който да бъдат общодостъпни конкретни примери на подобни планове за управление на водни басейни, предназначени по-специално за заинтересованите местни общности или компетентни власти.

| 3.2.3 | На този уебсайт местните заинтересовани лица ще могат да намерят методологии, цели, идеи за решения, икономически данни и да спестят много време при изготвянето на тези планове. |
| --- | --- |

3.2.3

На този уебсайт местните заинтересовани лица ще могат да намерят методологии, цели, идеи за решения, икономически данни и да спестят много време при изготвянето на тези планове.

| 3.2.4 | Известно е въздействието на селското стопанство върху водните ресурси. Необходимо е да се насърчава по-ефективно водоползване, като се подкрепя по-специално устойчивото напояване и дренаж (например техниката на капковото напояване). Прегледът на състоянието на ОСП през 2008 г. трябва да се използва като възможност за по-цялостно включване на въпросите, свързани с количественото водоползване в инструментите на ОСП. По този начин целта да се постигне пълно отделяне на помощите би могла да се съпътства от повишаване на подпомагането за управление на водите в рамките на програмите за развитие на селските райони. По същия начин следва да се въведат специализирани инструменти за управление на риска от суши в селскостопанския сектор. |
| --- | --- |

3.2.4

Известно е въздействието на селското стопанство върху водните ресурси. Необходимо е да се насърчава по-ефективно водоползване, като се подкрепя по-специално устойчивото напояване и дренаж (например техниката на капковото напояване). Прегледът на състоянието на ОСП през 2008 г. трябва да се използва като възможност за по-цялостно включване на въпросите, свързани с количественото водоползване в инструментите на ОСП. По този начин целта да се постигне пълно отделяне на помощите би могла да се съпътства от повишаване на подпомагането за управление на водите в рамките на програмите за развитие на селските райони. По същия начин следва да се въведат специализирани инструменти за управление на риска от суши в селскостопанския сектор.

| 3.2.5 | По принцип Комисията би могла да променя степента на предоставеното подпомагане въз основа на критерия за рационално използване на водата и съхранение на водните ресурси (например, от 5 до 10 пункта в рамките на максималната ставка на подпомагане), по-специално що се отнася до Кохезиония фонд. Този критерий, уточнен при проучвателния етап на проекта или при обявяването на търг в случаите на строителство, следва да бъде проверен по инициатива на органа, получаващ европейската помощ след реализацията на проекта или в петгодишен срок. Добавката към помощта се предвижда да бъде получена от приспадане на разходите за възстановяване на инвестициите, като награда за констатираните постижения. |
| --- | --- |

3.2.5

По принцип Комисията би могла да променя степента на предоставеното подпомагане въз основа на критерия за рационално използване на водата и съхранение на водните ресурси (например, от 5 до 10 пункта в рамките на максималната ставка на подпомагане), по-специално що се отнася до Кохезиония фонд. Този критерий, уточнен при проучвателния етап на проекта или при обявяването на търг в случаите на строителство, следва да бъде проверен по инициатива на органа, получаващ европейската помощ след реализацията на проекта или в петгодишен срок. Добавката към помощта се предвижда да бъде получена от приспадане на разходите за възстановяване на инвестициите, като награда за констатираните постижения.

| 3.2.6 | Комитетът е на мнение, че управлението на общите разходи за проектите, свързани със снабдяването с питейна вода и пречистването, е правилният подход от икономическа гледна точка и по отношение на устойчивото развитие. Под „общи разходи“ ЕИСК разбира актуализираната нетна стойност на дългосрочните инвестиции и на разходите за функциониране, поддръжка и обновяване. |
| --- | --- |

3.2.6

Комитетът е на мнение, че управлението на общите разходи за проектите, свързани със снабдяването с питейна вода и пречистването, е правилният подход от икономическа гледна точка и по отношение на устойчивото развитие. Под „общи разходи“ ЕИСК разбира актуализираната нетна стойност на дългосрочните инвестиции и на разходите за функциониране, поддръжка и обновяване.

| 3.2.7 | Следователно, би било уместно, по-специално за Комисията, да насърчава проекти, предлагащи критерии за подбор и гаранции на тази основа, за да се разпространяват добрите практики за рационално използване на водата и съхранение на водните ресурси. |
| --- | --- |

3.2.7

Следователно, би било уместно, по-специално за Комисията, да насърчава проекти, предлагащи критерии за подбор и гаранции на тази основа, за да се разпространяват добрите практики за рационално използване на водата и съхранение на водните ресурси.

| 3.2.8 | Този подход съответства на желанието на Комисията да поддържа на първо място мерките, целящи пестенето на вода и гарантирането на рационалното й използване. Тази политика следва да се съгласува с политиката за биогоривата, които се отличават с голямо потребление на вода. |
| --- | --- |

3.2.8

Този подход съответства на желанието на Комисията да поддържа на първо място мерките, целящи пестенето на вода и гарантирането на рационалното й използване. Тази политика следва да се съгласува с политиката за биогоривата, които се отличават с голямо потребление на вода.

3.3   Подобряване на управлението на риска от суши

| 3.3.1 | Комисията желае да насърчи обмена на добри практики. |
| --- | --- |

3.3.1

Комисията желае да насърчи обмена на добри практики.

| 3.3.2 | ЕИСК желае всяка пролет, с помощта на сателитни връзки и на местните метеорологични анализи, да се картографират зоните, изложени на рискове от суши, от недостиг на земеделска продукция и пожари. Данните от вече изготвените планове на речните басейни също следва да се използват в тази връзка. Тези данни ще бъдат достъпни за земеделските производители или техните сдружения във връзка с тяхното управление на риска. |
| --- | --- |

3.3.2

ЕИСК желае всяка пролет, с помощта на сателитни връзки и на местните метеорологични анализи, да се картографират зоните, изложени на рискове от суши, от недостиг на земеделска продукция и пожари. Данните от вече изготвените планове на речните басейни също следва да се използват в тази връзка. Тези данни ще бъдат достъпни за земеделските производители или техните сдружения във връзка с тяхното управление на риска.

| 3.3.3 | Комитетът счита, че е целесъобразно да се премине от управление на кризи към управление на рисковете от суши. По отношение на първото, може да се постигнат допълнителни подобрения, както бе констатирано по време на опустошителните пожари в Гърция от лятото на 2007 г. ЕС би могъл да улесни и насърчи оперативната съвместимост на средствата за превенция и борба с пожарите, стандартизирането на оборудването, контейнеризацията на дизеловите помпи, провеждането на съвместни учения. В случая се касае за конкретно прилагане на Европейския механизъм на гражданска защита. |
| --- | --- |

3.3.3

Комитетът счита, че е целесъобразно да се премине от управление на кризи към управление на рисковете от суши. По отношение на първото, може да се постигнат допълнителни подобрения, както бе констатирано по време на опустошителните пожари в Гърция от лятото на 2007 г. ЕС би могъл да улесни и насърчи оперативната съвместимост на средствата за превенция и борба с пожарите, стандартизирането на оборудването, контейнеризацията на дизеловите помпи, провеждането на съвместни учения. В случая се касае за конкретно прилагане на Европейския механизъм на гражданска защита.

| 3.3.4 | Естествено, трябва да бъде възприета посочената от Комисията възможност да се търси подкрепа от Фонда за солидарност на ЕС, изменен и адаптиран, за справяне с последиците от сериозни суши. Също така би било целесъобразно да се въведат застраховки за смекчаване на последиците от суши, по-специално за земеделските производители, които са първите им жертви. |
| --- | --- |

3.3.4

Естествено, трябва да бъде възприета посочената от Комисията възможност да се търси подкрепа от Фонда за солидарност на ЕС, изменен и адаптиран, за справяне с последиците от сериозни суши. Също така би било целесъобразно да се въведат застраховки за смекчаване на последиците от суши, по-специално за земеделските производители, които са първите им жертви.

3.4   Допълнителни водоснабдителни инфраструктури

| 3.4.1 | Комисията предвижда осъществяването на колективни дейности. Също така, в някои случаи биха могли да бъдат предвидени индивидуални инициативи, които да извеждат на преден план идеята за йерархия на водоползването. |
| --- | --- |

3.4.1

Комисията предвижда осъществяването на колективни дейности. Също така, в някои случаи биха могли да бъдат предвидени индивидуални инициативи, които да извеждат на преден план идеята за йерархия на водоползването.

| 3.4.2 | При всички положения съобщението предвижда не само трансфер на води от един речен басейн към друг, изграждане на язовири и микроязовири при много стриктно регламентирани условия, но и повторна употреба на отпадъчните води и обезсоляване. Що се отнася до повторна употреба на отпадъчните води, проблемът е в акумулирането на замърсители при последователни цикли на повторна употреба. Ето защо, би било полезно да се даде ход или да се подкрепи изследователска програма във връзка със създаването на модел на концентрациите след поредица от цикли, за да се изведат критерии за стабилизиране, с цел да се определи кога концентрациите достигат пределни стойности, съвместими с капацитета за самопречистване на системата. |
| --- | --- |

3.4.2

При всички положения съобщението предвижда не само трансфер на води от един речен басейн към друг, изграждане на язовири и микроязовири при много стриктно регламентирани условия, но и повторна употреба на отпадъчните води и обезсоляване. Що се отнася до повторна употреба на отпадъчните води, проблемът е в акумулирането на замърсители при последователни цикли на повторна употреба. Ето защо, би било полезно да се даде ход или да се подкрепи изследователска програма във връзка със създаването на модел на концентрациите след поредица от цикли, за да се изведат критерии за стабилизиране, с цел да се определи кога концентрациите достигат пределни стойности, съвместими с капацитета за самопречистване на системата.

| 3.4.3 | Що се отнася до обезсоляването, при него възникват два вида проблеми: от една страна енергийни, а от друга — екологични, свързани с вторичните продукти и сместа от солен концентрат. |
| --- | --- |

3.4.3

Що се отнася до обезсоляването, при него възникват два вида проблеми: от една страна енергийни, а от друга — екологични, свързани с вторичните продукти и сместа от солен концентрат.

| 3.4.4 | Би могла да се предвиди програма за развитие на соларното обезсоляване със серия от микроинсталации, които биха представлявали технологичен принос на Европа към развиващите се страни, изправени пред суши. |
| --- | --- |

3.4.4

Би могла да се предвиди програма за развитие на соларното обезсоляване със серия от микроинсталации, които биха представлявали технологичен принос на Европа към развиващите се страни, изправени пред суши.

| 3.4.5 | По принцип, би било целесъобразно да се насърчава научноизследователската дейност и разработването на техники, пестящи водата или насърчаващи захранването на подпочвени води (например пътната настилка в градските зони), както и биотехнологии, които позволяват да се разработват видове с по-ниско потребление на вода в областта на селскостопанските култури. |
| --- | --- |

3.4.5

По принцип, би било целесъобразно да се насърчава научноизследователската дейност и разработването на техники, пестящи водата или насърчаващи захранването на подпочвени води (например пътната настилка в градските зони), както и биотехнологии, които позволяват да се разработват видове с по-ниско потребление на вода в областта на селскостопанските култури.

| 3.4.6 | И накрая, също така би следвало да се проучи възможността за подземно съхранение и за връщане на водата в подпочвените водни пластове. В това отношение би било уместно да се подберат пилотни проекти и да се определят стандарти по отношение на съхраняваните води, които да бъдат едновременно реалистични и да предпазват подпочвените пластове. Въпросът за подпочвените води засяга както количеството, така и качеството на тези води, тъй като подпочвените водни слоеве също са подложени на замърсяване. В тази връзка следва да се обръща специално внимание на индустриалните дейности с особено голямо потребление на вода, които, от една страна, изчерпват тези слоеве, а от друга — биха могли да ги замърсят. |
| --- | --- |

3.4.6

И накрая, също така би следвало да се проучи възможността за подземно съхранение и за връщане на водата в подпочвените водни пластове. В това отношение би било уместно да се подберат пилотни проекти и да се определят стандарти по отношение на съхраняваните води, които да бъдат едновременно реалистични и да предпазват подпочвените пластове. Въпросът за подпочвените води засяга както количеството, така и качеството на тези води, тъй като подпочвените водни слоеве също са подложени на замърсяване. В тази връзка следва да се обръща специално внимание на индустриалните дейности с особено голямо потребление на вода, които, от една страна, изчерпват тези слоеве, а от друга — биха могли да ги замърсят.

| 3.4.7 | Освен това, ЕИСК приканва Комисията да разгледа възможностите за междурегионален трансфер на води. Трансфер между басейн с излишък и басейн с недостиг на вода може да бъде желателна операция, включително от европейска гледна точка, например с оглед на селскостопанското самозадоволяване, ако потреблението на вода в басейна–приемник е ефективно и пести вода. Евентуални разхищения в бъдеще трябва да бъдат предотвратени чрез технически, тарифни и регулаторни мерки, тоест, колективната помощ за даден „заслужаващ“ сектор на стопанска дейност не бива да води до повишаване на потреблението на вода в неприоритетни сектори. |
| --- | --- |

3.4.7

Освен това, ЕИСК приканва Комисията да разгледа възможностите за междурегионален трансфер на води. Трансфер между басейн с излишък и басейн с недостиг на вода може да бъде желателна операция, включително от европейска гледна точка, например с оглед на селскостопанското самозадоволяване, ако потреблението на вода в басейна–приемник е ефективно и пести вода. Евентуални разхищения в бъдеще трябва да бъдат предотвратени чрез технически, тарифни и регулаторни мерки, тоест, колективната помощ за даден „заслужаващ“ сектор на стопанска дейност не бива да води до повишаване на потреблението на вода в неприоритетни сектори.

| 3.4.8 | ЕИСК е на мнение, че трябва да бъдат координирани възможните мерки за регулиране на дебита на реките между трети страни и държави-членки на ЕС, през които протича обща река, която излиза извън външните граници на ЕС. |
| --- | --- |

3.4.8

ЕИСК е на мнение, че трябва да бъдат координирани възможните мерки за регулиране на дебита на реките между трети страни и държави-членки на ЕС, през които протича обща река, която излиза извън външните граници на ЕС.

3.5   Насърчаване на ефективните водни технологии и практики

| 3.5.1 | Комисията счита, че би могло да се постигне съществено подобрение в използването на водни технологии, които дават възможност за рационално използване на водата. Освен борбата с разхищението и с течовете, които в някои мрежи са значителни, модернизирането на практиките на управление на водата разкрива интересни перспективи. |
| --- | --- |

3.5.1

Комисията счита, че би могло да се постигне съществено подобрение в използването на водни технологии, които дават възможност за рационално използване на водата. Освен борбата с разхищението и с течовете, които в някои мрежи са значителни, модернизирането на практиките на управление на водата разкрива интересни перспективи.

| 3.5.2 | Действията, препоръчвани настоятелно от Комисията, естествено са желателни (стандарти във връзка със съоръженията за потребление на вода, подобрения на ефективността на сградите по отношение на потреблението на вода, показател за постигнати резултати, адаптиране на икономическите дейности към недостига на вода и др.). |
| --- | --- |

3.5.2

Действията, препоръчвани настоятелно от Комисията, естествено са желателни (стандарти във връзка със съоръженията за потребление на вода, подобрения на ефективността на сградите по отношение на потреблението на вода, показател за постигнати резултати, адаптиране на икономическите дейности към недостига на вода и др.).

| 3.5.3 | Също така, би следвало да бъде предвидено използването на сивата вода, като се има предвид, че това изисква инвестиции, и по-специално що се отнася до изграждане на отделни канализации и приемане на предпазни мерки. Трябва да се разгледа и възможността за по-системно събиране на дъждовната вода. |
| --- | --- |

3.5.3

Също така, би следвало да бъде предвидено използването на сивата вода, като се има предвид, че това изисква инвестиции, и по-специално що се отнася до изграждане на отделни канализации и приемане на предпазни мерки. Трябва да се разгледа и възможността за по-системно събиране на дъждовната вода.

| 3.5.4 | Техниката за интелигентното измерване („smart metering“) и адаптираното таксуване изглежда обещаваща. Всъщност, технологията за отчитане и предаване от разстояние на данните за потреблението позволява в наши дни да се предвиди възможността за въвеждане на няколко вида ценообразуване, както това се прави при електричеството. По този начин абонатът би могъл да се включи към абонамент, отговарящ на неговото положение, който при все това да предполага поведение на пестене: сезонна тарифа, постоянна тарифа, тарифа извън натоварените дни или часове и т.н. |
| --- | --- |

3.5.4

Техниката за интелигентното измерване („smart metering“) и адаптираното таксуване изглежда обещаваща. Всъщност, технологията за отчитане и предаване от разстояние на данните за потреблението позволява в наши дни да се предвиди възможността за въвеждане на няколко вида ценообразуване, както това се прави при електричеството. По този начин абонатът би могъл да се включи към абонамент, отговарящ на неговото положение, който при все това да предполага поведение на пестене: сезонна тарифа, постоянна тарифа, тарифа извън натоварените дни или часове и т.н.

| 3.5.5 | С цел опазване на водните ресурси, борба с наводненията, ерозията и свързаното с нея замърсяване, политиката за опазване на околната среда в селските райони би следвало да насърчава решително повторното залесяване и засаждането на полезащитни пояси в регионите, в които това би било полезно и възможно, както и поддръжката на селскостопанските култури. Нуждите и контролът биха могли да бъдат установявани чрез най-съвременните системи за определяне на географското положение. Би било желателно Седмата рамкова програма на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие да насърчава основна научноизследователска дейност в сферата на селското стопанство с цел създаването на редица растения, които са по-устойчиви на суши. |
| --- | --- |

3.5.5

С цел опазване на водните ресурси, борба с наводненията, ерозията и свързаното с нея замърсяване, политиката за опазване на околната среда в селските райони би следвало да насърчава решително повторното залесяване и засаждането на полезащитни пояси в регионите, в които това би било полезно и възможно, както и поддръжката на селскостопанските култури. Нуждите и контролът биха могли да бъдат установявани чрез най-съвременните системи за определяне на географското положение. Би било желателно Седмата рамкова програма на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие да насърчава основна научноизследователска дейност в сферата на селското стопанство с цел създаването на редица растения, които са по-устойчиви на суши.

| 3.5.6 | Отново в областта на земеделските практики, би било уместно да се насърчава устойчивият дренаж и напояване, както и като цяло използването на най-добрите налични техники. Би трябвало дренажните канали, и по-специално в местата на съединяване, да са снабдени със стеснени участъци, които да служат за водосборни резервоари, за да се спре концентрацията на вода, ерозията и свързаното с нея замърсяване и да се улесни обратното просмукване в почвата. Тези водосборни резервоари по места естествено ще породят задължения за почистване, които би трябвало да бъдат проучени заедно със специалисти. |
| --- | --- |

3.5.6

Отново в областта на земеделските практики, би било уместно да се насърчава устойчивият дренаж и напояване, както и като цяло използването на най-добрите налични техники. Би трябвало дренажните канали, и по-специално в местата на съединяване, да са снабдени със стеснени участъци, които да служат за водосборни резервоари, за да се спре концентрацията на вода, ерозията и свързаното с нея замърсяване и да се улесни обратното просмукване в почвата. Тези водосборни резервоари по места естествено ще породят задължения за почистване, които би трябвало да бъдат проучени заедно със специалисти.

3.6   Насърчаване на появата на култура на пестене на вода в Европа

| 3.6.1 | Съображенията на Комисията могат само да бъдат приветствани: правилният подход е сертифицирането и етикетирането, с цел улесняване на рационалното използване и пестенето на водата. Що се отнася до етикетирането обаче, трябва да се обърне внимание на факта, че то трябва да е екологично и че съществува риск от претрупаност на етикета, което ще направи информацията неразбираема. |
| --- | --- |

3.6.1

Съображенията на Комисията могат само да бъдат приветствани: правилният подход е сертифицирането и етикетирането, с цел улесняване на рационалното използване и пестенето на водата. Що се отнася до етикетирането обаче, трябва да се обърне внимание на факта, че то трябва да е екологично и че съществува риск от претрупаност на етикета, което ще направи информацията неразбираема.

| 3.6.2 | Цялото организирано гражданско общество, социалните партньори и нестопанският сектор следва да бъдат мобилизирани, за да допринесат за появата на тази култура на икономии на вода, както и сферите на образованието и обучението. В професионалния сектор, обучението на техници и разпространението на нови технологии не бива да се повтарят грешките от миналото, по специално във водоснабдяването в градските зони. |
| --- | --- |

3.6.2

Цялото организирано гражданско общество, социалните партньори и нестопанският сектор следва да бъдат мобилизирани, за да допринесат за появата на тази култура на икономии на вода, както и сферите на образованието и обучението. В професионалния сектор, обучението на техници и разпространението на нови технологии не бива да се повтарят грешките от миналото, по специално във водоснабдяването в градските зони.

| 3.6.3 | Може да бъде подчертано, че понастоящем се наблюдава развитие на предлагането на съоръжения за събиране на дъждовна вода или за рециклиране на сивата вода за индивидуални жилища. Това отразява появата на култура на пестене на водата, за която апелира Комисията. Въпреки това, не би трябвало оправданата загриженост относно пестенето на водата да се проявява под формата на индивидуалистично търсене на затворено стопанство, което би подронило в технически и икономически план общественото водоснабдяване и пречистване, което беше и продължава да бъде в основата на сериозния напредък по отношение на хигиената и продължителността на живот. В действителност, в нашите развити общества сме забравили, че макар и жизненоважна, водата може да бъде и смъртоносна. |
| --- | --- |

3.6.3

Може да бъде подчертано, че понастоящем се наблюдава развитие на предлагането на съоръжения за събиране на дъждовна вода или за рециклиране на сивата вода за индивидуални жилища. Това отразява появата на култура на пестене на водата, за която апелира Комисията. Въпреки това, не би трябвало оправданата загриженост относно пестенето на водата да се проявява под формата на индивидуалистично търсене на затворено стопанство, което би подронило в технически и икономически план общественото водоснабдяване и пречистване, което беше и продължава да бъде в основата на сериозния напредък по отношение на хигиената и продължителността на живот. В действителност, в нашите развити общества сме забравили, че макар и жизненоважна, водата може да бъде и смъртоносна.

| 3.6.4 | Следователно, индивидуалните системи за пестене на вода, рециклиране и пречистване изглеждат интересни и подходящи за жилищата, които се намират далеч едно от друго. В градска среда, ползата от тях в икономически и социален план не е толкова очевидна, освен ако системите за събиране на дъждовна вода и пречистване, дори и да каптират отточни води в частна собственост, не се обработват и използват от обществените служби. |
| --- | --- |

3.6.4

Следователно, индивидуалните системи за пестене на вода, рециклиране и пречистване изглеждат интересни и подходящи за жилищата, които се намират далеч едно от друго. В градска среда, ползата от тях в икономически и социален план не е толкова очевидна, освен ако системите за събиране на дъждовна вода и пречистване, дори и да каптират отточни води в частна собственост, не се обработват и използват от обществените служби.

3.7   Подобряване на знанията и събирането на данни

| 3.7.1 | Комисията отбелязва, че е изключително важно наличието на надеждна информация относно мащаба и въздействието на недостига на вода и сушите. Комитетът може само да подкрепи идеята за изготвяне на годишна европейска оценка и за по-добро използване на услугите на инициативата за глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) за предоставяне на сателитни данни и инструменти за мониторинг в подкрепа на политиките за водата. Университетите и научноизследователските центрове следва да бъдат насърчавани да провеждат изследвания, свързани с водата, опазването на водните ресурси, както и с начините за тяхното увеличаване чрез разработване на нови технологии. |
| --- | --- |

3.7.1

Комисията отбелязва, че е изключително важно наличието на надеждна информация относно мащаба и въздействието на недостига на вода и сушите. Комитетът може само да подкрепи идеята за изготвяне на годишна европейска оценка и за по-добро използване на услугите на инициативата за глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) за предоставяне на сателитни данни и инструменти за мониторинг в подкрепа на политиките за водата. Университетите и научноизследователските центрове следва да бъдат насърчавани да провеждат изследвания, свързани с водата, опазването на водните ресурси, както и с начините за тяхното увеличаване чрез разработване на нови технологии.

| 3.7.2 | Би било необходимо да се уеднаквят предвидените в описа на Рамковата директива за водите критерии за статуса на водните обекти. На практика докладите на държавите-членки се различават както по мащаба на разглежданите водни басейни, така и по отчетите за качеството на водите и на биоразнообразието. |
| --- | --- |

3.7.2

Би било необходимо да се уеднаквят предвидените в описа на Рамковата директива за водите критерии за статуса на водните обекти. На практика докладите на държавите-членки се различават както по мащаба на разглежданите водни басейни, така и по отчетите за качеството на водите и на биоразнообразието.

| 3.7.3 | Следователно, ЕИСК насърчава Комисията да ускори дейността на специализираните комитети по наблюдението на прилагането на Рамковата директива за водите и да публикува под формата на таблици резултатите за постигнатия напредък от държавите-членки, с цел да се стимулират усилията в тази област и да се насърчи сближаването им. |
| --- | --- |

3.7.3

Следователно, ЕИСК насърчава Комисията да ускори дейността на специализираните комитети по наблюдението на прилагането на Рамковата директива за водите и да публикува под формата на таблици резултатите за постигнатия напредък от държавите-членки, с цел да се стимулират усилията в тази област и да се насърчи сближаването им.

| 3.7.4 | Действително, без да се очаква еднородност и качество от всички отчети и планове за действие, би следвало усилията да се насочат към най-чувствителните зони. Подборът на тези зони би могъл да бъде направен по инициатива на държавите-членки, но въз основа на общи критерии (недостиг на валежи и определяне на географската област). |
| --- | --- |

3.7.4

Действително, без да се очаква еднородност и качество от всички отчети и планове за действие, би следвало усилията да се насочат към най-чувствителните зони. Подборът на тези зони би могъл да бъде направен по инициатива на държавите-членки, но въз основа на общи критерии (недостиг на валежи и определяне на географската област).

| 3.7.5 | Повишаването на информираността на местно и регионално ниво относно риска от недостиг на вода и, в по-общ план, относно въздействието на изменението на климата, би било улеснено, ако информацията за климатичните тенденции е по-широко достъпна. |
| --- | --- |

3.7.5

Повишаването на информираността на местно и регионално ниво относно риска от недостиг на вода и, в по-общ план, относно въздействието на изменението на климата, би било улеснено, ако информацията за климатичните тенденции е по-широко достъпна.

| 3.7.6 | В тази връзка ЕИСК предлага по-специално създаването на уебсайт, включен евентуално в Европейската информационна система за водите (WISE), от който да може да бъде изтеглена информация за климатични показатели като количество валежи, изпарение от земята, температура, скорост на вятъра, инсолация, получена от глобалните модели на Междуправителствената комисия по изменение на климата (МКИК) (в духа на проектите PRUDENCE или ENSEMBLES, но с по-систематично покритие от тяхното, и предоставящ не само графични, но и цифрови данни). |
| --- | --- |

3.7.6

В тази връзка ЕИСК предлага по-специално създаването на уебсайт, включен евентуално в Европейската информационна система за водите (WISE), от който да може да бъде изтеглена информация за климатични показатели като количество валежи, изпарение от земята, температура, скорост на вятъра, инсолация, получена от глобалните модели на Междуправителствената комисия по изменение на климата (МКИК) (в духа на проектите PRUDENCE или ENSEMBLES, но с по-систематично покритие от тяхното, и предоставящ не само графични, но и цифрови данни).

| 3.7.7 | Научният характер на предоставяните онлайн данни и ежегодното им актуализиране биха могли да бъдат възложени на европейска група от лаборатории, членки на МКИК. |
| --- | --- |

3.7.7

Научният характер на предоставяните онлайн данни и ежегодното им актуализиране биха могли да бъдат възложени на европейска група от лаборатории, членки на МКИК.

| 3.7.8 | ЕС би могъл да финансира първоначалното създаване на този сайт, а определянето на достъпна цена за теглене на информация би подпомогнало научноизследователската дейност на лабораториите, участващи в създаването на моделите. |
| --- | --- |

3.7.8

ЕС би могъл да финансира първоначалното създаване на този сайт, а определянето на достъпна цена за теглене на информация би подпомогнало научноизследователската дейност на лабораториите, участващи в създаването на моделите.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  В резултат на публичното изслушване и проучвателното посещение в Murcia на 3 април 2008 г. бе констатирано, че на пазара вече се предлагат подобни техники за разумно и рационално ползване на водните ресурси. Също така отглеждането и по-специално засаждането на дървета позволява да се води борба с опустиняването.

1

(2)  Източник: Atlas pour un monde durable (Атлас за един устойчив свят), Michel Barnier. изд. Acropole.

2

(3)  Европейски съвет в Брюксел, 14 декември 2007 г., Заключения на председателството 16616/1/07 REV1, стр. 17.

3

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/72

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета относно създаването на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов“

COM(2007) 602 окончателен — 2007/0223 (CNS)

(2008/C 224/16)

На 4 декември 2007 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 37 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Съвета относно създаването на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов“.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 29 април 2008 г. (докладчик: г-н Sarró Iparraguirre).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящето становище със 70 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | ЕИСК осъзнава, че устойчивото явление незаконен, недеклариран и нерегулиран риболов (ННН) налага всеобхватен отговор, основаващ се на ефективен регулаторен инструмент, който да се прилага по цялата верига на доставките, от улова до продажбата. Комитетът смята, че като цяло предложението за регламент предоставя необходимата рамка за предотвратяване, възпиране и премахване на ННН риболов и затова го подкрепя с убеждението, че предложените мерки укрепват ролята на Общността като държава на флаг, държава на пристанище, държава на пазар и държава на бенефициер. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК осъзнава, че устойчивото явление незаконен, недеклариран и нерегулиран риболов (ННН) налага всеобхватен отговор, основаващ се на ефективен регулаторен инструмент, който да се прилага по цялата верига на доставките, от улова до продажбата. Комитетът смята, че като цяло предложението за регламент предоставя необходимата рамка за предотвратяване, възпиране и премахване на ННН риболов и затова го подкрепя с убеждението, че предложените мерки укрепват ролята на Общността като държава на флаг, държава на пристанище, държава на пазар и държава на бенефициер.

| 1.2 | ЕИСК счита, че успехът на това предложение за регламент се основава на четири стълба:






  — | решителност на държавите-членки за борба с ННН риболова; |
| --- | --- | --- |

1.2

ЕИСК счита, че успехът на това предложение за регламент се основава на четири стълба:

—

решителност на държавите-членки за борба с ННН риболова;

| — | сътрудничество между държавите-членки; |
| --- | --- |

—

сътрудничество между държавите-членки;

| — | международно сътрудничество; |
| --- | --- |

—

международно сътрудничество;

| — | постоянни и непрекъснати усилия за неговото изпълнение. |
| --- | --- |

—

постоянни и непрекъснати усилия за неговото изпълнение.

| 1.3 | Без да прави опит за изключване на риболовния флот на Общността от приложното поле на предложения регламент, ЕИСК смята, че предложението би трябвало да прави по-ясно разграничение между ННН риболов, извършван от риболовни кораби от трети страни, които не се наблюдават от държавите на флаг, и други действия на незаконен риболов, извършвани от риболовни кораби под флага на Общността, които представляват нарушение на Общата политика в областта на рибарството и които понастоящем се регулират чрез юридически инструменти, произтичащи от Регламент (ЕИО) No 2847/93 (1). |
| --- | --- |

1.3

Без да прави опит за изключване на риболовния флот на Общността от приложното поле на предложения регламент, ЕИСК смята, че предложението би трябвало да прави по-ясно разграничение между ННН риболов, извършван от риболовни кораби от трети страни, които не се наблюдават от държавите на флаг, и други действия на незаконен риболов, извършвани от риболовни кораби под флага на Общността, които представляват нарушение на Общата политика в областта на рибарството и които понастоящем се регулират чрез юридически инструменти, произтичащи от Регламент (ЕИО) No 2847/93 (1).

| 1.4 | Комитетът смята, че прилагането на всички предложени мерки за контрол и проверка ще доведе до значително увеличение на бюджетните разходи, бюрокрацията и административната инфраструктура за наблюдение в държавите-членки. Затова ЕИСК призовава Комисията да вземе това предвид, за да не се получи влошаване на крайните резултати, както и във всички случаи да вземе подходящи предпазни мерки, така че прилагането на предложения регламент да не доведе до повишаване на оперативните разходи на предприятията, чиито риболовни кораби извършват законен риболов. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът смята, че прилагането на всички предложени мерки за контрол и проверка ще доведе до значително увеличение на бюджетните разходи, бюрокрацията и административната инфраструктура за наблюдение в държавите-членки. Затова ЕИСК призовава Комисията да вземе това предвид, за да не се получи влошаване на крайните резултати, както и във всички случаи да вземе подходящи предпазни мерки, така че прилагането на предложения регламент да не доведе до повишаване на оперативните разходи на предприятията, чиито риболовни кораби извършват законен риболов.

| 1.5 | Комитетът смята също така, че предложените мерки не трябва в никакъв случай да засягат законния търговски трафик по начин, който — в противоречие с правилата за международната търговия — би могъл да се окаже пречка пред търговията. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът смята също така, че предложените мерки не трябва в никакъв случай да засягат законния търговски трафик по начин, който — в противоречие с правилата за международната търговия — би могъл да се окаже пречка пред търговията.

| 1.6 | ЕИСК счита, че предложението за регламент не изяснява в достатъчна степен по какъв начин органите в държавата на флага трябва да заверяват изисквания от Европейския съюз сертификат за улов. Имайки предвид, че тази заверка трябва да се извършва по електронен път, ЕИСК счита, че предложението за регламент би следвало ясно да посочи формата на заверка, както за съдове, превозващи пресни рибни продукти, така и за съдове, превозващи замразени рибни продукти. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК счита, че предложението за регламент не изяснява в достатъчна степен по какъв начин органите в държавата на флага трябва да заверяват изисквания от Европейския съюз сертификат за улов. Имайки предвид, че тази заверка трябва да се извършва по електронен път, ЕИСК счита, че предложението за регламент би следвало ясно да посочи формата на заверка, както за съдове, превозващи пресни рибни продукти, така и за съдове, превозващи замразени рибни продукти.

| 1.7 | ЕИСК смята, че контролът върху риболовните кораби от трети страни трябва да се осъществява по еднакъв начин във всички „определени пристанища“ в различните държави-членки. Комитетът счита също така, че текстът на предложението за регламент трябва по-ясно да показва, че проверки ще се извършват както по море, така и по суша и по въздух. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК смята, че контролът върху риболовните кораби от трети страни трябва да се осъществява по еднакъв начин във всички „определени пристанища“ в различните държави-членки. Комитетът счита също така, че текстът на предложението за регламент трябва по-ясно да показва, че проверки ще се извършват както по море, така и по суша и по въздух.

| 1.8 | ЕИСК повтаря изразеното в други становища мнение относно ролята на Агенцията на Общността за контрол на рибарството, а именно, че тя трябва да има важна роля в координирането, наблюдението и контрола на ННН риболова. Затова е необходимо на Агенцията да бъдат предоставени повече финансови и човешки ресурси. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК повтаря изразеното в други становища мнение относно ролята на Агенцията на Общността за контрол на рибарството, а именно, че тя трябва да има важна роля в координирането, наблюдението и контрола на ННН риболова. Затова е необходимо на Агенцията да бъдат предоставени повече финансови и човешки ресурси.

| 1.9 | Комитетът счита, че размерът на санкциите за съдове от трети страни трябва да бъде хармонизиран във всички държави-членки на ЕС. ЕИСК смята също така, че следва да се обмисли възможността за налагане на несвързани с риболова санкции в случаите на неизпълнение от страна на несътрудничещи държави. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът счита, че размерът на санкциите за съдове от трети страни трябва да бъде хармонизиран във всички държави-членки на ЕС. ЕИСК смята също така, че следва да се обмисли възможността за налагане на несвързани с риболова санкции в случаите на неизпълнение от страна на несътрудничещи държави.

| 1.10 | Във всеки случай, ЕИСК смята, че е необходимо засилване на гаранциите в процедурите за обявяване на съдове, участващи в ННН риболов, и на несътрудничещи държави, в частност на гаранциите за защита, като те трябва да се основават на солидни доказателства, така че приетите от държавите-членки мерки да не бъдат отменени по-късно от съда. |
| --- | --- |

1.10

Във всеки случай, ЕИСК смята, че е необходимо засилване на гаранциите в процедурите за обявяване на съдове, участващи в ННН риболов, и на несътрудничещи държави, в частност на гаранциите за защита, като те трябва да се основават на солидни доказателства, така че приетите от държавите-членки мерки да не бъдат отменени по-късно от съда.

2.   Въведение

| 2.1 | Общността води борба с ННН риболова в продължение на повече от десет години. От 2002 г. насам тази борба се направлява от собствен план за действие на общностно, регионално и международно равнище за предотвратяване, възпиране и премахване на ННН риболова (2). |
| --- | --- |

2.1

Общността води борба с ННН риболова в продължение на повече от десет години. От 2002 г. насам тази борба се направлява от собствен план за действие на общностно, регионално и международно равнище за предотвратяване, възпиране и премахване на ННН риболова (2).

| 2.2 | В резолюцията си от 2005 г. (3) относно прилагането на плана за действие на ЕС, предвиден в гореспоменатото съобщение, Европейският парламент посочи, че е необходимо Европейският съюз да разшири и засили усилията си в борбата с ННН риболова. |
| --- | --- |

2.2

В резолюцията си от 2005 г. (3) относно прилагането на плана за действие на ЕС, предвиден в гореспоменатото съобщение, Европейският парламент посочи, че е необходимо Европейският съюз да разшири и засили усилията си в борбата с ННН риболова.

| 2.3 | Въпреки постигнатия значителен напредък, ННН риболовът не е премахнат. Комисията смята, че устойчивостта на това явление налага неотложен и твърд отговор от страна на Европейския съюз. |
| --- | --- |

2.3

Въпреки постигнатия значителен напредък, ННН риболовът не е премахнат. Комисията смята, че устойчивостта на това явление налага неотложен и твърд отговор от страна на Европейския съюз.

| 2.4 | Поради тази причина през миналата година Комисията изготви ново съобщение (4) относно „Нова стратегия на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов“. |
| --- | --- |

2.4

Поради тази причина през миналата година Комисията изготви ново съобщение (4) относно „Нова стратегия на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов“.

| 2.5 | След провеждането през миналата година на продължителни и широки консултации, в които ЕИСК участва активно (5), Комисията изготви настоящото предложение за регламент (6), с което се опитва да постигне следните цели:






  — | усъвършенстване на контрола за законност на дейностите, извършвани от риболовни кораби на трети страни, влизащи в пристанищата на ЕС, както и на контрола върху техния улов; |
| --- | --- | --- |

2.5

След провеждането през миналата година на продължителни и широки консултации, в които ЕИСК участва активно (5), Комисията изготви настоящото предложение за регламент (6), с което се опитва да постигне следните цели:

—

усъвършенстване на контрола за законност на дейностите, извършвани от риболовни кораби на трети страни, влизащи в пристанищата на ЕС, както и на контрола върху техния улов;

| — | усъвършенстване на контрола за съответствие на рибните продукти от трети страни, внасяни в Общността по други начини освен с риболовни кораби, с мерките за опазване и управление; |
| --- | --- |

—

усъвършенстване на контрола за съответствие на рибните продукти от трети страни, внасяни в Общността по други начини освен с риболовни кораби, с мерките за опазване и управление;

| — | затваряне на пазара на Европейския съюз за рибни продукти от ННН риболов; |
| --- | --- |

—

затваряне на пазара на Европейския съюз за рибни продукти от ННН риболов;

| — | борба с ННН риболова, извършван от граждани на Европейската общност извън нейна територия; |
| --- | --- |

—

борба с ННН риболова, извършван от граждани на Европейската общност извън нейна територия;

| — | усъвършенстване на правните механизми за установяване на дейности по ННН риболов; |
| --- | --- |

—

усъвършенстване на правните механизми за установяване на дейности по ННН риболов;

| — | въвеждане на ефективен режим на санкции за възпиране на сериозните нарушения на мерките в областта на риболова; |
| --- | --- |

—

въвеждане на ефективен режим на санкции за възпиране на сериозните нарушения на мерките в областта на риболова;

| — | усъвършенстване на действията с ННН риболова в рамките на Регионалните организации за управление на риболова (РОУР); |
| --- | --- |

—

усъвършенстване на действията с ННН риболова в рамките на Регионалните организации за управление на риболова (РОУР);

| — | оказване на подкрепа за политиката и средствата на развиващите се страни за борба с ННН риболова; |
| --- | --- |

—

оказване на подкрепа за политиката и средствата на развиващите се страни за борба с ННН риболова;

| — | подобряване на синергията между органите за наблюдение, контрол и надзор в различните държави-членки, и между тях и трети страни. |
| --- | --- |

—

подобряване на синергията между органите за наблюдение, контрол и надзор в различните държави-членки, и между тях и трети страни.

| 2.6 | Предложението се основава на принципа, че за да бъде ефективна стратегията за противодействие на ННН риболова, тя следва да бъде всеобхватна и да третира всички аспекти на проблема по веригата на доставки. |
| --- | --- |

2.6

Предложението се основава на принципа, че за да бъде ефективна стратегията за противодействие на ННН риболова, тя следва да бъде всеобхватна и да третира всички аспекти на проблема по веригата на доставки.

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК смята, че обезпокоителните екологични и социално-икономически последици от явлението ННН риболов налагат решителни действия от страна на Европейския съюз, поради което като цяло подкрепя Комисията. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК смята, че обезпокоителните екологични и социално-икономически последици от явлението ННН риболов налагат решителни действия от страна на Европейския съюз, поради което като цяло подкрепя Комисията.

| 3.2 | Действащите общностни правила, с които се установява система за контрол на Общата политика в областта на рибарството (7), предвиждат всеобхватна система за контрол на законността на улова от риболовни кораби на Общността, но не позволяват упражняването на такъв контрол и налагането на санкции върху рибни продукти, уловени от съдове на трети страни и внесени в Общността. |
| --- | --- |

3.2

Действащите общностни правила, с които се установява система за контрол на Общата политика в областта на рибарството (7), предвиждат всеобхватна система за контрол на законността на улова от риболовни кораби на Общността, но не позволяват упражняването на такъв контрол и налагането на санкции върху рибни продукти, уловени от съдове на трети страни и внесени в Общността.

| 3.3 | Този недостатък предоставя на икономически субекти от ЕС или чужди държави възможност да пускат на пазара на ЕС — най-големият пазар в света и основен вносител на рибни продукти — рибни продукти от ННН риболов, като по този начин увеличават рентабилността на дейността си. Затова ЕИСК счита за целесъобразна — без риболовният флот на ЕС да се изключва от приложното поле на регламента — разпоредбата на член 1.4 от предложения регламент, според която системата се концентрира върху дейностите по ННН риболов на съдове от трети страни. |
| --- | --- |

3.3

Този недостатък предоставя на икономически субекти от ЕС или чужди държави възможност да пускат на пазара на ЕС — най-големият пазар в света и основен вносител на рибни продукти — рибни продукти от ННН риболов, като по този начин увеличават рентабилността на дейността си. Затова ЕИСК счита за целесъобразна — без риболовният флот на ЕС да се изключва от приложното поле на регламента — разпоредбата на член 1.4 от предложения регламент, според която системата се концентрира върху дейностите по ННН риболов на съдове от трети страни.

| 3.4 | С предложението за регламент се установява нова система за контрол, която се прилага за всички дейности по ННН риболов, както и за всички свързани с тях дейности, извършвани на територията или в морските води под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, или от риболовни кораби или граждани от Общността. Системата се прилага също, без това да засяга юрисдикцията на съответната държава на флага или крайбрежна държава, за дейностите по ННН риболов, извършвани от риболовни кораби, които не са на Общността, в открито море или във води под юрисдикцията на трета страна, по същия начин, по който Общата политика в областта на рибарството изисква това за риболовния флот на ЕС. |
| --- | --- |

3.4

С предложението за регламент се установява нова система за контрол, която се прилага за всички дейности по ННН риболов, както и за всички свързани с тях дейности, извършвани на територията или в морските води под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, или от риболовни кораби или граждани от Общността. Системата се прилага също, без това да засяга юрисдикцията на съответната държава на флага или крайбрежна държава, за дейностите по ННН риболов, извършвани от риболовни кораби, които не са на Общността, в открито море или във води под юрисдикцията на трета страна, по същия начин, по който Общата политика в областта на рибарството изисква това за риболовния флот на ЕС.

| 3.5 | Без да прави опит за изключване на риболовния флот на Общността от приложното поле на предложения регламент, ЕИСК смята, че предложението трябва да прави по-ясна разлика между ННН риболов, извършван от риболовни кораби от трети страни, които не се наблюдават от държавите на флага, и други действия на незаконен риболов, извършвани от риболовни кораби под флага на Общността, които представляват нарушение на Общата политика в областта на рибарството и които понастоящем се регулират чрез юридически инструменти, произтичащи от горепосочения Регламент (ЕИО) No 2847/93. |
| --- | --- |

3.5

Без да прави опит за изключване на риболовния флот на Общността от приложното поле на предложения регламент, ЕИСК смята, че предложението трябва да прави по-ясна разлика между ННН риболов, извършван от риболовни кораби от трети страни, които не се наблюдават от държавите на флага, и други действия на незаконен риболов, извършвани от риболовни кораби под флага на Общността, които представляват нарушение на Общата политика в областта на рибарството и които понастоящем се регулират чрез юридически инструменти, произтичащи от горепосочения Регламент (ЕИО) No 2847/93.

| 3.6 | С предложението за регламент се създава и подходящ контрол върху веригата за доставки на рибните продукти, внасяни в Общността. Комитетът смята, че предложените мерки в никакъв случай не трябва да засягат търговския трафик по начин, който би могъл да бъде пречка пред законната търговия. |
| --- | --- |

3.6

С предложението за регламент се създава и подходящ контрол върху веригата за доставки на рибните продукти, внасяни в Общността. Комитетът смята, че предложените мерки в никакъв случай не трябва да засягат търговския трафик по начин, който би могъл да бъде пречка пред законната търговия.

| 3.7 | ЕИСК поздравява Комисията за изработването на това предложение за регламент. Предложението е ясно, има широко приложно поле по отношение на контрола на незаконния риболов на общностно и международно равнище и включва незабавни правоохранителни мерки и ефективни санкции, които са пропорционални и възпиращи за физическите и юридически лица, извършили или отговорни за сериозни нарушения на разпоредбите на регламента. Въпреки това ЕИСК смята, че следва да се обмисли възможността за налагане на несвързани с риболова санкции в случаите на неизпълнение от страна на несътрудничещи държави. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК поздравява Комисията за изработването на това предложение за регламент. Предложението е ясно, има широко приложно поле по отношение на контрола на незаконния риболов на общностно и международно равнище и включва незабавни правоохранителни мерки и ефективни санкции, които са пропорционални и възпиращи за физическите и юридически лица, извършили или отговорни за сериозни нарушения на разпоредбите на регламента. Въпреки това ЕИСК смята, че следва да се обмисли възможността за налагане на несвързани с риболова санкции в случаите на неизпълнение от страна на несътрудничещи държави.

| 3.8 | ЕИСК смята, че начинът, по който са подредени главите в предложението за регламент трябва да бъде променен. В този смисъл, Комитетът смята, че Глава IV („Система на Общността за известяване на нередности“) и Глава V („Идентифициране на кораби, които извършват дейности по ННН риболов“) трябва да бъдат поставени непосредствено след Глава I. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК смята, че начинът, по който са подредени главите в предложението за регламент трябва да бъде променен. В този смисъл, Комитетът смята, че Глава IV („Система на Общността за известяване на нередности“) и Глава V („Идентифициране на кораби, които извършват дейности по ННН риболов“) трябва да бъдат поставени непосредствено след Глава I.

| 3.9 | ЕИСК счита също така, че в Глава III, член 13, алинея 1 би трябвало изрично да се запише, че забраната за внос на рибни продукти от ННН риболов се отнася както за продукти, превозвани по море, така и за продукти, превозвани по суша и по въздух. |
| --- | --- |

3.9

ЕИСК счита също така, че в Глава III, член 13, алинея 1 би трябвало изрично да се запише, че забраната за внос на рибни продукти от ННН риболов се отнася както за продукти, превозвани по море, така и за продукти, превозвани по суша и по въздух.

| 3.10 | Комитетът е на мнение, че голямата трудност при прилагането на предложения регламент е свързана с това, че той се нуждае от пълен консенсус и от подкрепата на държавите-членки, както и от ефективна мрежа за сътрудничество на международно ниво. |
| --- | --- |

3.10

Комитетът е на мнение, че голямата трудност при прилагането на предложения регламент е свързана с това, че той се нуждае от пълен консенсус и от подкрепата на държавите-членки, както и от ефективна мрежа за сътрудничество на международно ниво.

| 3.11 | ЕИСК смята, че прилагането на всички предложени мерки за контрол и проверка в пристанищата и в морето, за сертифициране и проверка на сертификатите на съдове и улов, както и за контрол на вноса по суша, море и въздух ще доведе до значително увеличение на бюджетните разходи, бюрокрацията и административната инфраструктура за наблюдение в държавите-членки. Затова ЕИСК призовава Комисията да отчете това в предложението за регламент, за да не се подлага на риск крайният резултат. |
| --- | --- |

3.11

ЕИСК смята, че прилагането на всички предложени мерки за контрол и проверка в пристанищата и в морето, за сертифициране и проверка на сертификатите на съдове и улов, както и за контрол на вноса по суша, море и въздух ще доведе до значително увеличение на бюджетните разходи, бюрокрацията и административната инфраструктура за наблюдение в държавите-членки. Затова ЕИСК призовава Комисията да отчете това в предложението за регламент, за да не се подлага на риск крайният резултат.

| 3.12 | В този смисъл, Комитетът призовава Комисията да вземе подходящи предпазни мерки, така че прилагането на предложения регламент да не доведе до повишаване на оперативните разходи на предприятията, чиито риболовни кораби извършват законен риболов. |
| --- | --- |

3.12

В този смисъл, Комитетът призовава Комисията да вземе подходящи предпазни мерки, така че прилагането на предложения регламент да не доведе до повишаване на оперативните разходи на предприятията, чиито риболовни кораби извършват законен риболов.

| 3.13 | В заключение, ЕИСК смята, че предложените мерки укрепват ролята на Общността като държава на флаг, държава на пристанище, държава на пазар и държава на бенефициер. |
| --- | --- |

3.13

В заключение, ЕИСК смята, че предложените мерки укрепват ролята на Общността като държава на флаг, държава на пристанище, държава на пазар и държава на бенефициер.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | Както е видно от гореизложеното, ако предложеният регламент се прилага правилно, последователно и непрекъснато, той би могъл да направи ЕС водач или отправна точка в международната борба с ННН риболова. |
| --- | --- |

4.1

Както е видно от гореизложеното, ако предложеният регламент се прилага правилно, последователно и непрекъснато, той би могъл да направи ЕС водач или отправна точка в международната борба с ННН риболова.

| 4.2 | След няколко общи разпоредби относно приложението, регламентът навлиза направо в областта на контрола върху риболовни кораби от трети страни в пристанищата на ЕС. Тук следва да се отбележи, че се забранява трансбордирането в териториалните води на ЕС между риболовни кораби от трети страни и риболовни кораби от ЕС. Тази забрана излиза извън териториалните води на ЕС и обхваща и трансбордирането в открито море на улов от съдове от трети страни на съдове от ЕС. |
| --- | --- |

4.2

След няколко общи разпоредби относно приложението, регламентът навлиза направо в областта на контрола върху риболовни кораби от трети страни в пристанищата на ЕС. Тук следва да се отбележи, че се забранява трансбордирането в териториалните води на ЕС между риболовни кораби от трети страни и риболовни кораби от ЕС. Тази забрана излиза извън териториалните води на ЕС и обхваща и трансбордирането в открито море на улов от съдове от трети страни на съдове от ЕС.

| 4.3 | ЕИСК изразява задоволството си от налагането на тази забрана за трансбордиране в открито море, тъй като неведнъж е настоявал за това пред Комисията, тъй като тази практика е източник на голямо количество ННН риболов. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК изразява задоволството си от налагането на тази забрана за трансбордиране в открито море, тъй като неведнъж е настоявал за това пред Комисията, тъй като тази практика е източник на голямо количество ННН риболов.

| 4.4 | С регламента се установява ясно, че риболовните кораби от трети страни могат да влизат единствено в „определени пристанища“ на Европейския съюз, предварително посочени от държавите-членки, когато отговарят на набор от условия: предизвестие за влизането в пристанището и получаване на разрешение, заверен сертификат за улова и инспекция. На риболовните кораби от трети страни, които не отговарят на условията и разпоредбите на регламента, се налага забрана за влизане в пристанищата на държавите-членки, за ползване на пристанищни услуги и за извършване на дейности по разтоварване, трансбордиране или преработка на борда в тези пристанища. |
| --- | --- |

4.4

С регламента се установява ясно, че риболовните кораби от трети страни могат да влизат единствено в „определени пристанища“ на Европейския съюз, предварително посочени от държавите-членки, когато отговарят на набор от условия: предизвестие за влизането в пристанището и получаване на разрешение, заверен сертификат за улова и инспекция. На риболовните кораби от трети страни, които не отговарят на условията и разпоредбите на регламента, се налага забрана за влизане в пристанищата на държавите-членки, за ползване на пристанищни услуги и за извършване на дейности по разтоварване, трансбордиране или преработка на борда в тези пристанища.

| 4.5 | Регламентът придава особена важност на интензивността и прецизността на контрола върху предизвестието за влизане, сертифицирането на улова и инспекциите в пристанищата. |
| --- | --- |

4.5

Регламентът придава особена важност на интензивността и прецизността на контрола върху предизвестието за влизане, сертифицирането на улова и инспекциите в пристанищата.

| 4.6 | По отношение на проверката на сертификатите за улова, които трябва да бъдат изпратени не по-късно от 72 часа преди очаквания час на пристигане в пристанището, ЕИСК смята, че заверката на сертификатите трябва да се извършва по електронен път от заверяващия орган. Комитетът счита, че в предложението за регламент не се посочва достатъчно ясно по какъв начин се осъществява заверката на сертификата. Освен това ЕИСК счита, че Европейската комисия трябва да изясни в кои случаи се допускат изключения от горепосочения 72-часов срок. |
| --- | --- |

4.6

По отношение на проверката на сертификатите за улова, които трябва да бъдат изпратени не по-късно от 72 часа преди очаквания час на пристигане в пристанището, ЕИСК смята, че заверката на сертификатите трябва да се извършва по електронен път от заверяващия орган. Комитетът счита, че в предложението за регламент не се посочва достатъчно ясно по какъв начин се осъществява заверката на сертификата. Освен това ЕИСК счита, че Европейската комисия трябва да изясни в кои случаи се допускат изключения от горепосочения 72-часов срок.

| 4.7 | Комитетът изразява подкрепа за насоките, които Комисията предоставя по отношение на контрола върху риболовните кораби и призовава за консенсус между всички държави-членки за упражняването му по един и същ начин във всички „определени пристанища“. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът изразява подкрепа за насоките, които Комисията предоставя по отношение на контрола върху риболовните кораби и призовава за консенсус между всички държави-членки за упражняването му по един и същ начин във всички „определени пристанища“.

| 4.8 | При нарушения на регламента, при които риболовен кораб от трета страна е участвал в дейности по ННН риболов, се налага забрана за разтоварване, трансбордиране или преработка на борда на улова, започва се разследване и се налагат санкции, предвидени в националното законодателство на държавата-членка. В случаите на тежки нарушения предложението за регламент предвижда прилагането на незабавни правоохранителни мерки. |
| --- | --- |

4.8

При нарушения на регламента, при които риболовен кораб от трета страна е участвал в дейности по ННН риболов, се налага забрана за разтоварване, трансбордиране или преработка на борда на улова, започва се разследване и се налагат санкции, предвидени в националното законодателство на държавата-членка. В случаите на тежки нарушения предложението за регламент предвижда прилагането на незабавни правоохранителни мерки.

| 4.9 | Целта на налагането върху риболовните кораби от трети страни на същия строг контрол, който се прилага спрямо риболовните кораби от ЕС, е да се идентифицират рибни продукти, придобити чрез незаконен, недеклариран и нерегламентиран риболов. По смисъла на предложението за регламент, на тези рибни продукти се налага забрана за внос в Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.9

Целта на налагането върху риболовните кораби от трети страни на същия строг контрол, който се прилага спрямо риболовните кораби от ЕС, е да се идентифицират рибни продукти, придобити чрез незаконен, недеклариран и нерегламентиран риболов. По смисъла на предложението за регламент, на тези рибни продукти се налага забрана за внос в Европейския съюз.

| 4.10 | ЕИСК смята, че проверките на вноса на цялата територия на ЕС са необходими, поради което в Глава III трябва да бъдат включени и проверките на контейнерите, които се внасят в Европейския съюз по суша и по въздух. В този смисъл е необходимо да бъде определен и минимален процент контейнери, подлежащи на проверка всяка година. |
| --- | --- |

4.10

ЕИСК смята, че проверките на вноса на цялата територия на ЕС са необходими, поради което в Глава III трябва да бъдат включени и проверките на контейнерите, които се внасят в Европейския съюз по суша и по въздух. В този смисъл е необходимо да бъде определен и минимален процент контейнери, подлежащи на проверка всяка година.

| 4.11 | Регламентът постановява, че когато се налага забрана за внос на рибни продукти от ННН риболов по смисъла на регламента, държавите-членки — при спазване на правото на обжалване — могат да конфискуват тези продукти и да се разпоредят с тях в съответствие с установения в държавата-членка ред. |
| --- | --- |

4.11

Регламентът постановява, че когато се налага забрана за внос на рибни продукти от ННН риболов по смисъла на регламента, държавите-членки — при спазване на правото на обжалване — могат да конфискуват тези продукти и да се разпоредят с тях в съответствие с установения в държавата-членка ред.

| 4.12 | За осигуряване на правилното прилагане на регламента по отношение на всички въпроси, касаещи вноса и реекспорта на рибни продукти или, когато е целесъобразно, забраната за внос, се посочва, че Комисията може да сключва споразумения за административно сътрудничество с държавите на флага. |
| --- | --- |

4.12

За осигуряване на правилното прилагане на регламента по отношение на всички въпроси, касаещи вноса и реекспорта на рибни продукти или, когато е целесъобразно, забраната за внос, се посочва, че Комисията може да сключва споразумения за административно сътрудничество с държавите на флага.

| 4.13 | Системата, която Комисията установява с настоящия регламент, изисква широко сътрудничество на международно ниво между Европейския съюз и държавите на флага, сътрудничещите си в Регионалните организации за управление на рибарството държави и самите РОУР. Освен това, вследствие от това сътрудничество трябва да бъдат идентифицирани несътрудничещите държави, като регламентът предвижда мерки, които да се прилагат по отношение на такива държави. |
| --- | --- |

4.13

Системата, която Комисията установява с настоящия регламент, изисква широко сътрудничество на международно ниво между Европейския съюз и държавите на флага, сътрудничещите си в Регионалните организации за управление на рибарството държави и самите РОУР. Освен това, вследствие от това сътрудничество трябва да бъдат идентифицирани несътрудничещите държави, като регламентът предвижда мерки, които да се прилагат по отношение на такива държави.

| 4.14 | Първата вътрешна последица от това международно сътрудничество е създаването на система на Общността за известяване за нередности, която предупреждава икономическите субекти и държавите-членки за всяко основателно съмнение, възникнало у Европейския съюз във връзка със спазването на закони, регламенти или международни мерки за опазване и управление на рибните запаси от риболовни кораби или рибни продукти от определени трети страни. |
| --- | --- |

4.14

Първата вътрешна последица от това международно сътрудничество е създаването на система на Общността за известяване за нередности, която предупреждава икономическите субекти и държавите-членки за всяко основателно съмнение, възникнало у Европейския съюз във връзка със спазването на закони, регламенти или международни мерки за опазване и управление на рибните запаси от риболовни кораби или рибни продукти от определени трети страни.

| 4.15 | При получаването на предупреждение се задейства процедура за общностен и международен контрол върху вноса, спрямо който е възникнало съмнение, както и върху предишен внос и върху риболовните кораби, попадащи в обхвата на известието. Когато заключенията от извършените проучвания, разследвания и проверки установят наличие на дейности по ННН риболов, Комисията — освен всички други мерки — вписва риболовния кораб или кораби в списък на Европейската общност на кораби, които се занимават с ННН риболов. |
| --- | --- |

4.15

При получаването на предупреждение се задейства процедура за общностен и международен контрол върху вноса, спрямо който е възникнало съмнение, както и върху предишен внос и върху риболовните кораби, попадащи в обхвата на известието. Когато заключенията от извършените проучвания, разследвания и проверки установят наличие на дейности по ННН риболов, Комисията — освен всички други мерки — вписва риболовния кораб или кораби в списък на Европейската общност на кораби, които се занимават с ННН риболов.

| 4.16 | Регламентът постановява, че Комисията или упълномощен от нея орган събира и анализира цялата информация за дейностите по ННН риболов. |
| --- | --- |

4.16

Регламентът постановява, че Комисията или упълномощен от нея орган събира и анализира цялата информация за дейностите по ННН риболов.

| 4.17 | ЕИСК смята, че най-подходящ за изпълнението на тази задача орган е Агенцията на Общността за контрол на рибарството, на която трябва да бъдат осигурени по-големи финансови и човешки ресурси. |
| --- | --- |

4.17

ЕИСК смята, че най-подходящ за изпълнението на тази задача орган е Агенцията на Общността за контрол на рибарството, на която трябва да бъдат осигурени по-големи финансови и човешки ресурси.

| 4.18 | Регламентът разглежда подробно всички страни на системата за съставяне, съдържание, оповестяване и поддържане на списъка на Европейската общност на кораби, които се занимават с ННН риболов; в него автоматично се включват риболовни кораби, вписани в списъци на кораби, занимаващи се с ННН риболов, съставени от РОУР. ЕИСК смята, че вместо да включва автоматично в този списък риболовни кораби от ЕС, Комисията трябва предварително да се увери, че съответните държави-членки не са приели ефективни мерки в съответствие с разпоредбите на член 26 от предложението за регламент. |
| --- | --- |

4.18

Регламентът разглежда подробно всички страни на системата за съставяне, съдържание, оповестяване и поддържане на списъка на Европейската общност на кораби, които се занимават с ННН риболов; в него автоматично се включват риболовни кораби, вписани в списъци на кораби, занимаващи се с ННН риболов, съставени от РОУР. ЕИСК смята, че вместо да включва автоматично в този списък риболовни кораби от ЕС, Комисията трябва предварително да се увери, че съответните държави-членки не са приели ефективни мерки в съответствие с разпоредбите на член 26 от предложението за регламент.

| 4.19 | Комитетът счита, че заложената в регламента система е подходяща, тъй като представлява сериозен опит за вписване на риболовни кораби и на несътрудничещи държави в списъци на занимаващи се с ННН риболов, като предоставя всички гаранции за предварителна информация и защита и като взема предвид мерките, приложими спрямо кораби и държави, занимаващи се с дейности по ННН риболов. Независимо от това, ЕИСК счита, че гаранциите във връзка с процедурите за идентифициране на риболовни кораби, занимаващи се с ННН риболов и несътрудничещи държави, трябва да бъдат засилени — особено гаранциите за защита — и да се основават на солидни доказателства, за да се избегне отмяна от съда на наложените от държавите-членки мерки. |
| --- | --- |

4.19

Комитетът счита, че заложената в регламента система е подходяща, тъй като представлява сериозен опит за вписване на риболовни кораби и на несътрудничещи държави в списъци на занимаващи се с ННН риболов, като предоставя всички гаранции за предварителна информация и защита и като взема предвид мерките, приложими спрямо кораби и държави, занимаващи се с дейности по ННН риболов. Независимо от това, ЕИСК счита, че гаранциите във връзка с процедурите за идентифициране на риболовни кораби, занимаващи се с ННН риболов и несътрудничещи държави, трябва да бъдат засилени — особено гаранциите за защита — и да се основават на солидни доказателства, за да се избегне отмяна от съда на наложените от държавите-членки мерки.

| 4.20 | Имайки предвид сериозните последици за държавите от включването им в списъка на несътрудничещите страни, както и това, че изискванията на регламента трябва да се прилагат еднакво за всички държави, ЕИСК счита за целесъобразно Комисията да подпомогне развиващите се страни да изпълнят изискванията, свързани с наблюдението, контрола и надзора на риболовната дейност. |
| --- | --- |

4.20

Имайки предвид сериозните последици за държавите от включването им в списъка на несътрудничещите страни, както и това, че изискванията на регламента трябва да се прилагат еднакво за всички държави, ЕИСК счита за целесъобразно Комисията да подпомогне развиващите се страни да изпълнят изискванията, свързани с наблюдението, контрола и надзора на риболовната дейност.

| 4.21 | Комитетът счита, че системата за спътниково наблюдение на риболовни кораби (VMS) е важен инструмент за осъществяване на контрол върху дейностите по ННН риболов. Затова ЕИСК смята, че за да бъде една държава заличена от списъка на несътрудничещите държави, тя трябва да бъде задължена да инсталира VMS на всички свои риболовни кораби. |
| --- | --- |

4.21

Комитетът счита, че системата за спътниково наблюдение на риболовни кораби (VMS) е важен инструмент за осъществяване на контрол върху дейностите по ННН риболов. Затова ЕИСК смята, че за да бъде една държава заличена от списъка на несътрудничещите държави, тя трябва да бъде задължена да инсталира VMS на всички свои риболовни кораби.

| 4.22 | Комитетът подкрепя създадените с регламента строги санкции, приложими спрямо риболовни кораби и несътрудничещи държави, участващи в дейности по ННН риболов. |
| --- | --- |

4.22

Комитетът подкрепя създадените с регламента строги санкции, приложими спрямо риболовни кораби и несътрудничещи държави, участващи в дейности по ННН риболов.

| 4.23 | Регламентът забранява на граждани на държавите-членки да предоставят помощ под каквато и да било форма или да участват в дейности по ННН риболов, както и в каквато и да било дейност, свързана с чартиране, износ или продажба на риболовни кораби, включени в списъка на Европейската общност на кораби, занимаващи се с ННН риболов. |
| --- | --- |

4.23

Регламентът забранява на граждани на държавите-членки да предоставят помощ под каквато и да било форма или да участват в дейности по ННН риболов, както и в каквато и да било дейност, свързана с чартиране, износ или продажба на риболовни кораби, включени в списъка на Европейската общност на кораби, занимаващи се с ННН риболов.

| 4.24 | В заключение, в регламента се разглеждат сериозните нарушения, като се хармонизира минимално ниво на максималните глоби, които държавите-членки могат да налагат на физически и юридически лица, както и незабавните правоохранителни мерки и съпътстващи санкции за предотвратяване на повторни нарушения и за предоставяне на компетентните органи на възможност за разследване на нарушението. |
| --- | --- |

4.24

В заключение, в регламента се разглеждат сериозните нарушения, като се хармонизира минимално ниво на максималните глоби, които държавите-членки могат да налагат на физически и юридически лица, както и незабавните правоохранителни мерки и съпътстващи санкции за предотвратяване на повторни нарушения и за предоставяне на компетентните органи на възможност за разследване на нарушението.

| 4.25 | Комитетът смята, че размерът на санкциите за съдове от трети страни трябва да бъде хармонизиран във всички държави-членки на ЕС. |
| --- | --- |

4.25

Комитетът смята, че размерът на санкциите за съдове от трети страни трябва да бъде хармонизиран във всички държави-членки на ЕС.

| 4.26 | За опростяване на правилата на Общността, предложеният от Комисията регламент включва основните разпоредби по отношение на контрола, проверките и санкциите, приети от РОУР, на които ЕС е член, като по този начин обхватът му се разширява върху всички води в рамките на тези организации. |
| --- | --- |

4.26

За опростяване на правилата на Общността, предложеният от Комисията регламент включва основните разпоредби по отношение на контрола, проверките и санкциите, приети от РОУР, на които ЕС е член, като по този начин обхватът му се разширява върху всички води в рамките на тези организации.

| 4.27 | ЕИСК счита, че в бъдеще Комисията трябва да проучи възможността за разширяване на обхвата на регламента върху сладководните риболовни зони. |
| --- | --- |

4.27

ЕИСК счита, че в бъдеще Комисията трябва да проучи възможността за разширяване на обхвата на регламента върху сладководните риболовни зони.

| 4.28 | ЕИСК смята, че предложеният от Комисията регламент е много полезен инструмент за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, чието прилагане изисква постоянни и непрекъснати усилия. В този смисъл, Комитетът смята за жизненоважно сътрудничеството между държавите-членки. |
| --- | --- |

4.28

ЕИСК смята, че предложеният от Комисията регламент е много полезен инструмент за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов, чието прилагане изисква постоянни и непрекъснати усилия. В този смисъл, Комитетът смята за жизненоважно сътрудничеството между държавите-членки.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Регламент (ЕИО) No 2847/93 на Съвета от 12.10.1993 г.

1

(2)  COM(2002) 180 от 28.5.2002 г. и заключения на Съвета от 7.6.2002 г.

2

(3)  Резолюция на Европейския парламент 2006/2225, приета на 15.2.2007 г.

3

(4)  COM(2007) 601 окончателен от 17.10.2007 г.

4

(5)  Конференция на ЕИСК на тема „Отговорност на държавата на флаг“, 30.1.2007 г.

5

(6)  „Предложение за регламент на Съвета 2007/0223 (CNS) относно създаването на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов“.

6

(7)  Регламент (ЕИО) No 2847/93 на Съвета от 12.10.1993 г.

7

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/77

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

| — | „Предложение за Регламент на Съвета относно опазването на уязвимите екосистеми в открито море от неблагоприятните въздействия при използване на дънни риболовни съоръжения“ и |
| --- | --- |

—

„Предложение за Регламент на Съвета относно опазването на уязвимите екосистеми в открито море от неблагоприятните въздействия при използване на дънни риболовни съоръжения“ и

| — | „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Разрушителните риболовни практики в открито море и опазването на уязвимите дълбочинни морски екосистеми“ |
| --- | --- |

—

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Разрушителните риболовни практики в открито море и опазването на уязвимите дълбочинни морски екосистеми“

COM(2007) 605 окончателен — 2007/0224(CNS)

COM(2007) 604 окончателен

(2008/C 224/17)

На 4 декември 2007 г. Съветът реши, в съответствие с член 37 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Съвета относно опазването на уязвимите екосистеми в открито море от неблагоприятните въздействия при използване на дънни риболовни съоръжения“.

На 17 октомври 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с Протокола за сътрудничество, подписан на 7 ноември 2005 г., да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Разрушителните риболовни практики в открито море и опазването на уязвимите дълбочинни морски екосистеми“.

Специализираната секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 29 април 2008 г. (докладчик: г-н Espuny Moyano, съдокладчик: г-н Adams).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 101 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК подкрепя общите политически насоки, определени от Комисията в нейното предложение и съобщение, но смята, че съдържанието, ефективността и въздействието на предложения регламент биха могли да бъдат подобрени с включването на препоръките от част 4 и 5 на настоящото становище. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК подкрепя общите политически насоки, определени от Комисията в нейното предложение и съобщение, но смята, че съдържанието, ефективността и въздействието на предложения регламент биха могли да бъдат подобрени с включването на препоръките от част 4 и 5 на настоящото становище.

2.   Въведение

| 2.1 | През последните години стана ясно, че дълбочинните морски екосистеми могат да бъдат източник на огромно биологичното разнообразие и на богата морска флора и фауна. Те са едно от последните оставащи в света значителни съсредоточи на природни ресурси. Студеноводните рифове, подводните възвишения, коралите, хидротермалните цепнатини и колониите от сюнгери са изложени на все по-голям риск поради човешката дейност. Тези системи съществуват в много по-малко продуктивна околна среда в сравнение с тази в плитките води и поради това за възстановяването им може да са необходими стотици години. Добивът на въглеводороди, полагането на кабели, токсичните отпадъци и някои видове дънен риболов (1), както и други човешки дейности, могат да имат отрицателно въздействие. Студеноводните корали се срещат също и в някои части на континенталния шелф, разположени в умерените ширини (2). |
| --- | --- |

2.1

През последните години стана ясно, че дълбочинните морски екосистеми могат да бъдат източник на огромно биологичното разнообразие и на богата морска флора и фауна. Те са едно от последните оставащи в света значителни съсредоточи на природни ресурси. Студеноводните рифове, подводните възвишения, коралите, хидротермалните цепнатини и колониите от сюнгери са изложени на все по-голям риск поради човешката дейност. Тези системи съществуват в много по-малко продуктивна околна среда в сравнение с тази в плитките води и поради това за възстановяването им може да са необходими стотици години. Добивът на въглеводороди, полагането на кабели, токсичните отпадъци и някои видове дънен риболов (1), както и други човешки дейности, могат да имат отрицателно въздействие. Студеноводните корали се срещат също и в някои части на континенталния шелф, разположени в умерените ширини (2).

| 2.2 | Дънният риболов изисква високо специализирани съоръжения, които по принцип могат да се използват без да се нанасят сериозни щети, там където морското дъно е песъчливо или тинесто. Независимо от това, определени видове съоръжения, по необходимост тежки и солидни, могат сериозно да увредят местообитанията и да разрушат стари и до голяма степен незаменими структури, особено коралите, в уязвимите дълбочинни морски екосистеми. |
| --- | --- |

2.2

Дънният риболов изисква високо специализирани съоръжения, които по принцип могат да се използват без да се нанасят сериозни щети, там където морското дъно е песъчливо или тинесто. Независимо от това, определени видове съоръжения, по необходимост тежки и солидни, могат сериозно да увредят местообитанията и да разрушат стари и до голяма степен незаменими структури, особено коралите, в уязвимите дълбочинни морски екосистеми.

| 2.3 | Както често се случва по отношение на глобални въпроси, свързани с околната среда, стана ясно, че цялостно решение на този проблем може да бъде намерено само чрез прилагането на балансирани, ефективни и приложими мерки в световен мащаб. От 2004 г. Общото събрание на ООН обсъжда проблемите, свързани с риболовните практики в открито море. На 8 декември 2006 г. то прие Резолюция 61/105 относно устойчивото рибарство, в която настойчиво призова за действия от страна на държавите и организациите, упражняващи контрол върху дънния риболов в открито море, за регулиране на този риболов с оглед опазването на уязвимите морски екосистеми от увреждане (3). |
| --- | --- |

2.3

Както често се случва по отношение на глобални въпроси, свързани с околната среда, стана ясно, че цялостно решение на този проблем може да бъде намерено само чрез прилагането на балансирани, ефективни и приложими мерки в световен мащаб. От 2004 г. Общото събрание на ООН обсъжда проблемите, свързани с риболовните практики в открито море. На 8 декември 2006 г. то прие Резолюция 61/105 относно устойчивото рибарство, в която настойчиво призова за действия от страна на държавите и организациите, упражняващи контрол върху дънния риболов в открито море, за регулиране на този риболов с оглед опазването на уязвимите морски екосистеми от увреждане (3).

| 2.4 | Настоящето становище разглежда два документа на Комисията относно опазването на уязвимите морски екосистеми. В първия документ, (COM(2007) 604), се излагат подробно общите политически насоки за ориентиране и информиране относно специфичните мерки, които трябва да предприеме ЕС, съгласно предложението на Комисията. Това е в резултат на препоръките на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (FAO), разработени след подробно разглеждане на този въпрос от Общото събрание на ООН (4), процес, в което ЕС изигра важна роля. Вторият документ — (COM(2007) 605), представлява предложение за регламент на Съвета, който ще се прилага за кораби на ЕС, извършващи дейност в зони в открито море, които не са обхванати от регионална организация за управление на рибарството (РОУР) и следва да се разглежда като пряк законодателен отговор. |
| --- | --- |

2.4

Настоящето становище разглежда два документа на Комисията относно опазването на уязвимите морски екосистеми. В първия документ, (COM(2007) 604), се излагат подробно общите политически насоки за ориентиране и информиране относно специфичните мерки, които трябва да предприеме ЕС, съгласно предложението на Комисията. Това е в резултат на препоръките на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (FAO), разработени след подробно разглеждане на този въпрос от Общото събрание на ООН (4), процес, в което ЕС изигра важна роля. Вторият документ — (COM(2007) 605), представлява предложение за регламент на Съвета, който ще се прилага за кораби на ЕС, извършващи дейност в зони в открито море, които не са обхванати от регионална организация за управление на рибарството (РОУР) и следва да се разглежда като пряк законодателен отговор.

| 2.5 | В дългосрочния интерес както на промишлеността, така и на защитниците на околната среда е дънните местообитания да бъдат защитени, за да се осигури дългосрочната устойчивост на рибните запаси, както и защитата и опазването на морското биологично разнообразие. |
| --- | --- |

2.5

В дългосрочния интерес както на промишлеността, така и на защитниците на околната среда е дънните местообитания да бъдат защитени, за да се осигури дългосрочната устойчивост на рибните запаси, както и защитата и опазването на морското биологично разнообразие.

3.   Обобщение на общия подход (COM 604) и на конкретното предложение (COM 605) на Комисията

| 3.1 | Двата ключови елемента на рамката за управление на дънния риболов в открито море са предварителната оценка на въздействието върху околната среда за съответната риболовна зона като условие за разрешаване на отделните риболовни дейности и възможността да се покаже отсъствие на значително неблагоприятно въздействие като условие за продължаване на риболовната дейност. В подкрепа на това трябва да се подобрят и развият научноизследователската дейност и събирането на данни, за да се идентифицират известните или вероятни местоположения и екологичната динамика на уязвимите системи. |
| --- | --- |

3.1

Двата ключови елемента на рамката за управление на дънния риболов в открито море са предварителната оценка на въздействието върху околната среда за съответната риболовна зона като условие за разрешаване на отделните риболовни дейности и възможността да се покаже отсъствие на значително неблагоприятно въздействие като условие за продължаване на риболовната дейност. В подкрепа на това трябва да се подобрят и развият научноизследователската дейност и събирането на данни, за да се идентифицират известните или вероятни местоположения и екологичната динамика на уязвимите системи.

| 3.2 | Особено полезно е приемането на мерки за затваряне на зони или създаването на зони със специално управление. Това би могло да се осъществи чрез споразумение в рамките на РОУР. Защитата извън РОУР е отговорност на отделните държави по отношение на корабите под техен флаг. |
| --- | --- |

3.2

Особено полезно е приемането на мерки за затваряне на зони или създаването на зони със специално управление. Това би могло да се осъществи чрез споразумение в рамките на РОУР. Защитата извън РОУР е отговорност на отделните държави по отношение на корабите под техен флаг.

| 3.3 | Предложеният регламент ще наложи строг контрол върху дънния риболов в открито море чрез мерки, подобни на тези, които са вече приети от страни, извършващи риболовна дейност в открито море в северозападната и южната част на Тихия океан и Антарктика и които би трябвало да бъдат приети от РОУР в северната и югоизточната част на Атлантическия океан, Антарктика и Средиземно море. |
| --- | --- |

3.3

Предложеният регламент ще наложи строг контрол върху дънния риболов в открито море чрез мерки, подобни на тези, които са вече приети от страни, извършващи риболовна дейност в открито море в северозападната и южната част на Тихия океан и Антарктика и които би трябвало да бъдат приети от РОУР в северната и югоизточната част на Атлантическия океан, Антарктика и Средиземно море.

| 3.4 | Комисията проведе широки консултации с държавите-членки, риболовната индустрия и органите, отговарящи за опазването на околната среда по време на тригодишния период, през който този въпрос беше предмет на преговори в Общото събрание на ООН. Тя насърчи регулаторния подход (а не забраната) с намерението това да се прилага от държавите на флага чрез РОУР и от държавите на флага, когато техните кораби извършват действия в открито море в зони, в които понастоящем не съществува РОУР. |
| --- | --- |

3.4

Комисията проведе широки консултации с държавите-членки, риболовната индустрия и органите, отговарящи за опазването на околната среда по време на тригодишния период, през който този въпрос беше предмет на преговори в Общото събрание на ООН. Тя насърчи регулаторния подход (а не забраната) с намерението това да се прилага от държавите на флага чрез РОУР и от държавите на флага, когато техните кораби извършват действия в открито море в зони, в които понастоящем не съществува РОУР.

| 3.5 | Според предложението управлението на дълбочинния морски риболов ще бъде до голяма степен предоставено на държавите-членки на ЕС и свързано с издаването на специални разрешителни за риболов. При кандидатстване за разрешително за риболов корабът ще трябва да предостави план за риболов, който определя къде ще се извърши риболовът, видовете, към които ще бъде насочен, дълбочината на която ще се извършва и батиметричния профил на морското дъно в тази зона. След това компетентните власти ще трябва да оценят плана за риболов и потенциалното му въздействие върху всяка уязвима морска екосистема, като се опират на най-добрата налична научна информация. |
| --- | --- |

3.5

Според предложението управлението на дълбочинния морски риболов ще бъде до голяма степен предоставено на държавите-членки на ЕС и свързано с издаването на специални разрешителни за риболов. При кандидатстване за разрешително за риболов корабът ще трябва да предостави план за риболов, който определя къде ще се извърши риболовът, видовете, към които ще бъде насочен, дълбочината на която ще се извършва и батиметричния профил на морското дъно в тази зона. След това компетентните власти ще трябва да оценят плана за риболов и потенциалното му въздействие върху всяка уязвима морска екосистема, като се опират на най-добрата налична научна информация.

| 3.6 | Предложението поставя и няколко ясни ограничения. Забранява се използването на дънни съоръжения на дълбочина над 1 000 метра. Ако риболовен кораб открие уязвима морска екосистема, той трябва незабавно да прекрати риболова и може да го поднови на разстояние най-малко 5 морски мили от мястото, където е била открита уязвимата екосистема. Компетентните органи следва да бъдат информирани относно местоположението на тези екосистеми и могат да вземат решение за затваряне на зоната за риболов, извършван с дънни съоръжения. Всички кораби трябва да използват устройства за сателитно проследяване (VMS), както и да имат научни наблюдатели на борда. |
| --- | --- |

3.6

Предложението поставя и няколко ясни ограничения. Забранява се използването на дънни съоръжения на дълбочина над 1 000 метра. Ако риболовен кораб открие уязвима морска екосистема, той трябва незабавно да прекрати риболова и може да го поднови на разстояние най-малко 5 морски мили от мястото, където е била открита уязвимата екосистема. Компетентните органи следва да бъдат информирани относно местоположението на тези екосистеми и могат да вземат решение за затваряне на зоната за риболов, извършван с дънни съоръжения. Всички кораби трябва да използват устройства за сателитно проследяване (VMS), както и да имат научни наблюдатели на борда.

| 3.7 | От държавите-членки се изисква да представят на Комисията доклад относно приложението на Регламента на всеки шест месеца. След това Комисията ще подготви доклад до Европейския парламент и Съвета, преди юни 2010 г., който ще съдържа предложения за всички необходими изменения. |
| --- | --- |

3.7

От държавите-членки се изисква да представят на Комисията доклад относно приложението на Регламента на всеки шест месеца. След това Комисията ще подготви доклад до Европейския парламент и Съвета, преди юни 2010 г., който ще съдържа предложения за всички необходими изменения.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК подкрепя общата политическа насока, определена от Комисията, която съответства на вече изразената позиция относно необходимостта от спиране на намаляването на биологичното разнообразие (NAT/334). |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК подкрепя общата политическа насока, определена от Комисията, която съответства на вече изразената позиция относно необходимостта от спиране на намаляването на биологичното разнообразие (NAT/334).

| 4.2 | През последните години в редица становища (5) ЕИСК проучи задълбочено предимствата и недостатъците, породени от целите на Общата политика в областта на рибарството (ОПР) и начините за устойчиво използване на водните ресурси в контекста на устойчивото развитие, като се отчитат по балансиран начин екологичните, икономически и социални аспекти. Всички тези аспекти следва да бъдат взети предвид при анализа на изготвеното от Комисията предложение за регламент. |
| --- | --- |

4.2

През последните години в редица становища (5) ЕИСК проучи задълбочено предимствата и недостатъците, породени от целите на Общата политика в областта на рибарството (ОПР) и начините за устойчиво използване на водните ресурси в контекста на устойчивото развитие, като се отчитат по балансиран начин екологичните, икономически и социални аспекти. Всички тези аспекти следва да бъдат взети предвид при анализа на изготвеното от Комисията предложение за регламент.

| 4.3 | Както в съобщението, така и в работния документ на Комисията за оценка на въздействието на предложения регламент се споменава, че той ще се прилага понастоящем само за дънните траулери на Общността, извършващи риболовна дейност в югозападната част на Атлантическия океан (SWA), извън изключителната икономическа зона (ИИЗ) на Аржентина. |
| --- | --- |

4.3

Както в съобщението, така и в работния документ на Комисията за оценка на въздействието на предложения регламент се споменава, че той ще се прилага понастоящем само за дънните траулери на Общността, извършващи риболовна дейност в югозападната част на Атлантическия океан (SWA), извън изключителната икономическа зона (ИИЗ) на Аржентина.

| 4.4 | Този риболов се извършва от около 30 кораба на Общността в югозападната част на Атлантическия океан (SWA), където все още не е създадена РОУР поради продължителния политически конфликт между Обединеното кралство и Аржентина относно Фолкландските острови. Тази риболовна дейност може да бъде описана по следния начин:






  — | този вид риболов в открито море се осъществява в континеталния шелф и горната част на склона на шелфа на Патагония. Той съществува вече от 25 години и риболовната промишленост и учените уверяват, че обхваща същите пясъчни и плоскодънни зони. Става въпрос за улова на два вида риба: късоперков калмар (Illex) и обикновен калмар (Loligo) и мерлуза (Merlucius hubsi). Никой от тези видове не е класифициран като дълбоководен вид риба: класификацията се основава или на критерия за дълбочина (6) (сега отхвърлен от FAO) или на биологични характеристики (висока продължителност на живота, късна зрелост, бавен растеж или слаба плодовитост (7)), което не налага въвеждането на допълнителна защита (8). С други думи, този вид риболов се отнася до видове със средна и висока производителност, без значителен случаен улов, в зони, за които се смята, че не съдържат особено уязвими екосистеми; този риболов започна благодарение на финансирането на проучвателни риболовни кампании от страна на ЕС, с цел преразпределяне на флота на Общността. |
| --- | --- | --- |

4.4

Този риболов се извършва от около 30 кораба на Общността в югозападната част на Атлантическия океан (SWA), където все още не е създадена РОУР поради продължителния политически конфликт между Обединеното кралство и Аржентина относно Фолкландските острови. Тази риболовна дейност може да бъде описана по следния начин:

—

този вид риболов в открито море се осъществява в континеталния шелф и горната част на склона на шелфа на Патагония. Той съществува вече от 25 години и риболовната промишленост и учените уверяват, че обхваща същите пясъчни и плоскодънни зони. Става въпрос за улова на два вида риба: късоперков калмар (Illex) и обикновен калмар (Loligo) и мерлуза (Merlucius hubsi). Никой от тези видове не е класифициран като дълбоководен вид риба: класификацията се основава или на критерия за дълбочина (6) (сега отхвърлен от FAO) или на биологични характеристики (висока продължителност на живота, късна зрелост, бавен растеж или слаба плодовитост (7)), което не налага въвеждането на допълнителна защита (8). С други думи, този вид риболов се отнася до видове със средна и висока производителност, без значителен случаен улов, в зони, за които се смята, че не съдържат особено уязвими екосистеми; този риболов започна благодарение на финансирането на проучвателни риболовни кампании от страна на ЕС, с цел преразпределяне на флота на Общността.

| — | Тези кампании се проведоха с присъствие на наблюдатели на борда и Европейската комисия би следвало да има изчерпателна информация за тях. |
| --- | --- |

—

Тези кампании се проведоха с присъствие на наблюдатели на борда и Европейската комисия би следвало да има изчерпателна информация за тях.

| — | Комисията финансира също и проучвания за оценка, а Испания — чрез Испанския океанографски институт (IEO), разработи програма за научни наблюдатели на борда за целия период, за да предоставят постоянна информация за тези риболовни дейности в допълнение към друга информация (9); |
| --- | --- |

—

Комисията финансира също и проучвания за оценка, а Испания — чрез Испанския океанографски институт (IEO), разработи програма за научни наблюдатели на борда за целия период, за да предоставят постоянна информация за тези риболовни дейности в допълнение към друга информация (9);

| — | видовете, които са уловени случайно (случаен улов) са минимален брой, като основните са розова змиорка или морска змиорка (Genipterus blacodes) и риба скорпион; последната не е вид, който има търговско значение и се правят опити за въвеждането й на пазара на Общността. |
| --- | --- |

—

видовете, които са уловени случайно (случаен улов) са минимален брой, като основните са розова змиорка или морска змиорка (Genipterus blacodes) и риба скорпион; последната не е вид, който има търговско значение и се правят опити за въвеждането й на пазара на Общността.

| — | Всички кораби на Общността работят със специални разрешения за риболов, издадени от отделните държави-членки и контролирани чрез сателит (VMS). Освен това, на борда на около 20 % от съдовете на флота има научни наблюдатели; |
| --- | --- |

—

Всички кораби на Общността работят със специални разрешения за риболов, издадени от отделните държави-членки и контролирани чрез сателит (VMS). Освен това, на борда на около 20 % от съдовете на флота има научни наблюдатели;

| — | риболовът на главоноги (късоперков и обикновен калмар) и на мерлуза се извършва в две малки зони в открито море, които са част от много по-обширен район на риболовна дейност, който включва изключителните икономически зони на Аржентина и Уругвай, както и зоната, контролирана от правителството на Фолкландските острови, където извършват дейност около 100 кораба от Аржентина, от трети страни (10) и от Фолкландските острови; |
| --- | --- |

—

риболовът на главоноги (късоперков и обикновен калмар) и на мерлуза се извършва в две малки зони в открито море, които са част от много по-обширен район на риболовна дейност, който включва изключителните икономически зони на Аржентина и Уругвай, както и зоната, контролирана от правителството на Фолкландските острови, където извършват дейност около 100 кораба от Аржентина, от трети страни (10) и от Фолкландските острови;

| — | от дълбоководните видове, изброени в приложения I и II на Регламента на Съвета (EО) No 2347/2002, за определяне на специалните условия за достъп до риболовните полета на дълбоководни запаси и за определяне на съответните изисквания (11), само американският полиприон (Polyprion americanus) живее в патагонски води, но не е отбелязан улов на този вид нито от IEO, нито от флота на Общността; |
| --- | --- |

—

от дълбоководните видове, изброени в приложения I и II на Регламента на Съвета (EО) No 2347/2002, за определяне на специалните условия за достъп до риболовните полета на дълбоководни запаси и за определяне на съответните изисквания (11), само американският полиприон (Polyprion americanus) живее в патагонски води, но не е отбелязан улов на този вид нито от IEO, нито от флота на Общността;

| — | работните места и богатството, създадено от тези кораби са концентрирани в регион на Общността, който силно зависи от риболова (12). |
| --- | --- |

—

работните места и богатството, създадено от тези кораби са концентрирани в регион на Общността, който силно зависи от риболова (12).

| 4.5 | С оглед на горното, ако извършваното понастоящем пълно океанографско проучване на тази зона не покаже данни за наличие на уязвими морски екосистеми, ЕИСК предлага за тази зона (точно определена от географска гледна точка) да не се прилагат изискванията на предложения регламент. |
| --- | --- |

4.5

С оглед на горното, ако извършваното понастоящем пълно океанографско проучване на тази зона не покаже данни за наличие на уязвими морски екосистеми, ЕИСК предлага за тази зона (точно определена от географска гледна точка) да не се прилагат изискванията на предложения регламент.

| 4.6 | Освен това ЕИСК смята, че предложението на Комисията не гарантира ефективното приложение и хармонизиране на регламентите от държавите-членки. В резултат на това ЕИСК приканва Комисията да играе по-голяма роля в координирането и осигуряването на ефективното прилагане на регламента от държавите-членки. |
| --- | --- |

4.6

Освен това ЕИСК смята, че предложението на Комисията не гарантира ефективното приложение и хармонизиране на регламентите от държавите-членки. В резултат на това ЕИСК приканва Комисията да играе по-голяма роля в координирането и осигуряването на ефективното прилагане на регламента от държавите-членки.

| 4.7 | ЕИСК смята, че Комисията би следвало да насърчи независимите научни оценки в допълнение към проучванията на въздействието, предоставяни от държавите-членки. За тази цел тя би следвало да осигури необходимото финансиране за извършването на тези оценки. |
| --- | --- |

4.7

ЕИСК смята, че Комисията би следвало да насърчи независимите научни оценки в допълнение към проучванията на въздействието, предоставяни от държавите-членки. За тази цел тя би следвало да осигури необходимото финансиране за извършването на тези оценки.

| 4.8 | Накрая ЕИСК посочва, че FAO разработва поредица от международни насоки за управление на дълбочинния риболов в открито море и предлага Комисията да вземе предвид заключенията от нейната работа. |
| --- | --- |

4.8

Накрая ЕИСК посочва, че FAO разработва поредица от международни насоки за управление на дълбочинния риболов в открито море и предлага Комисията да вземе предвид заключенията от нейната работа.

5.   Специфични бележки

| 5.1 | ЕИСК смята, че член 1.1 от предложението за регламент се отнася до риболовни кораби на Общността, които извършват риболовна дейност с дънни съоръжения в девствени, неексплоатирани риболовни райони в открито море и е целесъобразно да се вземе предвид гореспоменатото в параграф 4.5. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК смята, че член 1.1 от предложението за регламент се отнася до риболовни кораби на Общността, които извършват риболовна дейност с дънни съоръжения в девствени, неексплоатирани риболовни райони в открито море и е целесъобразно да се вземе предвид гореспоменатото в параграф 4.5.

| 5.2 | ЕИСК смята, че определението за „уязвими морски екосистеми“ в член 2 от предложението за Регламент е мъгляво и неясно и може да създаде проблеми по тълкуването му. Работата, провеждана от FAO, би могла да помогне за изясняването му. |
| --- | --- |

5.2

ЕИСК смята, че определението за „уязвими морски екосистеми“ в член 2 от предложението за Регламент е мъгляво и неясно и може да създаде проблеми по тълкуването му. Работата, провеждана от FAO, би могла да помогне за изясняването му.

| 5.3 | По отношение на член 4, параграф 5, ЕИСК изразява желание да се гарантира, че всички изменения на плановете за риболов също ще бъдат преразглеждани, за да има увереността, че няма да има значителни неблагоприятни въздействия — т.е., че измененията наистина са насочени към потенциалните проблеми, идентифицирани в оценките на въздействието. ЕИСК е загрижен и поради това, че създадената система може да не се окаже достатъчно гъвкава, за да се адаптира към риболовните дейности, които могат да се различават в значителна степен и са труднопредвидими. |
| --- | --- |

5.3

По отношение на член 4, параграф 5, ЕИСК изразява желание да се гарантира, че всички изменения на плановете за риболов също ще бъдат преразглеждани, за да има увереността, че няма да има значителни неблагоприятни въздействия — т.е., че измененията наистина са насочени към потенциалните проблеми, идентифицирани в оценките на въздействието. ЕИСК е загрижен и поради това, че създадената система може да не се окаже достатъчно гъвкава, за да се адаптира към риболовните дейности, които могат да се различават в значителна степен и са труднопредвидими.

| 5.4 | ЕИСК смята, че член 5 би могъл да внесе объркване, тъй като не прави разлика между изтичане на срока на разрешително и отнемане на разрешително. Специалното разрешително за риболов е административно разрешение, което е валидно, ако са били изпълнени процедурите, необходими за издаването му от компетентната администрация, при условие, че то не е временно прекратено или отменено от тази администрация. Администрацията би следвало изрично да информира притежателя на разрешителното за отнемането или временното прекратяване на разрешителното за риболов и да го изслуша. Ето защо ЕИСК предлага следният текст: „Специалното разрешително за риболов, предвидено в член 3, параграф 1, ще бъде отнето, ако, в който и да е момент, риболовните дейности не съответстват на плана за риболов съгласно член 4, параграф 1“. |
| --- | --- |

5.4

ЕИСК смята, че член 5 би могъл да внесе объркване, тъй като не прави разлика между изтичане на срока на разрешително и отнемане на разрешително. Специалното разрешително за риболов е административно разрешение, което е валидно, ако са били изпълнени процедурите, необходими за издаването му от компетентната администрация, при условие, че то не е временно прекратено или отменено от тази администрация. Администрацията би следвало изрично да информира притежателя на разрешителното за отнемането или временното прекратяване на разрешителното за риболов и да го изслуша. Ето защо ЕИСК предлага следният текст: „Специалното разрешително за риболов, предвидено в член 3, параграф 1, ще бъде отнето, ако, в който и да е момент, риболовните дейности не съответстват на плана за риболов съгласно член 4, параграф 1“.

| 5.5 | Следователно второто изречение на член 5, параграф 2, следва да гласи: „Компетентните органи проучват тези промени и могат да изменят условията на разрешителното единствено ако измененията не водят до изместване на дейностите в зони, където съществуват уязвими морски екосистеми или където има вероятност да съществуват такива.“ |
| --- | --- |

5.5

Следователно второто изречение на член 5, параграф 2, следва да гласи: „Компетентните органи проучват тези промени и могат да изменят условията на разрешителното единствено ако измененията не водят до изместване на дейностите в зони, където съществуват уязвими морски екосистеми или където има вероятност да съществуват такива.“

| 5.6 | Член 6 предлага използването на дънни риболовни съоръжения на дълбочини над 1 000 метра да бъде забранено. ЕИСК смята, че тази разпоредба следва да бъде заличена, защото няма достатъчно научни доказателства в подкрепа на това ограничение, като стана ясно от дискусиите на FAO във връзка с международните насоки за управление на дълбочинния риболов в открито море. Фактът, че понастоящем няма флот, който да действа на дълбочина над 1000 метра, не означава, че Регламентът би следвало да предотврати това за в бъдеще, при условие, че въпросната дейност е устойчива. Освен това по признанието на самата Комисия тази мярка не се препоръчва в Резолюция 61/105 на Генералната асамблея на ООН. |
| --- | --- |

5.6

Член 6 предлага използването на дънни риболовни съоръжения на дълбочини над 1 000 метра да бъде забранено. ЕИСК смята, че тази разпоредба следва да бъде заличена, защото няма достатъчно научни доказателства в подкрепа на това ограничение, като стана ясно от дискусиите на FAO във връзка с международните насоки за управление на дълбочинния риболов в открито море. Фактът, че понастоящем няма флот, който да действа на дълбочина над 1000 метра, не означава, че Регламентът би следвало да предотврати това за в бъдеще, при условие, че въпросната дейност е устойчива. Освен това по признанието на самата Комисия тази мярка не се препоръчва в Резолюция 61/105 на Генералната асамблея на ООН.

| 5.7 | ЕИСК изразява загриженост относно двусмислеността на член 8 от предложения регламент. Изглежда, че няма гаранция, че всички зони, където съществуват уязвими морски екосистеми или където има вероятност да съществуват такива, ще бъдат закрити за риболов с дънни съоръжения. Няма ясно задължение за държавите-членки, които са идентифицирали вероятни уязвими зони, да ги затворят за кораби под техен флаг. |
| --- | --- |

5.7

ЕИСК изразява загриженост относно двусмислеността на член 8 от предложения регламент. Изглежда, че няма гаранция, че всички зони, където съществуват уязвими морски екосистеми или където има вероятност да съществуват такива, ще бъдат закрити за риболов с дънни съоръжения. Няма ясно задължение за държавите-членки, които са идентифицирали вероятни уязвими зони, да ги затворят за кораби под техен флаг.

| 5.8 | Член 10 (както и член 5) смесва изтичането на срока и обезсилването или отмяната на разрешително. Ето защо ЕИСК предлага следния текст за член 10, параграф 1: „Неспазването на посочения в член 4, параграф 1 риболовен план при обстоятелства, различни от тези, които са определени в член 5, параграф 2, води до отнемане на специалното разрешително за риболов, издадено на съответния риболовен кораб. Всякакви риболовни дейности, осъществявани от момента на отмяна на специалното разрешително за риболов, се считат за риболов без притежаване на разрешително за риболов ...“. |
| --- | --- |

5.8

Член 10 (както и член 5) смесва изтичането на срока и обезсилването или отмяната на разрешително. Ето защо ЕИСК предлага следния текст за член 10, параграф 1: „Неспазването на посочения в член 4, параграф 1 риболовен план при обстоятелства, различни от тези, които са определени в член 5, параграф 2, води до отнемане на специалното разрешително за риболов, издадено на съответния риболовен кораб. Всякакви риболовни дейности, осъществявани от момента на отмяна на специалното разрешително за риболов, се считат за риболов без притежаване на разрешително за риболов ...“.

| 5.9 | Във връзка с член 12, който предлага определянето на наблюдатели на борда на всички риболовни кораби, ЕИСК смята, че тази мярка е прекомерна, ненужна и в някои случаи неприложима, тъй като не всички кораби са оборудвани така, че да могат да настанят допълнителен човек. Освен това, този аспект би означавал по-нататъшно увеличаване на текущите разходи на предприятията. Като цяло научните среди смятат, че определен процент от наблюдатели на корабите е достатъчен, за да се постигнат предложените цели. |
| --- | --- |

5.9

Във връзка с член 12, който предлага определянето на наблюдатели на борда на всички риболовни кораби, ЕИСК смята, че тази мярка е прекомерна, ненужна и в някои случаи неприложима, тъй като не всички кораби са оборудвани така, че да могат да настанят допълнителен човек. Освен това, този аспект би означавал по-нататъшно увеличаване на текущите разходи на предприятията. Като цяло научните среди смятат, че определен процент от наблюдатели на корабите е достатъчен, за да се постигнат предложените цели.

| 5.10 | Във връзка с член 14, ЕИСК би препоръчал също така Комисията да представи доклад пред Съвета и Европейския парламент до 30 юни 2009 г., а не до 30 юни 2010 г. — датата, която понастоящем се предвижда в този член. Общото събрание на ООН се съгласи през 2009 г. да направи преглед на прилагането на резолюцията от 2006 г. и би било от значение Комисията да представи доклада си своевременно. |
| --- | --- |

5.10

Във връзка с член 14, ЕИСК би препоръчал също така Комисията да представи доклад пред Съвета и Европейския парламент до 30 юни 2009 г., а не до 30 юни 2010 г. — датата, която понастоящем се предвижда в този член. Общото събрание на ООН се съгласи през 2009 г. да направи преглед на прилагането на резолюцията от 2006 г. и би било от значение Комисията да представи доклада си своевременно.

| 5.11 | ЕИСК смята, че времевата рамка за влизането в сила (седем дни след публикуването в Официалния вестник на Европейските общности) не е достатъчна, за да даде възможност на корабите да представят плановете си за риболов и Комисията да ги оцени и одобри и затова предлага да се определи разумен, реалистичен срок, който да позволи спазването на задължението и издаването на разрешителното от Комисията. |
| --- | --- |

5.11

ЕИСК смята, че времевата рамка за влизането в сила (седем дни след публикуването в Официалния вестник на Европейските общности) не е достатъчна, за да даде възможност на корабите да представят плановете си за риболов и Комисията да ги оцени и одобри и затова предлага да се определи разумен, реалистичен срок, който да позволи спазването на задължението и издаването на разрешителното от Комисията.

| 5.12 | Накрая ЕИСК смята, че регламентът би следвало да включва разпоредба или член, който да изисква извършването на оценка, за да се гарантира, че регулирането на риболова ще осигури дългосрочна устойчивост на рибните запаси и съхраняването на видовете от страничния улов. В резолюцията на Общото събрание на ООН се отправя призив в подкрепа на първото от двете задължения, а и двете се съдържат в Споразумението на ООН за рибна наличност при риболов в открито море от 1995 г. |
| --- | --- |

5.12

Накрая ЕИСК смята, че регламентът би следвало да включва разпоредба или член, който да изисква извършването на оценка, за да се гарантира, че регулирането на риболова ще осигури дългосрочна устойчивост на рибните запаси и съхраняването на видовете от страничния улов. В резолюцията на Общото събрание на ООН се отправя призив в подкрепа на първото от двете задължения, а и двете се съдържат в Споразумението на ООН за рибна наличност при риболов в открито море от 1995 г.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейски икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Те включват дънни тралове, драги, дънни хрилни мрежи, дънни парагади, винтери и капани. Вж. Friewald, A., Fossе, J.H., Koslow, T., Roberts, J.M. 2004 г. Студеноводни коралови рифове. UNEP-WCMC (ПОСООН — СЦМООС, Програма за околна среда на Организацията на обединените нации — Световен център за мониторинг на опазването на околната среда), Кембридж, Обединено кралство.

1

Студеноводни коралови рифове

(2)  Пак там.

2

(3)  Резолюция на Общото събрание на ООН 61/105, параграфи 83-86.

3

(4)  Резолюции 59/25 (2004 г.) и по-специално 61/105 (параграфи 80-95) от 8 декември 2006 г.

4

(5)  NAT/264 — Регламент относно Европейския фонд за рибарство (ОВ C 267, 27.10.2005 г.); NAT/280 — Регламент, установяващ финансови мерки на Общността за прилагане на Общата политика в областта на рибарството (ОВ C 65, 17.3.2006 г.), NAT/316 (ОВ C 318, 23.12.2006 г.), NAT/333 (ОВ C 168, 20.7.2007 г.), NAT/334 — Спиране на намаляването на биоразнообразието (ОВ C 97, 28.4.2007 г.); NAT/364 — Регламент относно установяването на рамка на Общността за събирането, управлението и използването на данните в сектор „рибарство“ и подкрепата за научните консултации във връзка с Общата политика в областта на рибарството (ОВ C 10, 15.1.2008 г.).

5

(6)  Данните на Instituto Español de Océanografia (Испанския океанографски институт (наблюдатели на IEO), които съответстват на информацията от сателит, получена от „сините кутии“, показват, че над 95 % от риболова, извършван от испанската флотилия от дънна траулери в откритото море на шелфа на Патагония, се осъществява на дълбочина до 400 метра.

6

(7)  Проучване на Koslow и др., публикувано през 2000 г. в ICES Journal of Marine Science (списание на ICES за морски науки): J.A. Koslow, G.W. Boehlert, J.D.M. Gordon, R.L. Haedrich, P. Lorance and N. Parin, 2000 г. Континентален склон и дълбоководен риболов: последици за уязвимите екосистеми.

7

(8)  Виж съображение (10) на предложението за регламент.

8

(9)  Виж точка 2.2. на работния документ на службите на Комисията.

9

(10)  Корея, Япония, Китай, Тайван и Уругвай.

10

(11)  ОВ L 351, 28.12.2002 г.

11

(12)  Публикуваните от регионалното правителство на Galicia таблици за входящи ресурси-изходна продукция относно рибната консервна промишленост в тази област показват че от 74 дейности, съставящи икономиката на Galicia, 61 зависят от риболова.

12

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/81

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно новите храни, изменящ Регламент (ЕО) No XXX/XXXX [обща процедура]“

COM(2007) 872 окончателен — 2008/0002 (COD)

(2008/C 224/18)

На 30 януари 2008 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 95 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно новите храни, изменящ Регламент (ЕО) No XXX/XXXX [обща процедура]“.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 29 април 2008 г. (докладчик: г-н ESPUNY MOYANO).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 71 гласа „за“, 1 глас „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

| 1.1 | ЕИСК смята, че осъвременяването на законодателството относно новите храни е необходимо и полезно и ще доведе до по-голяма безопасност на храните и по-голяма правна сигурност. Ето защо той подкрепя предложението на Комисията, като при все това отправя някои предложения. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК смята, че осъвременяването на законодателството относно новите храни е необходимо и полезно и ще доведе до по-голяма безопасност на храните и по-голяма правна сигурност. Ето защо той подкрепя предложението на Комисията, като при все това отправя някои предложения.

| 1.2 | ЕИСК изразява подкрепата си за създаването на интернет страница, в която да присъства позитивният списък на разрешените храни, и която да бъде достъпна за потребителите и предприятията, но обръща внимание на Комисията върху факта, че, за да е наистина полезна, тази страница трябва да може да се намира лесно в уебсайта на Комисията и да съдържа ясни обяснения. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК изразява подкрепата си за създаването на интернет страница, в която да присъства позитивният списък на разрешените храни, и която да бъде достъпна за потребителите и предприятията, но обръща внимание на Комисията върху факта, че, за да е наистина полезна, тази страница трябва да може да се намира лесно в уебсайта на Комисията и да съдържа ясни обяснения.

| 1.3 | Тъй като регламентът разграничава две категории нови храни (в зависимост от това дали произхождат или не от държава-членка на ЕС), ЕИСК предлага позитивният списък с разрешените храни да бъде разделен на две части, за да бъде по-достъпен и по-разбираем за потребителите и операторите. |
| --- | --- |

1.3

Тъй като регламентът разграничава две категории нови храни (в зависимост от това дали произхождат или не от държава-членка на ЕС), ЕИСК предлага позитивният списък с разрешените храни да бъде разделен на две части, за да бъде по-достъпен и по-разбираем за потребителите и операторите.

| 1.4 | ЕИСК счита, че усилията, направени от предприятията в областта на научните изследвания, развойната дейност и иновациите, трябва да бъдат защитени от публичните власти чрез осигуряване на адекватна защита на предоставените данни и при спазване на правата на интелектуална собственост. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК счита, че усилията, направени от предприятията в областта на научните изследвания, развойната дейност и иновациите, трябва да бъдат защитени от публичните власти чрез осигуряване на адекватна защита на предоставените данни и при спазване на правата на интелектуална собственост.

| 1.5 | ЕИСК е на мнение, че крайният срок за оценка (до 1 януари 2015 г.) е прекалено отдалечен във времето. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК е на мнение, че крайният срок за оценка (до 1 януари 2015 г.) е прекалено отдалечен във времето.

| 1.6 | ЕИСК счита, че изразът „не е била използвана за човешка консумация в значителна степен“ е прекалено двусмислен и може да въведе в заблуждение, да породи объркване и да стане причина за лоши практики. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК счита, че изразът „не е била използвана за човешка консумация в значителна степен“ е прекалено двусмислен и може да въведе в заблуждение, да породи объркване и да стане причина за лоши практики.

| 1.7 | ЕИСК отбелязва, че няма предвидена система, нито срок за преразглеждане на списъка, затова предлага в регламента да се посочи механизъм за преразглеждане, когато това е необходимо. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК отбелязва, че няма предвидена система, нито срок за преразглеждане на списъка, затова предлага в регламента да се посочи механизъм за преразглеждане, когато това е необходимо.

| 1.8 | ЕИСК си задава въпроса дали е достатъчен срокът, в който Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) трябва да изготви оценката, ако такава е необходима. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК си задава въпроса дали е достатъчен срокът, в който Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) трябва да изготви оценката, ако такава е необходима.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1 | Първата европейска регулация относно новите храни датира от 1997 г. С течение на времето възникна необходимостта от осъвременяване и изменение на някои нейни аспекти. |
| --- | --- |

2.1

Първата европейска регулация относно новите храни датира от 1997 г. С течение на времето възникна необходимостта от осъвременяване и изменение на някои нейни аспекти.

| 2.2 | Целта, която трябва да се постигне, е подобряване на ефективността, прозрачността и прилагането на системата за издаване на разрешение, която да гарантира безопасността на новите храни и да включва процедура на научнообоснована оценка, извършвана от ЕОБХ (Европейски орган за безопасност на храните), като по този начин се намали административната тежест за предприятията и се увеличи конкурентоспособността им. |
| --- | --- |

2.2

Целта, която трябва да се постигне, е подобряване на ефективността, прозрачността и прилагането на системата за издаване на разрешение, която да гарантира безопасността на новите храни и да включва процедура на научнообоснована оценка, извършвана от ЕОБХ (Европейски орган за безопасност на храните), като по този начин се намали административната тежест за предприятията и се увеличи конкурентоспособността им.

| 2.3 | Предложението на Комисията установява хармонизирани правила за пускането на нови храни на пазара на ЕС, за да се гарантира високо ниво на защита на здравето на човека и защитата на потребителите, както и да се обезпечи добро функциониране на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.3

Предложението на Комисията установява хармонизирани правила за пускането на нови храни на пазара на ЕС, за да се гарантира високо ниво на защита на здравето на човека и защитата на потребителите, както и да се обезпечи добро функциониране на вътрешния пазар.

| 2.4 | От приложното поле на регламента са експлицитно изключени добавките, ароматизантите, екстракционните разтворители, ензимите, витамините и минералите, както и генетично модифицираните храни и фуражи, които вече са обект на друга вече установена регулация. |
| --- | --- |

2.4

От приложното поле на регламента са експлицитно изключени добавките, ароматизантите, екстракционните разтворители, ензимите, витамините и минералите, както и генетично модифицираните храни и фуражи, които вече са обект на друга вече установена регулация.

| 2.5 | В предложението на Комисията „нова храна“ означава:






  — | храна, която не е била е използвана за човешка консумация в значителна степен преди 15 май 1997 г., |
| --- | --- | --- |

2.5

В предложението на Комисията „нова храна“ означава:

—

храна, която не е била е използвана за човешка консумация в значителна степен преди 15 май 1997 г.,

| — | храна от растителен или животински произход, когато за растението или животното се прилага нетрадиционна техника за отглеждане, която не е използвана преди 15 май 1997 г., |
| --- | --- |

—

храна от растителен или животински произход, когато за растението или животното се прилага нетрадиционна техника за отглеждане, която не е използвана преди 15 май 1997 г.,

| — | храна, за която се прилага нов производствен процес, който не е използван преди 15 май 1997 г., когато този производствен процес предизвиква значителни промени в състава или структурата на храната, които засягат нейната хранителна стойност, метаболизъм или ниво на нежелани вещества. |
| --- | --- |

—

храна, за която се прилага нов производствен процес, който не е използван преди 15 май 1997 г., когато този производствен процес предизвиква значителни промени в състава или структурата на храната, които засягат нейната хранителна стойност, метаболизъм или ниво на нежелани вещества.

| 2.6 | Освен това предложението включва други определения на основни понятия като „традиционна храна от трета държава“ и „данни за установена история на безопасна употреба“. |
| --- | --- |

2.6

Освен това предложението включва други определения на основни понятия като „традиционна храна от трета държава“ и „данни за установена история на безопасна употреба“.

| 2.7 | В предложението се определя, че на пазара могат да бъдат пускани само нови храни, включени в списъка на Общността с нови храни, които отговарят на следните условия:






  — | не създават, на базата на налични научни доказателства, безпокойство за безопасността на потребителя при нормални условия на консумация; |
| --- | --- | --- |

2.7

В предложението се определя, че на пазара могат да бъдат пускани само нови храни, включени в списъка на Общността с нови храни, които отговарят на следните условия:

—

не създават, на базата на налични научни доказателства, безпокойство за безопасността на потребителя при нормални условия на консумация;

| — | не подвеждат потребителя; |
| --- | --- |

—

не подвеждат потребителя;

| — | когато са предназначени да заменят друга храна, не се различават от тази храна в такава степен, че нормалната им консумация да бъде неблагоприятна за храненето на потребителя. |
| --- | --- |

—

когато са предназначени да заменят друга храна, не се различават от тази храна в такава степен, че нормалната им консумация да бъде неблагоприятна за храненето на потребителя.

| 2.8 | Тези условия се прилагат за вписването в списъка на Общността както на нови храни, произведени с нетрадиционни техники на отглеждане или нови производствени методи, така и на традиционни храни от трети страни, считани за нови храни. И в двата случая е абсолютно необходимо да се спазват съответните правила и да се следва установената процедура (в която участие вземат Комисията, ЕОБХ и държавите-членки). |
| --- | --- |

2.8

Тези условия се прилагат за вписването в списъка на Общността както на нови храни, произведени с нетрадиционни техники на отглеждане или нови производствени методи, така и на традиционни храни от трети страни, считани за нови храни. И в двата случая е абсолютно необходимо да се спазват съответните правила и да се следва установената процедура (в която участие вземат Комисията, ЕОБХ и държавите-членки).

| 2.9 | Комисията (в сътрудничество с ЕОБХ) ще предоставя, когато е целесъобразно, на операторите и по-специално на МСП, инструменти и технически насоки, за да ги подпомогне при подаване на заявление за разрешение. |
| --- | --- |

2.9

Комисията (в сътрудничество с ЕОБХ) ще предоставя, когато е целесъобразно, на операторите и по-специално на МСП, инструменти и технически насоки, за да ги подпомогне при подаване на заявление за разрешение.

| 2.9.1 | Освен това, ако е необходимо, и след становище на ЕОБХ, Комисията може да наложи изискване за наблюдение след пускането на пазара от съображения за безопасност на храните (член 11). |
| --- | --- |

2.9.1

Освен това, ако е необходимо, и след становище на ЕОБХ, Комисията може да наложи изискване за наблюдение след пускането на пазара от съображения за безопасност на храните (член 11).

| 2.10 | Предложението предвижда зачитане на правото на защита на данните (член 12), както и установява, че държавите-членки трябва да определят правилата за санкции, които се налагат за нарушения на общностните разпоредби (член 13). |
| --- | --- |

2.10

Предложението предвижда зачитане на правото на защита на данните (член 12), както и установява, че държавите-членки трябва да определят правилата за санкции, които се налагат за нарушения на общностните разпоредби (член 13).

| 2.11 | Комисията ще бъде подпомагана в своята работа от Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и определя краен срок за оценка на практическото функциониране на регламента (2015 г.) с цел при необходимост да бъдат направени съответните изменения. |
| --- | --- |

2.11

Комисията ще бъде подпомагана в своята работа от Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и определя краен срок за оценка на практическото функциониране на регламента (2015 г.) с цел при необходимост да бъдат направени съответните изменения.

3.   Общи бележки

3.1   Централизирана процедура за оценяване и разрешаване

| 3.1.1 | С предложението се установява централизирана процедура за оценяване и разрешаване на нови храни, която ще се осъществява от ЕОБХ (по отношение на научното оценяване) и от Европейската комисия (по отношение на разрешаването). Целта на този модел на оценяване от страна на ЕОБХ (член 10) е да се гарантира безопасността на новите храни по еднороден в целия ЕС начин и да се опростят формалностите, които трябва да извършват предприятията, като по този начин се ускори срокът за издаване на разрешителните за нови храни в Европа. Като цяло по този начин се улесняват индиректно инвестициите и интересът на предприятията от разработване на нови продукти. |
| --- | --- |

3.1.1

С предложението се установява централизирана процедура за оценяване и разрешаване на нови храни, която ще се осъществява от ЕОБХ (по отношение на научното оценяване) и от Европейската комисия (по отношение на разрешаването). Целта на този модел на оценяване от страна на ЕОБХ (член 10) е да се гарантира безопасността на новите храни по еднороден в целия ЕС начин и да се опростят формалностите, които трябва да извършват предприятията, като по този начин се ускори срокът за издаване на разрешителните за нови храни в Европа. Като цяло по този начин се улесняват индиректно инвестициите и интересът на предприятията от разработване на нови продукти.

3.2   Необходимост от централизирана процедура за разрешаване на нови храни, която да гарантира тяхната безопасност и да опростява формалностите по разрешаване на нови храни

| 3.2.1 | С публикуването през 1997 г. на Регламента относно нови храни и нови хранителни съставки стана възможно включването в общностното право на нов инструмент, необходим за свободното движение на безопасни хранителни продукти. |
| --- | --- |

3.2.1

С публикуването през 1997 г. на Регламента относно нови храни и нови хранителни съставки стана възможно включването в общностното право на нов инструмент, необходим за свободното движение на безопасни хранителни продукти.

| 3.2.2 | Изминалите години и прилагането на регламента очертаха някои аспекти, които е задължително да бъдат подобрени, за да се гарантира висока степен на защита на здравето и благосъстоянието на гражданите и свободното движение на стоки, както и да бъде утвърден ефективен разрешителен режим, който да позволява на предприятията да работят в областта на иновациите. |
| --- | --- |

3.2.2

Изминалите години и прилагането на регламента очертаха някои аспекти, които е задължително да бъдат подобрени, за да се гарантира висока степен на защита на здравето и благосъстоянието на гражданите и свободното движение на стоки, както и да бъде утвърден ефективен разрешителен режим, който да позволява на предприятията да работят в областта на иновациите.

| 3.2.3 | Предложението предвижда две процедури за разрешаване в зависимост от вида на новите храни: процедура за традиционни храни от трета държава, за които за първи път се иска разрешение за пускане на пазара на Европейския съюз, и процедура за нови храни, произведени с нетрадиционни техники на отглеждане или чрез нови производствени методи. |
| --- | --- |

3.2.3

Предложението предвижда две процедури за разрешаване в зависимост от вида на новите храни: процедура за традиционни храни от трета държава, за които за първи път се иска разрешение за пускане на пазара на Европейския съюз, и процедура за нови храни, произведени с нетрадиционни техники на отглеждане или чрез нови производствени методи.

| 3.2.4 | За първите (член 8) е необходимо да се оптимизира съществуващата процедура за издаване на разрешение, като безопасността им се признава на базата на вече установена история на безопасна употреба през определен период (едно поколение) в трети страни и проверка дали тези храни не са били консумирани в значителна степен в рамките на ЕС преди 15 май 1997 г. Тази процедура на уведомление облекчава в значителна степен критериите, на които досега трябваше да отговарят традиционните храни от трети страни, за да могат да бъдат пуснати на пазара на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.2.4

За първите (член 8) е необходимо да се оптимизира съществуващата процедура за издаване на разрешение, като безопасността им се признава на базата на вече установена история на безопасна употреба през определен период (едно поколение) в трети страни и проверка дали тези храни не са били консумирани в значителна степен в рамките на ЕС преди 15 май 1997 г. Тази процедура на уведомление облекчава в значителна степен критериите, на които досега трябваше да отговарят традиционните храни от трети страни, за да могат да бъдат пуснати на пазара на Европейския съюз.

| 3.2.5 | За вторите (нови храни, произведени с нетрадиционни техники на отглеждане или чрез нови производствени методи), върху които е концентрирана изследователската и развойна дейност на хранителната промишленост в ЕС, е абсолютно необходимо да се въведе единна система за оценка на тяхната безопасност от страна на ЕОБХ, както и ясна, опростена и ефикасна процедура (член 19), която да позволи ускоряване на формалностите по разрешаване, които до момента са продължителни. При все това, въпреки значимостта на този аспект, процедурата, която трябва да се следва в тези случаи, не е напълно развита в предложението, което препраща към общата процедура за разрешаване на добавки, ензими и ароматизанти. Тази препратка към общата процедура за разрешаване на добавки, ензими и ароматизанти (която все още не е приета в ЕС) е интересно предложение, но явно неговият обхват не е достатъчно проучен. |
| --- | --- |

3.2.5

За вторите (нови храни, произведени с нетрадиционни техники на отглеждане или чрез нови производствени методи), върху които е концентрирана изследователската и развойна дейност на хранителната промишленост в ЕС, е абсолютно необходимо да се въведе единна система за оценка на тяхната безопасност от страна на ЕОБХ, както и ясна, опростена и ефикасна процедура (член 19), която да позволи ускоряване на формалностите по разрешаване, които до момента са продължителни. При все това, въпреки значимостта на този аспект, процедурата, която трябва да се следва в тези случаи, не е напълно развита в предложението, което препраща към общата процедура за разрешаване на добавки, ензими и ароматизанти. Тази препратка към общата процедура за разрешаване на добавки, ензими и ароматизанти (която все още не е приета в ЕС) е интересно предложение, но явно неговият обхват не е достатъчно проучен.

| 3.2.6 | ЕИСК смята, че е наложително оценяването и разрешаването на нови храни да се извършват съгласно централизирана процедура (ЕОБХ и Европейската комисия), но би трябвало също така да се установи опростена, ясна, ефективна процедура с конкретни срокове (какъвто е случаят с процедурата за уведомление за традиционните храни от трети страни) за разрешаване на нови храни, произведени чрез нетрадиционни техники на отглеждане или нови производствени методи, които са в основата на иновациите в хранителната промишленост. |
| --- | --- |

3.2.6

ЕИСК смята, че е наложително оценяването и разрешаването на нови храни да се извършват съгласно централизирана процедура (ЕОБХ и Европейската комисия), но би трябвало също така да се установи опростена, ясна, ефективна процедура с конкретни срокове (какъвто е случаят с процедурата за уведомление за традиционните храни от трети страни) за разрешаване на нови храни, произведени чрез нетрадиционни техники на отглеждане или нови производствени методи, които са в основата на иновациите в хранителната промишленост.

| 3.2.7 | Тази процедура може да бъде включена в предложението или да препраща към друг регламент, но и в двата случая в предложението трябва да се съдържат всички необходими подробности, за да може операторът да е запознат с формалностите за получаване на съответните разрешения. |
| --- | --- |

3.2.7

Тази процедура може да бъде включена в предложението или да препраща към друг регламент, но и в двата случая в предложението трябва да се съдържат всички необходими подробности, за да може операторът да е запознат с формалностите за получаване на съответните разрешения.

| 3.2.8 | Предложението трябва да бъде достатъчно ясно и пълно, за да може да се прилага от операторите, независимо от това дали на по-късен етап Комисията ще предостави или не насоки (член 9). |
| --- | --- |

3.2.8

Предложението трябва да бъде достатъчно ясно и пълно, за да може да се прилага от операторите, независимо от това дали на по-късен етап Комисията ще предостави или не насоки (член 9).

3.3   Списъци на Общността

| 3.3.1 | Инициативата за изготвяне на списъци (членове 5, 6 и 7), в които да се включват нови храни, ще допринесе за подобряване на информираността на потребителите и ще доведе до по-голяма правна сигурност за операторите. Подходът с изготвяне на списъци не е нов, дори напоследък все по-често се прибягва до него (виж Регламента относно хранителни и здравни претенции за храните и Регламента относно влагането на витамини, минерали и някои други вещества в храните). За традиционните храни от трети страни моделът изглежда достатъчно добре развит в предложението (съдържание на списъка, публикуване в уебсайта на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“), но не така стоят нещата с другите нови храни (не се знае дали съдържанието на списъка ще се публикува в уебсайта на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“ ...). Ето защо по този въпрос трябва да бъдат направени уточнения. |
| --- | --- |

3.3.1

Инициативата за изготвяне на списъци (членове 5, 6 и 7), в които да се включват нови храни, ще допринесе за подобряване на информираността на потребителите и ще доведе до по-голяма правна сигурност за операторите. Подходът с изготвяне на списъци не е нов, дори напоследък все по-често се прибягва до него (виж Регламента относно хранителни и здравни претенции за храните и Регламента относно влагането на витамини, минерали и някои други вещества в храните). За традиционните храни от трети страни моделът изглежда достатъчно добре развит в предложението (съдържание на списъка, публикуване в уебсайта на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“), но не така стоят нещата с другите нови храни (не се знае дали съдържанието на списъка ще се публикува в уебсайта на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“ ...). Ето защо по този въпрос трябва да бъдат направени уточнения.

3.4   Защита на интелектуалната собственост

| 3.4.1 | Разработването на нови храни изисква значителен потенциал и инвестиции от страна на предприятията в изследователска и развойна дейност. Ето защо следва не само да им се предложат опростени, бързи и икономически достъпни процедури, но трябва също така научните данни и разработките да бъдат защитени по начин, който да не пречи на конкурентоспособността. Не е ясно определен обхватът на защитата на данните, на която според предложението имат право предприятията (налице е единствено позоваване на разрешенията, това какво се случва с отхвърлените заявления и т.н.). |
| --- | --- |

3.4.1

Разработването на нови храни изисква значителен потенциал и инвестиции от страна на предприятията в изследователска и развойна дейност. Ето защо следва не само да им се предложат опростени, бързи и икономически достъпни процедури, но трябва също така научните данни и разработките да бъдат защитени по начин, който да не пречи на конкурентоспособността. Не е ясно определен обхватът на защитата на данните, на която според предложението имат право предприятията (налице е единствено позоваване на разрешенията, това какво се случва с отхвърлените заявления и т.н.).

| 3.4.2 | Ако в бъдещия регламент бъде включен инструмент за защита на данните, това ще гарантира на предприятията сигурност за икономическите и човешки ресурси, които отделят за нови разработки. В защитата на данните предприятията ще видят инструмент, който им гарантира необходимата сигурност, за да продължат иновациите и да бъдат все по-конкурентоспособни на пазара и пред все по-големите изисквания на потребителите. |
| --- | --- |

3.4.2

Ако в бъдещия регламент бъде включен инструмент за защита на данните, това ще гарантира на предприятията сигурност за икономическите и човешки ресурси, които отделят за нови разработки. В защитата на данните предприятията ще видят инструмент, който им гарантира необходимата сигурност, за да продължат иновациите и да бъдат все по-конкурентоспособни на пазара и пред все по-големите изисквания на потребителите.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/84 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/84

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета за опростяване на процедурите по вписване и публикуване на информация във ветеринарната и зоотехническата област и за изменение на Директиви 64/432/EИО, 77/504/ЕИО, 88/407/ЕИО, 88/661/ЕИО, 89/361/ЕИО, 89/556/ЕИО, 90/427/ЕИО, 90/428/ЕИО, 90/429/ЕИО, 90/539/ЕИО, 91/68/ЕИО, 92/35/ЕИО, 92/65/ЕИО, 92/66/ЕИО, 92/119/ЕИО, 94/28/EO, 2000/75/EO, на Решение 2000/258/EO и на Директиви 2001/89/EO, 2002/60/EO и 2005/94/EO“

COM(2008) 120 окончателен — 2008/0046 (CNS)

(2008/C 224/19)

На 11 април 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 37 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Съвета за опростяване на процедурите по вписване и публикуване на информация във ветеринарната и зоотехническата област и за изменение на Директиви 64/432/EИО, 77/504/ЕИО, 88/407/ЕИО, 88/661/ЕИО, 89/361/ЕИО, 89/556/ЕИО, 90/427/ЕИО, 90/428/ЕИО, 90/429/ЕИО, 90/539/ЕИО, 91/68/ЕИО, 92/35/ЕИО, 92/65/ЕИО, 92/66/ЕИО, 92/119/ЕИО, 94/28/EO, 2000/75/EO, на Решение 2000/258/EO и на Директиви 2001/89/EO, 2002/60/EO и 2005/94/EO“.

На 21 април 2008 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет възложи на специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май) Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н NIELSEN за главен докладчик и прие единодушно настоящото становище.

1.   Заключения

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) признава установената от Комисията необходимост да се хармонизират и опростят процедурите по вписването и публикуването на информация във ветеринарната и зоотехническата област. Следователно, действащите правила за вписване, актуализиране, предаване и публикуване на информация следва да бъдат променени възможно най-бързо. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) признава установената от Комисията необходимост да се хармонизират и опростят процедурите по вписването и публикуването на информация във ветеринарната и зоотехническата област. Следователно, действащите правила за вписване, актуализиране, предаване и публикуване на информация следва да бъдат променени възможно най-бързо.

| 1.2 | Както досега би трябвало да е задължение на държавите-членки да вписват информацията и да я предоставят както на останалите държави-членки, така и на обществеността като цяло. Хармонизирането и опростяването би трябвало да се извършват според процедурата по регулиране и, с цел постигането на яснота и съгласуваност, тази нова процедура би трябвало да обхване и зоотехническата област. |
| --- | --- |

1.2

Както досега би трябвало да е задължение на държавите-членки да вписват информацията и да я предоставят както на останалите държави-членки, така и на обществеността като цяло. Хармонизирането и опростяването би трябвало да се извършват според процедурата по регулиране и, с цел постигането на яснота и съгласуваност, тази нова процедура би трябвало да обхване и зоотехническата област.

| 1.3 | Предложението на Комисията се характеризира при все това с ненужна обстоятелственост и бюрократична мудност. Осъществяването на целта за опростяване и хармонизиране би могло да бъде започнато по-лесно и по-бързо, ако на Комисията директно бяха предоставени желаното правно основание и мандат за извършване на опростяването и хармонизирането в сътрудничество с държавите-членки, при прилагане на процедурата по регулиране. Целта на предложението може по-този начин да бъде постигната както по-бързо, така и по-непосредствено, така че процедурите по вписването, актуализирането, предаването и публикуването на информацията да могат да бъдат осъществявани бързо. Освен това информацията в интернет порталите на държавите-членки би трябвало да бъде по-лесно достъпна и разбираема за всички. |
| --- | --- |

1.3

Предложението на Комисията се характеризира при все това с ненужна обстоятелственост и бюрократична мудност. Осъществяването на целта за опростяване и хармонизиране би могло да бъде започнато по-лесно и по-бързо, ако на Комисията директно бяха предоставени желаното правно основание и мандат за извършване на опростяването и хармонизирането в сътрудничество с държавите-членки, при прилагане на процедурата по регулиране. Целта на предложението може по-този начин да бъде постигната както по-бързо, така и по-непосредствено, така че процедурите по вписването, актуализирането, предаването и публикуването на информацията да могат да бъдат осъществявани бързо. Освен това информацията в интернет порталите на държавите-членки би трябвало да бъде по-лесно достъпна и разбираема за всички.

| 1.4 | Това важи в още по-голяма степен при наличието на общо заявено желание за една по-проста, по-прегледна правна рамка на ЕС и, не на последно място, след като Комисията обяви своето намерение да изготви обща правна рамка за ветеринарната област във връзка с новата стратегия за здравето на животните, която предвижда ветеринарните и зоотехническите разпоредби на ЕС да бъдат консолидирани в един правен акт. Ако директивата бъде приета в така предложения й вид, споменатото консолидиране на правните актове в една обща рамка ще доведе след няколко години до необходимост от повторно разглеждане на цялата проблематика, при което отново ще бъдат наложителни отнемащи време промени в законодателството и административната практика на държавите-членки. |
| --- | --- |

1.4

Това важи в още по-голяма степен при наличието на общо заявено желание за една по-проста, по-прегледна правна рамка на ЕС и, не на последно място, след като Комисията обяви своето намерение да изготви обща правна рамка за ветеринарната област във връзка с новата стратегия за здравето на животните, която предвижда ветеринарните и зоотехническите разпоредби на ЕС да бъдат консолидирани в един правен акт. Ако директивата бъде приета в така предложения й вид, споменатото консолидиране на правните актове в една обща рамка ще доведе след няколко години до необходимост от повторно разглеждане на цялата проблематика, при което отново ще бъдат наложителни отнемащи време промени в законодателството и административната практика на държавите-членки.

| 1.5 | Освен това в тази връзка е необходимо по възможно най-бърз начин да се уточнят процедурите за издаване на разрешения на събирателни центрове и актуализирането на съответната информация. Същото важи и за изискванията, които се поставят към националните референтни лаборатории. |
| --- | --- |

1.5

Освен това в тази връзка е необходимо по възможно най-бърз начин да се уточнят процедурите за издаване на разрешения на събирателни центрове и актуализирането на съответната информация. Същото важи и за изискванията, които се поставят към националните референтни лаборатории.

2.   Основни положения

| 2.1 | Транспортът на живи животни и материал за разплод в ЕС изисква одобрение и контрол от страна на засегнатите заведения, стопанства, съоръжения и сдружения на животновъдите (наричани тук „заинтересовани организации“) (1). При това от най-голямо значение е да се поддържа подходящо ниво на безопасност и да се избягва рискът от разпространението на заразни болести по селскостопанските животни. Затова „заинтересованите организации“ трябва да спазват редица условия и да получават разрешение от държавите-членки за търговия с живи животни и материал за разплод в рамките на Общността, включително и животински генетичен материал под формата на сперма и ембриони. |
| --- | --- |

2.1

Транспортът на живи животни и материал за разплод в ЕС изисква одобрение и контрол от страна на засегнатите заведения, стопанства, съоръжения и сдружения на животновъдите (наричани тук „заинтересовани организации“) (1). При това от най-голямо значение е да се поддържа подходящо ниво на безопасност и да се избягва рискът от разпространението на заразни болести по селскостопанските животни. Затова „заинтересованите организации“ трябва да спазват редица условия и да получават разрешение от държавите-членки за търговия с живи животни и материал за разплод в рамките на Общността, включително и животински генетичен материал под формата на сперма и ембриони.

| 2.2 | Правната рамка на Общността във ветеринарната област възникна чрез последователното приемане с течение на времето на значителен брой правни актове. В резултат на това съществуват различни процедури за регистриране на „заинтересованите организации“ в държавите-членки, както и за вписването, актуализирането, предаването и публикуването на съответната информация. Това затруднява органите в отделните държави, заинтересованите сдружения и стопанствата при практическото използване на информацията. В някои случаи липсва правна база за съответните доклади. |
| --- | --- |

2.2

Правната рамка на Общността във ветеринарната област възникна чрез последователното приемане с течение на времето на значителен брой правни актове. В резултат на това съществуват различни процедури за регистриране на „заинтересованите организации“ в държавите-членки, както и за вписването, актуализирането, предаването и публикуването на съответната информация. Това затруднява органите в отделните държави, заинтересованите сдружения и стопанствата при практическото използване на информацията. В някои случаи липсва правна база за съответните доклади.

| 2.3 | Цел на предложението е хармонизирането и опростяването на разпоредбите, свързани с процедурата по регулиране (2), което ще доведе до административни улеснения, тъй като правилата за регистрирането, вписването, актуализирането, предаването и публикуването ще бъдат по-систематизирани, последователни и уеднаквени. От формална гледна точка това изисква изменението на 20 директиви и едно решение (3). В интерес на яснотата и съгласуваността според Комисията тази нова процедура следва да важи и в зоотехническата област и за сдруженията на животновъдите, които имат разрешение в държавите-членки за поддържане или съставяне на родословни книги, както и за търговията със спортни коне и участие в конни състезания. |
| --- | --- |

2.3

Цел на предложението е хармонизирането и опростяването на разпоредбите, свързани с процедурата по регулиране (2), което ще доведе до административни улеснения, тъй като правилата за регистрирането, вписването, актуализирането, предаването и публикуването ще бъдат по-систематизирани, последователни и уеднаквени. От формална гледна точка това изисква изменението на 20 директиви и едно решение (3). В интерес на яснотата и съгласуваността според Комисията тази нова процедура следва да важи и в зоотехническата област и за сдруженията на животновъдите, които имат разрешение в държавите-членки за поддържане или съставяне на родословни книги, както и за търговията със спортни коне и участие в конни състезания.

| 2.4 | „Организациите“ в трети страни също трябва да отговарят на редица условия при експорта на сперма и ембриони в ЕС. Това се контролира от органите на съответната трета страна, евентуално след ветеринарни инспекции от страна на Общността. Ако представената от третата страна информация буди съмнение се вземат мерки за безопасност в съответствие с директива 97/78/ЕО. С цел постигането на яснота и съгласуваност тази процедура според Комисията следва да важи и за органи в трети страни, които имат разрешение за водене на родословни книги в съответствие с разпоредбите на Общността относно развъждането на животни. |
| --- | --- |

2.4

„Организациите“ в трети страни също трябва да отговарят на редица условия при експорта на сперма и ембриони в ЕС. Това се контролира от органите на съответната трета страна, евентуално след ветеринарни инспекции от страна на Общността. Ако представената от третата страна информация буди съмнение се вземат мерки за безопасност в съответствие с директива 97/78/ЕО. С цел постигането на яснота и съгласуваност тази процедура според Комисията следва да важи и за органи в трети страни, които имат разрешение за водене на родословни книги в съответствие с разпоредбите на Общността относно развъждането на животни.

| 2.5 | По предложение на Комисията отговорността за съставянето и актуализирането на списъците на националните референти лаборатории и останалите одобрени лаборатории, за разлика от досегашната практика, принадлежи на държавите-членки, докато Комисията ще продължава да бъде отговорна за съставянето и публикуването на списъци на одобрени лаборатории в трети страни. В заключение, в интерес на приемствеността, се предлага да се предприемат преходни мерки във връзка със серологичните тестове за мониторинг на ефикасността на ваксините против бяс (4). |
| --- | --- |

2.5

По предложение на Комисията отговорността за съставянето и актуализирането на списъците на националните референти лаборатории и останалите одобрени лаборатории, за разлика от досегашната практика, принадлежи на държавите-членки, докато Комисията ще продължава да бъде отговорна за съставянето и публикуването на списъци на одобрени лаборатории в трети страни. В заключение, в интерес на приемствеността, се предлага да се предприемат преходни мерки във връзка със серологичните тестове за мониторинг на ефикасността на ваксините против бяс (4).

3.   Общи бележки

| 3.1 | Разпоредбите на ЕС във ветеринарната и зоотехническата област са изключително всеобхватни и комплексни, което се дължи на сложността на болестите, на необходимостта от надеждна профилактика и мониторинг и последващото адаптиране на тези разпоредби в хода на развитието. Избухването и разпространението на епидемии, които поразяват селскостопанските животни, могат да имат значителни икономически и социални последици, поради което от решаващо значение е разпоредбите да са оптимално приложими и съответните органи да функционират перфектно. Към това се добавя нарасналият в целия свят риск поради постоянно увеличаващото се население на Земята, натиска върху животновъдите, засиления търговски обмен и все по-интензивните международни отношения като цяло. Освен това изменението на климата води също до промяна в географското разпространение на болестите. |
| --- | --- |

3.1

Разпоредбите на ЕС във ветеринарната и зоотехническата област са изключително всеобхватни и комплексни, което се дължи на сложността на болестите, на необходимостта от надеждна профилактика и мониторинг и последващото адаптиране на тези разпоредби в хода на развитието. Избухването и разпространението на епидемии, които поразяват селскостопанските животни, могат да имат значителни икономически и социални последици, поради което от решаващо значение е разпоредбите да са оптимално приложими и съответните органи да функционират перфектно. Към това се добавя нарасналият в целия свят риск поради постоянно увеличаващото се население на Земята, натиска върху животновъдите, засиления търговски обмен и все по-интензивните международни отношения като цяло. Освен това изменението на климата води също до промяна в географското разпространение на болестите.

| 3.2 | Според ЕИСК съществува неоспорима необходимост възможно най-бързо да се осъществи предвижданото опростяване и хармонизиране на разпоредбите за вписването, актуализирането, предаването и публикуването на информация. Поставената цел според него може да бъде постигната по-бързо и по много по-прост начин като съществуващите разпоредби относно събирането и публикуването на информация бъдат премахнати от съответните правни актове и заменени с един единствен правен акт, който ще предостави на Комисията необходимата правна база и правомощия да предприеме и да изпълни колкото е възможно по-бързо опростяването и хармонизирането чрез прилагане на процедурата по регулиране. Резултатът е същият, само че в този случай отпада необходимостта от отнемащото време административно прилагане в законите и административната практика на държавите-членки. |
| --- | --- |

3.2

Според ЕИСК съществува неоспорима необходимост възможно най-бързо да се осъществи предвижданото опростяване и хармонизиране на разпоредбите за вписването, актуализирането, предаването и публикуването на информация. Поставената цел според него може да бъде постигната по-бързо и по много по-прост начин като съществуващите разпоредби относно събирането и публикуването на информация бъдат премахнати от съответните правни актове и заменени с един единствен правен акт, който ще предостави на Комисията необходимата правна база и правомощия да предприеме и да изпълни колкото е възможно по-бързо опростяването и хармонизирането чрез прилагане на процедурата по регулиране. Резултатът е същият, само че в този случай отпада необходимостта от отнемащото време административно прилагане в законите и административната практика на държавите-членки.

| 3.3 | Настоящото предложение на Комисията съдържа именно добавянето на нови разпоредби във всички 21 юридически акта с повторно препращане към нови разпоредби, които от своя страна препращат към прилагане на процедурата по регулиране. Подходът, при който правилата на процедурата първо трябва да се базират на препращане към всеки един от 21-те правни акта и след това да бъде изчакано приемането на правилата за приложение в отделните правни и административни разпоредби на 30-те държави от ЕИП, изглежда прекалено обстоятелствен. Едва тогава Комисията ще разполага с необходимите изпълнителни правомощия и може да започне конкретното изработване на общи правила при прилагане на процедурата по регулиране. |
| --- | --- |

3.3

Настоящото предложение на Комисията съдържа именно добавянето на нови разпоредби във всички 21 юридически акта с повторно препращане към нови разпоредби, които от своя страна препращат към прилагане на процедурата по регулиране. Подходът, при който правилата на процедурата първо трябва да се базират на препращане към всеки един от 21-те правни акта и след това да бъде изчакано приемането на правилата за приложение в отделните правни и административни разпоредби на 30-те държави от ЕИП, изглежда прекалено обстоятелствен. Едва тогава Комисията ще разполага с необходимите изпълнителни правомощия и може да започне конкретното изработване на общи правила при прилагане на процедурата по регулиране.

| 3.4 | Този аргумент има още по-голяма тежест, като се има предвид изразения общ стремеж към по-опростено и по-прегледно законодателство и не на последно място, че именно Комисията отправи предложение общата правна рамка във ветеринарната област да бъде изготвена във връзка с новата стратегия за здравето на животните, която цели консолидиране в една обща рамка на всички правни актове, които се отнасят до ветеринарната и зоотехническата област (5). Би се спестило време и би било по-лесно, ако действащите правила бъдат заменени директно посредством желаното упълномощаване на Комисията под формата на съответен правен акт, така че работа да започне възможно най-скоро и да не се изчаква въвеждането на изменените разпоредби във връзка с прилагането на 21-те правни акта в законодателството на отделните държави, тъй като това би довело до забавяне и административни усложнения. |
| --- | --- |

3.4

Този аргумент има още по-голяма тежест, като се има предвид изразения общ стремеж към по-опростено и по-прегледно законодателство и не на последно място, че именно Комисията отправи предложение общата правна рамка във ветеринарната област да бъде изготвена във връзка с новата стратегия за здравето на животните, която цели консолидиране в една обща рамка на всички правни актове, които се отнасят до ветеринарната и зоотехническата област (5). Би се спестило време и би било по-лесно, ако действащите правила бъдат заменени директно посредством желаното упълномощаване на Комисията под формата на съответен правен акт, така че работа да започне възможно най-скоро и да не се изчаква въвеждането на изменените разпоредби във връзка с прилагането на 21-те правни акта в законодателството на отделните държави, тъй като това би довело до забавяне и административни усложнения.

| 3.5 | Затова ЕИСК смята, че Съветът и Комисията би трябвало да се възползват от възможността да използват планираната обща правна рамка относно ветеринарната и зоотехническата област. Ако този шанс бъде пропилян, то тогава разпоредбите трябва отново да бъдат преработвани при планираното консолидиране, което означава административни усложнения за държавите-членки, тъй като тогава те отново трябва да преразгледат техните закони и административна практика. |
| --- | --- |

3.5

Затова ЕИСК смята, че Съветът и Комисията би трябвало да се възползват от възможността да използват планираната обща правна рамка относно ветеринарната и зоотехническата област. Ако този шанс бъде пропилян, то тогава разпоредбите трябва отново да бъдат преработвани при планираното консолидиране, което означава административни усложнения за държавите-членки, тъй като тогава те отново трябва да преразгледат техните закони и административна практика.

4.   Конкретни бележки

| 4.1 | В своето предложение Комисията използва постоянно терминът „вписване“, което създава впечатлението, че става въпрос за съгласуван термин. В центъра на предложението, обаче, стои въпросът за процедурите по вписването, актуализирането, предаването и публикуването на съответната информация и определянето на примерен формат за тази информация в рамките на процедурата по регулиране. |
| --- | --- |

4.1

В своето предложение Комисията използва постоянно терминът „вписване“, което създава впечатлението, че става въпрос за съгласуван термин. В центъра на предложението, обаче, стои въпросът за процедурите по вписването, актуализирането, предаването и публикуването на съответната информация и определянето на примерен формат за тази информация в рамките на процедурата по регулиране.

| 4.2 | За да се улесни достъпът до информация в интернет порталите на държавите-членки и тя да стане като цяло по-разбираема, Комисията трябва да се заеме възможно най-скоро с изясняване на техническите аспекти и с изработване на примерен формат. Освен това е важно в интернет портала на Комисията да се включи ясно открояваща се препратка към информацията, която държавите-членки ще преработват и актуализират. Ако това бъде пропуснато, съществува опасност и занапред държавите-членки да представят информацията по различен начин и така тя трудно може да се ползва в практиката от органите и другите заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.2

За да се улесни достъпът до информация в интернет порталите на държавите-членки и тя да стане като цяло по-разбираема, Комисията трябва да се заеме възможно най-скоро с изясняване на техническите аспекти и с изработване на примерен формат. Освен това е важно в интернет портала на Комисията да се включи ясно открояваща се препратка към информацията, която държавите-членки ще преработват и актуализират. Ако това бъде пропуснато, съществува опасност и занапред държавите-членки да представят информацията по различен начин и така тя трудно може да се ползва в практиката от органите и другите заинтересовани страни.

| 4.3 | Освен това е необходимо да се конкретизират процедурите по издаване на разрешения на събирателни центрове и актуализирането на информацията за одобрените събирателни центрове. Така например несигурността във връзка със спазването на разпоредбите относно разтоварването на животни при превоз на дълги разстояния се дължи на това, че информацията за подходящите събирателни центрове е непълна. Разпоредбите често са подвеждащи, що се отнася до вида и броя на животните, които могат да бъдат приемани в събирателните центрове. |
| --- | --- |

4.3

Освен това е необходимо да се конкретизират процедурите по издаване на разрешения на събирателни центрове и актуализирането на информацията за одобрените събирателни центрове. Така например несигурността във връзка със спазването на разпоредбите относно разтоварването на животни при превоз на дълги разстояния се дължи на това, че информацията за подходящите събирателни центрове е непълна. Разпоредбите често са подвеждащи, що се отнася до вида и броя на животните, които могат да бъдат приемани в събирателните центрове.

| 4.4 | В предложението на Комисията липсва обосновка за възлагането на държавите-членки на задачата да издават разрешения на референтните лаборатории. Зад това вероятно се крие желанието на Комисията да намали задълженията си и в такъв случай прехвърлянето на отговорността върху държавите-членки е целесъобразно. Все пак е необходимо възможно най-скоро да се уточнят изискванията, които националните референтни лаборатории трябва да спазват, включително и във връзка с международните стандарти относно лабораторното оборудване, гарантирането на качество и използваните методи. |
| --- | --- |

4.4

В предложението на Комисията липсва обосновка за възлагането на държавите-членки на задачата да издават разрешения на референтните лаборатории. Зад това вероятно се крие желанието на Комисията да намали задълженията си и в такъв случай прехвърлянето на отговорността върху държавите-членки е целесъобразно. Все пак е необходимо възможно най-скоро да се уточнят изискванията, които националните референтни лаборатории трябва да спазват, включително и във връзка с международните стандарти относно лабораторното оборудване, гарантирането на качество и използваните методи.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Към тях се отнасят:

1

| — | национални лаборатории, на които са възложени определени задачи във връзка с опасни, заразни болести по селскостопанските животни (мониторинг, методи за тестване, готовност за действие при извънредни ситуации, използването на реагенти, тестове на ваксини и т.н.); |
| --- | --- |

—

национални лаборатории, на които са възложени определени задачи във връзка с опасни, заразни болести по селскостопанските животни (мониторинг, методи за тестване, готовност за действие при извънредни ситуации, използването на реагенти, тестове на ваксини и т.н.);

| — | центрове за събиране на сперма от говеда и свине, центрове за съхраняване на сперма, банки за сперма, екипи за събиране или производство на ембриони; |
| --- | --- |

—

центрове за събиране на сперма от говеда и свине, центрове за съхраняване на сперма, банки за сперма, екипи за събиране или производство на ембриони;

| — | организации и сдружения на животновъди, официално признати за целите на поддържане или съставяне на родословни книги; |
| --- | --- |

—

организации и сдружения на животновъди, официално признати за целите на поддържане или съставяне на родословни книги;

| — | всички видове одобрени събирателни центрове за говеда, свине, кози и овце, заведенията за отглеждане на домашни птици; |
| --- | --- |

—

всички видове одобрени събирателни центрове за говеда, свине, кози и овце, заведенията за отглеждане на домашни птици;

| — | одобрени търговци и регистрирани помещения, използвани от търговците, във връзка с тяхната търговска дейност. |
| --- | --- |

—

одобрени търговци и регистрирани помещения, използвани от търговците, във връзка с тяхната търговска дейност.

(2)  Процедурата по регулиране се основава на членове 5 и 7 от Решение на Съвета 1999/468/ЕO от 28 юни 1999 г. за установяване на реда и условията за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията.

2

(3)  Директиви 64/432/EИО, 77/504/ЕИО, 88/407/ЕИО, 88/661/ЕИО, 89/361/ЕИО, 89/556/ЕИО, 90/427/ЕИО, 90/428/ЕИО, 90/429/ЕИО, 90/539/ЕИО, 91/68/ЕИО, 92/35/ЕИО, 92/65/ЕИО, 92/66/ЕИО, 92/119/ЕИО, 94/28/EO, 2000/75/EO, 2001/89/EO, 2002/60/EO, 2005/94/EO и Решение 2000/258/EO.

3

(4)  Решение 2000/258/ЕО на Съвета от 20 май 2000 г. относно определяне на специален институт, който отговаря за определяне на критериите, необходими за стандартизиране на серологичните тестове за мониторинг на ефикасността на ваксините против бяс, включително и за теста, който може да замести понастоящем прилагания имунофлуоресцентен тест (IF-Test) и съответно разпоредбите на отделните държави.

4

(5)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Нова стратегия на Европейския съюз за здравето на животните (2007-2013 г.)“, според която „По-добре превенция, отколкото лечение“, СОМ(2007) 539 окончателен.

5

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/87

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки (преработена версия)“

COM(2008)154 — 2008/0060 (COD)

(2008/C 224/20)

На 8 април 2008 г., Съветът реши, в съответствие с член 251, параграф 1 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки (преработен вариант)“.

Тъй като подкрепя съдържанието на предложението, което е било предмет на неговите становища CES 522/84 (прието на 23.5.1984 г. (1)), CES 633/92 (прието на 26.5.1992 г. (2)), CES 230/94 (прието на 23.2.1994 г. (3)), CES 1385/96 (прието на 27.11.1996 г. (4)), CESE 1599/2003 (прието на 10.12.2003 г. (5)), на 445-ата си пленарна сесия от 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.) Европейският икономически и социален комитет реши с 85 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст и да се позове на позицията, изразена в горепосочените документи.

Становището на Комитета относно процедурата по регулиране с контрол е в процес на изготвяне [COM(2007) 741 окончателен, COM(2007) 822 окончателен, COM(2007) 824 окончателен и COM(2008) 71 окончателен].

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Съвета за сближаването на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки“, ОВ C 206 от 6.8.1984 г., стр. 7.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Съвета относно първо изменение на Директива 88/344/ЕИО на Съвета от 13 юни 1988 г. за сближаването на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки“, ОВ C 223 от 31.8.1992 г., стр. 23.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно второ изменение на Директива 88/344/ЕИО на Съвета от 13 юни 1988 г. за сближаването на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки“, ОВ C 133 от 16.5.1994 г., стр. 21.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно трето изменение на Директива 88/344/ЕИО на Съвета за сближаването на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки“, ОВ C 66 от 3.3.1997 г., стр. 3.

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за сближаването на законодателствата на държавите-членки относно екстракционните разтворители, използвани в производството на храни и хранителни съставки“, ОВ C 80 от 30.3.2004 г., стр. 45.

5

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/88 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/88

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Подобряване на качеството и на производителността на труда: стратегия на Общността за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2007–2012 г.“

COM(2007) 62 окончателен

(2008/C 224/21)

На 21 февруари 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Подобряване на качеството и на производителността на труда: стратегия на Общността за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2007–2012 г.“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 май 2008 г. (докладчик: г-жа Cser).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 80 гласа „за“, 20 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Резюме

| 1.1 | Здравословните и безопасни условия на труд за европейските граждани като работници са важна предпоставка за постигането на целите на обновената Лисабонска стратегия за повишаване на производителността и конкурентоспособността. Законодателството на Общността, наред с националните законови разпоредби, гарантира опазването на здравето и безопасността на наетите лица на работното място. Това трябва да бъде осъществено на практика чрез новата Стратегия на Общността за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2007-2012 г. |
| --- | --- |

1.1

Здравословните и безопасни условия на труд за европейските граждани като работници са важна предпоставка за постигането на целите на обновената Лисабонска стратегия за повишаване на производителността и конкурентоспособността. Законодателството на Общността, наред с националните законови разпоредби, гарантира опазването на здравето и безопасността на наетите лица на работното място. Това трябва да бъде осъществено на практика чрез новата Стратегия на Общността за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2007-2012 г.

| 1.2 | Здравословните и безопасни условия на труд следва да бъдат разглеждани като ключов фактор за икономически растеж и производителност. Това е свързано със значителни разходи и губещи са не само предприятията и работниците, но и обществото като цяло. Тези разходи трябва да бъдат анализирани по-обстойно. Това е важно, тъй като би показало колко скъпо струват недостатъчно безопасните условия на труд и лошата работна среда на всички заинтересовани страни и по този начин намаляват производителността. |
| --- | --- |

1.2

Здравословните и безопасни условия на труд следва да бъдат разглеждани като ключов фактор за икономически растеж и производителност. Това е свързано със значителни разходи и губещи са не само предприятията и работниците, но и обществото като цяло. Тези разходи трябва да бъдат анализирани по-обстойно. Това е важно, тъй като би показало колко скъпо струват недостатъчно безопасните условия на труд и лошата работна среда на всички заинтересовани страни и по този начин намаляват производителността.

| 1.3 | ЕИСК приветства целта за намаляване с 25 % на трудовите злополуки. Би следвало да се определи подобна цел и с оглед на намаляването на професионалните заболявания. От значение е да се обърне особено внимание на свързаните с професионалната дейност ракови заболявания. Би следвало да се въведе, провери и адаптира конкретен план за действие с измерими и реалистични цели и механизми за сравнителни отчети. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК приветства целта за намаляване с 25 % на трудовите злополуки. Би следвало да се определи подобна цел и с оглед на намаляването на професионалните заболявания. От значение е да се обърне особено внимание на свързаните с професионалната дейност ракови заболявания. Би следвало да се въведе, провери и адаптира конкретен план за действие с измерими и реалистични цели и механизми за сравнителни отчети.

| 1.4 | Правата на работниците трябва да бъдат зачитани и прилагани на практика, като се отчитат новите форми на заетост и необходимостта законодателството, а следователно и инспекциите, да обхванат всички работещи, независимо от вида на извършваната работа или от формата на заетост. Незачитането на тези права би било равнозначно на нарушаване на основните права. |
| --- | --- |

1.4

Правата на работниците трябва да бъдат зачитани и прилагани на практика, като се отчитат новите форми на заетост и необходимостта законодателството, а следователно и инспекциите, да обхванат всички работещи, независимо от вида на извършваната работа или от формата на заетост. Незачитането на тези права би било равнозначно на нарушаване на основните права.

| 1.5 | ЕИСК подкрепя правилното прилагане на общностното законодателство преди всичко чрез изготвянето и осъществяването на национални стратегии. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК подкрепя правилното прилагане на общностното законодателство преди всичко чрез изготвянето и осъществяването на национални стратегии.

| 1.6 | Приоритетните целеви групи — работници с увреждания, жени, по-възрастни работници, млади работници и работници-мигранти — се нуждаят от специфична правна уредба, политика и подкрепа. |
| --- | --- |

1.6

Приоритетните целеви групи — работници с увреждания, жени, по-възрастни работници, млади работници и работници-мигранти — се нуждаят от специфична правна уредба, политика и подкрепа.

| 1.7 | За да бъде прилагана и наблюдавана стратегията, са необходими специфични минимални стандарти по отношение на броя инспектори по труда, които да гарантират ефективни и стандартизирани инспекции и проверки както на общностно, така и на национално ниво (1). |
| --- | --- |

1.7

За да бъде прилагана и наблюдавана стратегията, са необходими специфични минимални стандарти по отношение на броя инспектори по труда, които да гарантират ефективни и стандартизирани инспекции и проверки както на общностно, така и на национално ниво (1).

| 1.8 | Съставът на Комитета на старшите инспектори по труда (SLIC), както и персоналът на съответните органи на ЕК и на държавите-членки не трябва да бъдат намалявани, а да бъде увеличени в съответствие с броя на работещите и на жителите в разширения ЕС. |
| --- | --- |

1.8

Съставът на Комитета на старшите инспектори по труда (SLIC), както и персоналът на съответните органи на ЕК и на държавите-членки не трябва да бъдат намалявани, а да бъде увеличени в съответствие с броя на работещите и на жителите в разширения ЕС.

| 1.9 | Държавите-членки трябва да насърчават социалния диалог на общностно, национално, местно ниво и на работното място, тъй като той е важен инструмент за гарантирането на здравето и безопасността на труда на работното място на отделния работник. |
| --- | --- |

1.9

Държавите-членки трябва да насърчават социалния диалог на общностно, национално, местно ниво и на работното място, тъй като той е важен инструмент за гарантирането на здравето и безопасността на труда на работното място на отделния работник.

| 1.10 | Сътрудничеството между държавите-членки трябва да бъде засилено. В частност, в бюджетната политика на ЕС трябва да се вземат необходимите мерки, за да се гарантира на практика системното и ефективно прилагане на стратегията на Общността за здравословни и безопасни условия на труд. |
| --- | --- |

1.10

Сътрудничеството между държавите-членки трябва да бъде засилено. В частност, в бюджетната политика на ЕС трябва да се вземат необходимите мерки, за да се гарантира на практика системното и ефективно прилагане на стратегията на Общността за здравословни и безопасни условия на труд.

| 1.11 | Чрез координиране на политиките на Общността за развиване на култура на превенция на риска трябва да започне прилагането и да се засилят програмите за обучение, основаващи се на регионален, местен и национален опит, като превенцията на риска присъства в образователните програми още в предучилищното образование, включително в основното образование и професионалното обучение, в координация с политиките в областта на общественото здраве. |
| --- | --- |

1.11

Чрез координиране на политиките на Общността за развиване на култура на превенция на риска трябва да започне прилагането и да се засилят програмите за обучение, основаващи се на регионален, местен и национален опит, като превенцията на риска присъства в образователните програми още в предучилищното образование, включително в основното образование и професионалното обучение, в координация с политиките в областта на общественото здраве.

| 1.12 | За успеха на усилията за превенция от първостепенно значение са културата за здравословни и безопасни условия на работното място и органите и лицата, отговорни за здравословните и безопасни условия на труд. Важно е обучението в областта на здравословните и безопасни условия на труд да бъде актуализирано. Сред ключовите целеви групи са ръководните служители и служителите, отговорни за здравословните и безопасни условия на труд. На тях трябва да бъде осигурено подходящо обучение, да им се предоставя достатъчно време, за да изпълняват задълженията си във връзка със здравословните и безопасни условия на труд и да им бъде дадена възможност да оказват влияние и върху разработването на работните процеси. В тази връзка социалните партньори имат ключова роля за постигането на споразумения и практическото изпълнение на работното място. |
| --- | --- |

1.12

За успеха на усилията за превенция от първостепенно значение са културата за здравословни и безопасни условия на работното място и органите и лицата, отговорни за здравословните и безопасни условия на труд. Важно е обучението в областта на здравословните и безопасни условия на труд да бъде актуализирано. Сред ключовите целеви групи са ръководните служители и служителите, отговорни за здравословните и безопасни условия на труд. На тях трябва да бъде осигурено подходящо обучение, да им се предоставя достатъчно време, за да изпълняват задълженията си във връзка със здравословните и безопасни условия на труд и да им бъде дадена възможност да оказват влияние и върху разработването на работните процеси. В тази връзка социалните партньори имат ключова роля за постигането на споразумения и практическото изпълнение на работното място.

| 1.13 | МСП, които осигуряват заетост на над 80 % от работниците, са в много неблагоприятно положение, що се отнася до финансовите и технически ресурси и възможности. Те са много уязвими и се нуждаят от специална подкрепа, при условие че се ангажират със спазването на социалния диалог и социалните споразумения относно здравословните и безопасни условия на труд. |
| --- | --- |

1.13

МСП, които осигуряват заетост на над 80 % от работниците, са в много неблагоприятно положение, що се отнася до финансовите и технически ресурси и възможности. Те са много уязвими и се нуждаят от специална подкрепа, при условие че се ангажират със спазването на социалния диалог и социалните споразумения относно здравословните и безопасни условия на труд.

| 1.14 | Новите и бързо променящи се форми на организация на работата и новите технологии водят до нови рискове, които изискват отговор на общностно равнище. Според Научния комитет по гранични стойности на професионална експозиция на химични агенти (SCOEL) трябва да бъдат одобрени гранични стойности на професионална експозиция, основаващи се на здравни критерии. ЕИСК приветства факта, че социалните партньори имат значителен принос за подобряване на психичното здраве на работниците чрез споразуменията относно стреса, насилието и тормоза, които следва да се прилагат на национално ниво. |
| --- | --- |

1.14

Новите и бързо променящи се форми на организация на работата и новите технологии водят до нови рискове, които изискват отговор на общностно равнище. Според Научния комитет по гранични стойности на професионална експозиция на химични агенти (SCOEL) трябва да бъдат одобрени гранични стойности на професионална експозиция, основаващи се на здравни критерии. ЕИСК приветства факта, че социалните партньори имат значителен принос за подобряване на психичното здраве на работниците чрез споразуменията относно стреса, насилието и тормоза, които следва да се прилагат на национално ниво.

| 1.15 | Корпоративната социална отговорност (КСО) трябва да бъде приветствана като метод, но тя не може да замени съществуващите и бъдещите правни норми. |
| --- | --- |

1.15

Корпоративната социална отговорност (КСО) трябва да бъде приветствана като метод, но тя не може да замени съществуващите и бъдещите правни норми.

| 1.16 | Проблемите, към чието разрешаване са насочени политиките на Общността, не могат да бъдат разрешени само в рамките на ЕС, особено с оглед на процеса на глобализация. Справедливата глобализация и достойните условия на труд за всички работници са гаранция за осъществяването на целите на ЕС и на международно ниво. Институциите на ЕС трябва да насърчават държавите-членки да ратифицират конвенциите на МОТ. |
| --- | --- |

1.16

Проблемите, към чието разрешаване са насочени политиките на Общността, не могат да бъдат разрешени само в рамките на ЕС, особено с оглед на процеса на глобализация. Справедливата глобализация и достойните условия на труд за всички работници са гаранция за осъществяването на целите на ЕС и на международно ниво. Институциите на ЕС трябва да насърчават държавите-членки да ратифицират конвенциите на МОТ.

2.   Общи бележки

| 2.1 | В контекста на Лисабонската стратегия държавите-членки признаха значителния принос на политиките за здравословни и безопасни условия на труд за икономическия растеж и заетостта (2). Подобряването на здравословните и безопасни условия на труд също е част от европейския социален модел. През изминалия период беше необходимо да се възстановят доверието и подкрепата от страна на европейските граждани (3). |
| --- | --- |

2.1

В контекста на Лисабонската стратегия държавите-членки признаха значителния принос на политиките за здравословни и безопасни условия на труд за икономическия растеж и заетостта (2). Подобряването на здравословните и безопасни условия на труд също е част от европейския социален модел. През изминалия период беше необходимо да се възстановят доверието и подкрепата от страна на европейските граждани (3).

| 2.2 | Една ангажирана и чувствителна социална политика не само допринася за увеличаването на производителността и растежа, но също така насърчава социалното сближаване и по този начин социалния мир и политическата стабилност, без които не може да има трайно, устойчиво развитие. С други думи, социалната политика е фактор, който влияе върху производителността (4). Следователно здравословните и безопасни условия на труд не са самоцелни; в дългосрочен план разходите, направени в тази област, не само ще бъдат възвърнати, но също така ще имат определено положително въздействие върху икономическите резултати. |
| --- | --- |

2.2

Една ангажирана и чувствителна социална политика не само допринася за увеличаването на производителността и растежа, но също така насърчава социалното сближаване и по този начин социалния мир и политическата стабилност, без които не може да има трайно, устойчиво развитие. С други думи, социалната политика е фактор, който влияе върху производителността (4). Следователно здравословните и безопасни условия на труд не са самоцелни; в дългосрочен план разходите, направени в тази област, не само ще бъдат възвърнати, но също така ще имат определено положително въздействие върху икономическите резултати.

| 2.3 | Условията на труд са особено важни за здравето, като се има предвид, че възрастните прекарват една трета от живота си на работното място. Рисковите и нездравословни условия на работното място водят до загуби в размер на 3-5 % от БВП. Профилактиката, публичните разходи за здравеопазване и здравните разходи, свързани с извършване на професионална дейност, трябва да се разглеждат като инвестиция. Поради демографските промени трябва да се държи сметка за устойчивото развитие (5), тъй като за Европа е важно да се увеличат инвестициите и да се създадат повече работни места, които да гарантират здравето на отделния работник. |
| --- | --- |

2.3

Условията на труд са особено важни за здравето, като се има предвид, че възрастните прекарват една трета от живота си на работното място. Рисковите и нездравословни условия на работното място водят до загуби в размер на 3-5 % от БВП. Профилактиката, публичните разходи за здравеопазване и здравните разходи, свързани с извършване на професионална дейност, трябва да се разглеждат като инвестиция. Поради демографските промени трябва да се държи сметка за устойчивото развитие (5), тъй като за Европа е важно да се увеличат инвестициите и да се създадат повече работни места, които да гарантират здравето на отделния работник.

| 2.4 | Следва да продължи разработването и правилното прилагане в целия ЕС на глобална рамка за здравословни и безопасни условия на труд, така че тя да обхване уязвимите групи, които все още не са обхванати по подходящ начин и които срещат трудности при упражняването на правата си в областта на трудовата безопасност, а именно лицата с несигурна заетост и заетите във високорискова работна среда, или лицата, излагани на риск с цел извличане на конкурентно преимущество в краткосрочен план. |
| --- | --- |

2.4

Следва да продължи разработването и правилното прилагане в целия ЕС на глобална рамка за здравословни и безопасни условия на труд, така че тя да обхване уязвимите групи, които все още не са обхванати по подходящ начин и които срещат трудности при упражняването на правата си в областта на трудовата безопасност, а именно лицата с несигурна заетост и заетите във високорискова работна среда, или лицата, излагани на риск с цел извличане на конкурентно преимущество в краткосрочен план.

| 2.5 | Насърчаването на здравословни и безопасни условия на труд и непрекъснатото им гарантиране са сред условията за защита и опазване на здравето на работниците. Този подход е рентабилен от финансова гледна точка. Превенцията е един от основните инструменти в тази област. Превенцията представлява възможно най-доходоносната инвестиция. Съчетана с подходящи стандарти за защита на всички работни места, тя може да даде възможност да се възвърнат разходите или дори да се реализират значителни икономии в дългосрочен план за големите системи на здравеопазване и социална защита, както и по отношение на застрахователните премии по застраховки „Злополука“ за предприятията или на други разходи, свързани пряко или непряко с последствията от трудови злополуки. Качеството на услугите в областта на превенцията, обучението на работниците относно здравословните и безопасни условия на труд, по-добрите и по-ефективни стандарти за безопасност, компетентният непрекъснат контрол и сътрудничеството със социалните партньори са важни, взаимозависими елементи, необходими за осигуряването на здравословни и безопасни условия на труд. |
| --- | --- |

2.5

Насърчаването на здравословни и безопасни условия на труд и непрекъснатото им гарантиране са сред условията за защита и опазване на здравето на работниците. Този подход е рентабилен от финансова гледна точка. Превенцията е един от основните инструменти в тази област. Превенцията представлява възможно най-доходоносната инвестиция. Съчетана с подходящи стандарти за защита на всички работни места, тя може да даде възможност да се възвърнат разходите или дори да се реализират значителни икономии в дългосрочен план за големите системи на здравеопазване и социална защита, както и по отношение на застрахователните премии по застраховки „Злополука“ за предприятията или на други разходи, свързани пряко или непряко с последствията от трудови злополуки. Качеството на услугите в областта на превенцията, обучението на работниците относно здравословните и безопасни условия на труд, по-добрите и по-ефективни стандарти за безопасност, компетентният непрекъснат контрол и сътрудничеството със социалните партньори са важни, взаимозависими елементи, необходими за осигуряването на здравословни и безопасни условия на труд.

| 2.6 | Програмата ПРОГРЕС посочва като главна цел на европейската социална политика постоянното подобряване на условията на труд, изслушването на работниците и техните представители и включването им в процеса на взимане на решения. Този диалог на общностно ниво би следвало да гарантира във всички сектори еднакви минимални стандарти във всички държави-членки. Споразуменията относно социалния диалог (например относно работата от разстояние, борбата срещу насилието на работното място и свързания с работата стрес) трябва да бъдат консолидирани и последвани от ефективни мерки, независимо от вида на работата или формата на заетост. За заетите в публичния сектор, въпреки наличието на инструмент за социален диалог, съществува огромно неравенство не само в законодателството, но и на практика. Специфична институционална характеристика на социалния диалог е участието на постоянен представител на работниците в редовното наблюдение и управление на професионалните рискове във връзка със здравословните и безопасни условия на работното място. |
| --- | --- |

2.6

Програмата ПРОГРЕС посочва като главна цел на европейската социална политика постоянното подобряване на условията на труд, изслушването на работниците и техните представители и включването им в процеса на взимане на решения. Този диалог на общностно ниво би следвало да гарантира във всички сектори еднакви минимални стандарти във всички държави-членки. Споразуменията относно социалния диалог (например относно работата от разстояние, борбата срещу насилието на работното място и свързания с работата стрес) трябва да бъдат консолидирани и последвани от ефективни мерки, независимо от вида на работата или формата на заетост. За заетите в публичния сектор, въпреки наличието на инструмент за социален диалог, съществува огромно неравенство не само в законодателството, но и на практика. Специфична институционална характеристика на социалния диалог е участието на постоянен представител на работниците в редовното наблюдение и управление на професионалните рискове във връзка със здравословните и безопасни условия на работното място.

| 2.7 | ЕИСК препоръчва държавите-членки да се отнесат сериозно към санкционирането на нарушенията на правилата и да извършат анализ на разходите, свързани със здравословните и безопасни условия на труд, тъй като последствията от трудовите злополуки и заболяванията, свързани с извършване на професионална дейност, са бреме за цялото общество и се отразяват на производителността, а оттам и на конкурентоспособността. |
| --- | --- |

2.7

ЕИСК препоръчва държавите-членки да се отнесат сериозно към санкционирането на нарушенията на правилата и да извършат анализ на разходите, свързани със здравословните и безопасни условия на труд, тъй като последствията от трудовите злополуки и заболяванията, свързани с извършване на професионална дейност, са бреме за цялото общество и се отразяват на производителността, а оттам и на конкурентоспособността.

| 2.8 | Въпреки общото подобрение на здравословните и безопасни условия на труд през последните години, както по отношение на броя на трудовите злополуки и професионалните заболявания, така и по отношение на степента на тяхната сериозност, професионалните рискове не намаляха равномерно. За определени сектори, категории работници и типове предприятия ситуацията все още е тревожна, с цифри доста над средните (6). Както показва оценката, националните програми не вземат под внимание определени уязвими групи, като например фиктивните самостоятелно заети лица. Това трябва да се промени. |
| --- | --- |

2.8

Въпреки общото подобрение на здравословните и безопасни условия на труд през последните години, както по отношение на броя на трудовите злополуки и професионалните заболявания, така и по отношение на степента на тяхната сериозност, професионалните рискове не намаляха равномерно. За определени сектори, категории работници и типове предприятия ситуацията все още е тревожна, с цифри доста над средните (6). Както показва оценката, националните програми не вземат под внимание определени уязвими групи, като например фиктивните самостоятелно заети лица. Това трябва да се промени.

| 2.9 | Въпреки че предишната стратегия създаде възможност за развитие на култура на превенцията, тя не получи широко разпространение. По-специално МСП би трябвало да получават редовна финансова подкрепа при условие, че се ангажират със спазването на социалните споразумения относно здравословните и безопасни условия на труд. |
| --- | --- |

2.9

Въпреки че предишната стратегия създаде възможност за развитие на култура на превенцията, тя не получи широко разпространение. По-специално МСП би трябвало да получават редовна финансова подкрепа при условие, че се ангажират със спазването на социалните споразумения относно здравословните и безопасни условия на труд.

| 2.10 | ЕИСК предлага по отношение на инспекциите да се подчертае, че предприятията също имат задължение да извършват вътрешен мониторинг по собствена инициатива. |
| --- | --- |

2.10

ЕИСК предлага по отношение на инспекциите да се подчертае, че предприятията също имат задължение да извършват вътрешен мониторинг по собствена инициатива.

| 2.11 | За да бъдат политиките и законодателството на Общността резултатно осъществени на национално ниво, е необходимо да се гарантира тяхното прилагане и наблюдение на национално ниво. ЕИСК приветства изготвянето от държавите-членки на редовни доклади за прилагането на директивите. |
| --- | --- |

2.11

За да бъдат политиките и законодателството на Общността резултатно осъществени на национално ниво, е необходимо да се гарантира тяхното прилагане и наблюдение на национално ниво. ЕИСК приветства изготвянето от държавите-членки на редовни доклади за прилагането на директивите.

| 2.12 | ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия относно статистиката на Общността за общественото здраве и здравословните и безопасни условия на труд (COM(2007) 46 окончателен) и продължава да подчертава значението на общите дефиниции и системи за признаване (7). Наложително е създаването на единно законодателство с оглед събирането на подходящи и диференцирани данни, което да позволи въвеждането на показатели и коефициенти. |
| --- | --- |

2.12

ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия относно статистиката на Общността за общественото здраве и здравословните и безопасни условия на труд (COM(2007) 46 окончателен) и продължава да подчертава значението на общите дефиниции и системи за признаване (7). Наложително е създаването на единно законодателство с оглед събирането на подходящи и диференцирани данни, което да позволи въвеждането на показатели и коефициенти.

3.   Специфични бележки

| 3.1 | В съобщението си Комисията поставя целта за подобряване на качеството на живот и производителността през периода 2007-2012 г. в основата на стратегията на Общността за здравословни и безопасни условия на труд, която е продължение на стратегията на Общността за периода 2002-2006 г, основаваща се на Рамкова директива 89/391/EИО. |
| --- | --- |

3.1

В съобщението си Комисията поставя целта за подобряване на качеството на живот и производителността през периода 2007-2012 г. в основата на стратегията на Общността за здравословни и безопасни условия на труд, която е продължение на стратегията на Общността за периода 2002-2006 г, основаваща се на Рамкова директива 89/391/EИО.

| 3.2 | Беше изготвен доклад за оценка на степента на осъществяване и постигнатия ефект на целите, поставени в стратегията за периода 2002-2006 г. (8). През този период десет нови държави-членки се присъединиха към ЕС. Поради липсата на статистически данни и информация ситуацията в десетте нови държави-членки не беше включена в тази оценка, а новата стратегия беше подготвена въз основа на данните от 1999 г. С оглед на това ЕИСК изразява голямо съжаление от факта, че макар новите държави-членки да се присъединиха в средата на периода, обхванат от стратегията, Комисията не използва възможността да започне периодично планиране и да адаптира стратегията по подходящ начин. |
| --- | --- |

3.2

Беше изготвен доклад за оценка на степента на осъществяване и постигнатия ефект на целите, поставени в стратегията за периода 2002-2006 г. (8). През този период десет нови държави-членки се присъединиха към ЕС. Поради липсата на статистически данни и информация ситуацията в десетте нови държави-членки не беше включена в тази оценка, а новата стратегия беше подготвена въз основа на данните от 1999 г. С оглед на това ЕИСК изразява голямо съжаление от факта, че макар новите държави-членки да се присъединиха в средата на периода, обхванат от стратегията, Комисията не използва възможността да започне периодично планиране и да адаптира стратегията по подходящ начин.

| 3.3 | Фактът, че в стратегията на Общността се поставя за цел намаляването на броя на трудовите злополуки с 25 % е положителен. За постигането на тази цел е важно да се изготви и да се приложи план за действие с измерими цели, показатели и надеждни механизми за отчитане, които да дават възможност за сравнения, както и механизми за мониторинг. Трябва да се отчитат също така и вътрешните причини за трудови злополуки, като натискът на времевите ограничения и кратките срокове за доставка, както и външните причини, дължащи се на небрежност, която от своя страна може да е следствие от стреса у дома. Наред с трудовите злополуки е не по-малко важно да се разгледа и въпросът за професионалните заболявания, чиято относителна честота е много по-голяма. Първата стъпка към превенцията трябва да бъде признаването на професионалните заболявания, както и разширяване на понятието „професионално заболяване“. Ако причините за заболяванията се установят навреме, могат да бъдат взети навременни мерки за отстраняването им. Следователно е необходимо да се определи конкретна цел относно броя на лицата, работещи при опасни условия на труд, тъй като това ще има решаващо въздействие върху количеството на професионалните заболявания в бъдеще, както и върху броя на професионалните заболявания. |
| --- | --- |

3.3

Фактът, че в стратегията на Общността се поставя за цел намаляването на броя на трудовите злополуки с 25 % е положителен. За постигането на тази цел е важно да се изготви и да се приложи план за действие с измерими цели, показатели и надеждни механизми за отчитане, които да дават възможност за сравнения, както и механизми за мониторинг. Трябва да се отчитат също така и вътрешните причини за трудови злополуки, като натискът на времевите ограничения и кратките срокове за доставка, както и външните причини, дължащи се на небрежност, която от своя страна може да е следствие от стреса у дома. Наред с трудовите злополуки е не по-малко важно да се разгледа и въпросът за професионалните заболявания, чиято относителна честота е много по-голяма. Първата стъпка към превенцията трябва да бъде признаването на професионалните заболявания, както и разширяване на понятието „професионално заболяване“. Ако причините за заболяванията се установят навреме, могат да бъдат взети навременни мерки за отстраняването им. Следователно е необходимо да се определи конкретна цел относно броя на лицата, работещи при опасни условия на труд, тъй като това ще има решаващо въздействие върху количеството на професионалните заболявания в бъдеще, както и върху броя на професионалните заболявания.

3.4   Законодателство и наблюдение

| 3.4.1 | ЕИСК подчертава необходимостта от балансирана стратегия в областта на здравето и безопасността, която да съдържа както законодателни, така и незаконодателни мерки в зависимост от това кои ще се окажат по-ефективни от гледна точка на прилагането. По-специално би било полезно да се постави ударение върху променените вече условия на живот. Важно е системно да се отчита въздействието на тези промени върху здравето и безопасността. Въз основа на изследвания следва да се обмисли целесъобразността от предприемане на подходящи мерки, по-специално в отговор на значителните и експоненциално нарастващи промени в условията на труд, на факта, че задачите трябва да се изпълняват по-бързо и по по-интензивен начин. ЕИСК привлича вниманието върху факта, че всички работници имат едни и същи права и че това положение трябва да се зачита както на ниво ЕС, така и на равнище държави-членки. |
| --- | --- |

3.4.1

ЕИСК подчертава необходимостта от балансирана стратегия в областта на здравето и безопасността, която да съдържа както законодателни, така и незаконодателни мерки в зависимост от това кои ще се окажат по-ефективни от гледна точка на прилагането. По-специално би било полезно да се постави ударение върху променените вече условия на живот. Важно е системно да се отчита въздействието на тези промени върху здравето и безопасността. Въз основа на изследвания следва да се обмисли целесъобразността от предприемане на подходящи мерки, по-специално в отговор на значителните и експоненциално нарастващи промени в условията на труд, на факта, че задачите трябва да се изпълняват по-бързо и по по-интензивен начин. ЕИСК привлича вниманието върху факта, че всички работници имат едни и същи права и че това положение трябва да се зачита както на ниво ЕС, така и на равнище държави-членки.

| 3.4.2 | В хода на прилагането на новата стратегия младите хора, работниците-мигранти, жените, възрастните работници и хората с увреждания се нуждаят от специфична нормативна уредба и политики в тяхна подкрепа, като се има предвид, че те са групите най-изложени на най-големите рискове, трудови злополуки и професионални заболявания. Липсата на обучение, преквалификация и информация, липсата на въвеждане в работата и на наставничество на работното място, както и недостатъчните езикови познания също представляват рискове. В случая на работниците-мигранти езиковите познания са важен фактор за осигуряването на превенция и за разпространяването на информация и е важно да се прилага равнопоставено третиране. |
| --- | --- |

3.4.2

В хода на прилагането на новата стратегия младите хора, работниците-мигранти, жените, възрастните работници и хората с увреждания се нуждаят от специфична нормативна уредба и политики в тяхна подкрепа, като се има предвид, че те са групите най-изложени на най-големите рискове, трудови злополуки и професионални заболявания. Липсата на обучение, преквалификация и информация, липсата на въвеждане в работата и на наставничество на работното място, както и недостатъчните езикови познания също представляват рискове. В случая на работниците-мигранти езиковите познания са важен фактор за осигуряването на превенция и за разпространяването на информация и е важно да се прилага равнопоставено третиране.

| 3.4.3 | Необходимо е да бъдат осигурени достатъчно финансови средства и персонал, за да се гарантира координацията и наблюдението на прилагането на директивите. Но въпреки разширяването от 2004 г. в Комитета на старшите инспектори по труда (SLIC) се планират съкращения на работни места. От друга страна е целесъобразно да не се съкращава броят на представителите в този комитет. В съответните органи на Европейската комисия щатният състав е само 26 лица, от които 4-5 се занимават с прилагане на законодателството. Това беше вече критикувано в становище на ЕИСК от 2002 г., когато имаше само 15 държави-членки, докато сега те са 27. Тази ситуация определено трябва да се подобри. Също така трябва да се предотврати съкращаването на броя на инспекторите в държавите-членки. |
| --- | --- |

3.4.3

Необходимо е да бъдат осигурени достатъчно финансови средства и персонал, за да се гарантира координацията и наблюдението на прилагането на директивите. Но въпреки разширяването от 2004 г. в Комитета на старшите инспектори по труда (SLIC) се планират съкращения на работни места. От друга страна е целесъобразно да не се съкращава броят на представителите в този комитет. В съответните органи на Европейската комисия щатният състав е само 26 лица, от които 4-5 се занимават с прилагане на законодателството. Това беше вече критикувано в становище на ЕИСК от 2002 г., когато имаше само 15 държави-членки, докато сега те са 27. Тази ситуация определено трябва да се подобри. Също така трябва да се предотврати съкращаването на броя на инспекторите в държавите-членки.

| 3.4.4 | Приоритетната цел следва да бъде спазване на нормативната уредба относно закрилата на работниците. Компетентните власти следва да увеличат броя на инспекциите, свързани със здравето и безопасността, както по отношение на задълженията на работодателите, така и по отношение на задълженията на наемните работници. Здравната култура и културата на безопасност на работното място следва да получат по-широко разпространение посредством образованието, обучението и по-достъпна регулаторна рамка. |
| --- | --- |

3.4.4

Приоритетната цел следва да бъде спазване на нормативната уредба относно закрилата на работниците. Компетентните власти следва да увеличат броя на инспекциите, свързани със здравето и безопасността, както по отношение на задълженията на работодателите, така и по отношение на задълженията на наемните работници. Здравната култура и културата на безопасност на работното място следва да получат по-широко разпространение посредством образованието, обучението и по-достъпна регулаторна рамка.

| 3.4.5 | Националните инспекторати по труда биха могли да изиграят положителна роля при контролирането на правилата за безопасност на работното място, като дават съвети на работодателите и провеждат консултации. За да се гарантира независимостта и ефективността на дейностите на националните инспекторати по труда, от значение е наличието на достатъчни средства. |
| --- | --- |

3.4.5

Националните инспекторати по труда биха могли да изиграят положителна роля при контролирането на правилата за безопасност на работното място, като дават съвети на работодателите и провеждат консултации. За да се гарантира независимостта и ефективността на дейностите на националните инспекторати по труда, от значение е наличието на достатъчни средства.

| 3.4.6 | Още през 2002 г., Комитетът на старшите инспектори по труда (SLIC) реши да подобри ефективността на инспекциите на работното място, като се има предвид, че един от основните инструменти е разработването на показатели за оценка на качеството на инспекциите. ЕИСК подкрепи това решение в предишно свое становище (9). ЕИСК изразява съгласие със заключенията на SLIC и подкрепя предложенията му, като поради това изразява разочарованието си, че те не са включени в стратегията. |
| --- | --- |

3.4.6

Още през 2002 г., Комитетът на старшите инспектори по труда (SLIC) реши да подобри ефективността на инспекциите на работното място, като се има предвид, че един от основните инструменти е разработването на показатели за оценка на качеството на инспекциите. ЕИСК подкрепи това решение в предишно свое становище (9). ЕИСК изразява съгласие със заключенията на SLIC и подкрепя предложенията му, като поради това изразява разочарованието си, че те не са включени в стратегията.

3.5   Транспониране и национални стратегии

| 3.5.1 | Социалният диалог относно здравословните и безопасни условия на труд трябва да бъде насърчаван, а на европейско ниво са нужни мерки, разработени от социалните партньори. Страните кандидатки трябва да бъдат подкрепяни, включително и финансово, чрез Европейския социален фонд, както и чрез туининг проекти между старите и нови държави-членки. В страните кандидатки или потенциални кандидатки за членство започна транспонирането на законодателството, както и засилването на инспекциите на работното място. |
| --- | --- |

3.5.1

Социалният диалог относно здравословните и безопасни условия на труд трябва да бъде насърчаван, а на европейско ниво са нужни мерки, разработени от социалните партньори. Страните кандидатки трябва да бъдат подкрепяни, включително и финансово, чрез Европейския социален фонд, както и чрез туининг проекти между старите и нови държави-членки. В страните кандидатки или потенциални кандидатки за членство започна транспонирането на законодателството, както и засилването на инспекциите на работното място.

| 3.5.2 | Лекарите и здравните специалисти осъзнават колко е важно да бъдат разпознавани явленията, причинявани от условията на труд, но в тази връзка трябва да се има предвид високата по принцип цена на здравеопазването. Разходите за профилактика не трябва да бъдат прехвърляни върху работниците, защото много от тях биха пренебрегнали заболяванията си поради финансови причини, което впоследствие може да доведе до по-високи разходи за лечение. В рамките на насърчаването на здравето на работното място някои работодатели предлагат серия от разработени съвместно с работниците мерки, които съдействат за по-здравословен начин на живот на работниците. Към тях принадлежат например безплатните програми за профилактични прегледи, както и програми за отказване от тютюнопушенето, съвети за здравословно хранене и двигателна активност, както и превенция на стреса (10). |
| --- | --- |

3.5.2

Лекарите и здравните специалисти осъзнават колко е важно да бъдат разпознавани явленията, причинявани от условията на труд, но в тази връзка трябва да се има предвид високата по принцип цена на здравеопазването. Разходите за профилактика не трябва да бъдат прехвърляни върху работниците, защото много от тях биха пренебрегнали заболяванията си поради финансови причини, което впоследствие може да доведе до по-високи разходи за лечение. В рамките на насърчаването на здравето на работното място някои работодатели предлагат серия от разработени съвместно с работниците мерки, които съдействат за по-здравословен начин на живот на работниците. Към тях принадлежат например безплатните програми за профилактични прегледи, както и програми за отказване от тютюнопушенето, съвети за здравословно хранене и двигателна активност, както и превенция на стреса (10).

| 3.5.3 | Стратегията призовава към съществени мерки за подобряване на реадаптирането и реинтеграцията на работници, изключени от пазара на труда поради професионално заболяване или увреждане. ЕИСК е съгласен с вижданията на Комисията, но политиката на Общността не осигурява необходимите финансови условия за прилагането им. |
| --- | --- |

3.5.3

Стратегията призовава към съществени мерки за подобряване на реадаптирането и реинтеграцията на работници, изключени от пазара на труда поради професионално заболяване или увреждане. ЕИСК е съгласен с вижданията на Комисията, но политиката на Общността не осигурява необходимите финансови условия за прилагането им.

| 3.5.4 | ЕИСК споделя гледната точка на Европейската комисия, че остава още много да бъде направено относно включването на здравните въпроси и въпросите на трудовата безопасност в други политики на ЕС, например мерки, които да бъдат развити съвместно с обществените системи на здравеопазване. |
| --- | --- |

3.5.4

ЕИСК споделя гледната точка на Европейската комисия, че остава още много да бъде направено относно включването на здравните въпроси и въпросите на трудовата безопасност в други политики на ЕС, например мерки, които да бъдат развити съвместно с обществените системи на здравеопазване.

| 3.5.5 | ЕИСК подкрепя работата на групата, включваща няколко организационни структури от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и равни възможности“, за осигуряване на синергия и постигане на конкретни резултати. |
| --- | --- |

3.5.5

ЕИСК подкрепя работата на групата, включваща няколко организационни структури от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и равни възможности“, за осигуряване на синергия и постигане на конкретни резултати.

3.6   Превенция, образование и професионално обучение

| 3.6.1 | Развитието в държавите-членки на защитата на здравословните и безопасни условия на труд е по принцип неделима част от здравната култура. То е в интерес на държавите-членки. Освен това, непрестанното участие в образованието и обучението е в интерес и на работниците и е тяхно задължение. Като спазват своите задължения постоянно да информират работниците и да си сътрудничат с тях, работодателите са основни участници в обучението и в развитието на тази култура. Колективните трудови договори също са важен инструмент в тази връзка. |
| --- | --- |

3.6.1

Развитието в държавите-членки на защитата на здравословните и безопасни условия на труд е по принцип неделима част от здравната култура. То е в интерес на държавите-членки. Освен това, непрестанното участие в образованието и обучението е в интерес и на работниците и е тяхно задължение. Като спазват своите задължения постоянно да информират работниците и да си сътрудничат с тях, работодателите са основни участници в обучението и в развитието на тази култура. Колективните трудови договори също са важен инструмент в тази връзка.

| 3.6.2 | ЕИСК напомня на държавите-членки и на социалните партньори значението на превенцията, образованието и обучението, както и на тяхната отговорност в тази област. В програмите на предучилищните заведения, училищата, професионалното обучение, висшето образование, образованието за възрастни и обучението за повишаване на квалификацията следва да се включи или развие модул за здравето и безопасността. |
| --- | --- |

3.6.2

ЕИСК напомня на държавите-членки и на социалните партньори значението на превенцията, образованието и обучението, както и на тяхната отговорност в тази област. В програмите на предучилищните заведения, училищата, професионалното обучение, висшето образование, образованието за възрастни и обучението за повишаване на квалификацията следва да се включи или развие модул за здравето и безопасността.

| 3.6.3 | Важно е в образованието, обучението и обучението за повишаване на квалификацията да се отчитат различните групи. ЕИСК одобрява въвеждането на образованието и обучението през целия живот в новата стратегия и в концепцията за профилактиката. |
| --- | --- |

3.6.3

Важно е в образованието, обучението и обучението за повишаване на квалификацията да се отчитат различните групи. ЕИСК одобрява въвеждането на образованието и обучението през целия живот в новата стратегия и в концепцията за профилактиката.

| 3.6.4 | Като цяло здравословните и безопасни условия на труд не се вземат предвид нито в началното образование, нито при преквалификацията. Затова ЕИСК приветства факта, че ученето през целия живот беше включено в новата стратегия и в превантивния подход. |
| --- | --- |

3.6.4

Като цяло здравословните и безопасни условия на труд не се вземат предвид нито в началното образование, нито при преквалификацията. Затова ЕИСК приветства факта, че ученето през целия живот беше включено в новата стратегия и в превантивния подход.

| 3.6.5 | ЕИСК препоръчва по отношение на критичните работни места, където се наблюдават повечето злополуки и професионални заболявания, при определянето на опасностите в националните стратегии или по-точно в рамките на профилактиката, да се отделя особено внимание на новите рискове. Също така би било много полезно да се съставят регистри на данните по сектори. |
| --- | --- |

3.6.5

ЕИСК препоръчва по отношение на критичните работни места, където се наблюдават повечето злополуки и професионални заболявания, при определянето на опасностите в националните стратегии или по-точно в рамките на профилактиката, да се отделя особено внимание на новите рискове. Също така би било много полезно да се съставят регистри на данните по сектори.

| 3.6.6 | Комитетът смята, че заболяванията, причинени от канцерогенни вещества на работното място, представляват значителен проблем. Само през 2006 г. в 25-те държави-членки на Европейския съюз са диагностицирани 2,3 милиона нови случаи на рак, което означава, че ракът е основната причина за преждевременна смърт. Според оценките приблизително 9,6 % от всички случаи на смърт, дължащи се на ракови заболявания, са свързани с условията на труд (11). Поради тази причина Комитетът настоятелно приканва държавите-членки да вземат конкретни мерки за намаляване на броя на служителите, изложени на въздействието на канцерогенни вещества. |
| --- | --- |

3.6.6

Комитетът смята, че заболяванията, причинени от канцерогенни вещества на работното място, представляват значителен проблем. Само през 2006 г. в 25-те държави-членки на Европейския съюз са диагностицирани 2,3 милиона нови случаи на рак, което означава, че ракът е основната причина за преждевременна смърт. Според оценките приблизително 9,6 % от всички случаи на смърт, дължащи се на ракови заболявания, са свързани с условията на труд (11). Поради тази причина Комитетът настоятелно приканва държавите-членки да вземат конкретни мерки за намаляване на броя на служителите, изложени на въздействието на канцерогенни вещества.

| 3.6.7 | ЕИСК смята, че следва да се развива здравната култура като цяло, за да се постигне по-висока здравна осведоменост на работниците. С оглед на тази цел е важно не само да се оказва помощ на работодателите, но и да се предлага помощ на общностно ниво и на ниво държави-членки и да се информират работниците относно техните права в дадената област съгласно различните международни (МОТ), общностни (ЕС) и национални правни норми. |
| --- | --- |

3.6.7

ЕИСК смята, че следва да се развива здравната култура като цяло, за да се постигне по-висока здравна осведоменост на работниците. С оглед на тази цел е важно не само да се оказва помощ на работодателите, но и да се предлага помощ на общностно ниво и на ниво държави-членки и да се информират работниците относно техните права в дадената област съгласно различните международни (МОТ), общностни (ЕС) и национални правни норми.

| 3.6.8 | Както на общностно, така и национално ниво трябва да се направи съзнателно усилие за развитието на политики на превенция и за предоставянето на адекватна подкрепа от бюджета, респ. социалното осигуряване. За да се постигне по-развита култура на превенция, е необходимо да бъде разработен цялостен и превантивен подход. Трябва да се гарантира достъпът до обучение за всички работници, така че да се намали уязвимостта на определени групи. Предвид променящите се форми на заетост това е особено важно за работници, които не по тяхна вина често не са обхванати от обучения и допълващи обучения по безопасност на труда, медицински прегледи на работното място, профилактика и контрол. |
| --- | --- |

3.6.8

Както на общностно, така и национално ниво трябва да се направи съзнателно усилие за развитието на политики на превенция и за предоставянето на адекватна подкрепа от бюджета, респ. социалното осигуряване. За да се постигне по-развита култура на превенция, е необходимо да бъде разработен цялостен и превантивен подход. Трябва да се гарантира достъпът до обучение за всички работници, така че да се намали уязвимостта на определени групи. Предвид променящите се форми на заетост това е особено важно за работници, които не по тяхна вина често не са обхванати от обучения и допълващи обучения по безопасност на труда, медицински прегледи на работното място, профилактика и контрол.

| 3.6.9 | ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на влиянието на средствата за масова информация за по-добро осведомяване на широката общественост относно необходимостта от спазване на правилата за безопасност и защита на здравето на работното място. Трябва в по-голяма степен да се използват кампаниите на Европейската комисия, Европейската агенция за безопасност и здраве при работа, МОТ и профсъюзите (като например Международния ден в памет на загиналите или пострадали работници и др.). |
| --- | --- |

3.6.9

ЕИСК препоръчва да се обърне специално внимание на влиянието на средствата за масова информация за по-добро осведомяване на широката общественост относно необходимостта от спазване на правилата за безопасност и защита на здравето на работното място. Трябва в по-голяма степен да се използват кампаниите на Европейската комисия, Европейската агенция за безопасност и здраве при работа, МОТ и профсъюзите (като например Международния ден в памет на загиналите или пострадали работници и др.).

3.7   Нови рискове

| 3.7.1 | ЕИСК предлага да бъдат използвани научни методи за оценка на новите рискове на работното място, например стреса на работното място и новите трудни условия. Психо-социалните и физическите въздействия на новите сфери и условия на труд върху работниците следва да бъдат изследвани чрез научни методи. За тази цел е необходимо да се разработят нови показатели. ЕИСК счита, че всички специалисти по трудова медицина трябва да бъдат обучавани да диагностицират у работниците умствения стрес, който се дължи на условията на труд и свързаните с това проблеми. |
| --- | --- |

3.7.1

ЕИСК предлага да бъдат използвани научни методи за оценка на новите рискове на работното място, например стреса на работното място и новите трудни условия. Психо-социалните и физическите въздействия на новите сфери и условия на труд върху работниците следва да бъдат изследвани чрез научни методи. За тази цел е необходимо да се разработят нови показатели. ЕИСК счита, че всички специалисти по трудова медицина трябва да бъдат обучавани да диагностицират у работниците умствения стрес, който се дължи на условията на труд и свързаните с това проблеми.

| 3.7.2 | ЕИСК подкрепя очакванията на Комисията за по-съзнателно поведение на наемните работници по отношение на тяхното здравето; това обаче няма да се случи, ако не са налице всички необходими условия. Сред проблемите, които пречат на изграждането на правилни нагласи, са също и договорите за несигурна или срочна заетост, действителното работно време и постоянният стрес поради страх от загуба на работното място, непознаването или липсата на информация относно правата на работниците и неизгодната ситуация на работниците-мигранти при ползването на здравни услуги. |
| --- | --- |

3.7.2

ЕИСК подкрепя очакванията на Комисията за по-съзнателно поведение на наемните работници по отношение на тяхното здравето; това обаче няма да се случи, ако не са налице всички необходими условия. Сред проблемите, които пречат на изграждането на правилни нагласи, са също и договорите за несигурна или срочна заетост, действителното работно време и постоянният стрес поради страх от загуба на работното място, непознаването или липсата на информация относно правата на работниците и неизгодната ситуация на работниците-мигранти при ползването на здравни услуги.

| 3.7.3 | При прилагането на своята стратегия за благополучието на работниците на работното им място за периода 2000-2006 г. ЕС все още не е изпълнил задачите си относно осигуряването на работна среда, в която психичното здраве да не е застрашено от стрес и депресия. ЕИСК изразява съжаление за този факт и приканва Европейската комисия да изготви конкретни препоръки. |
| --- | --- |

3.7.3

При прилагането на своята стратегия за благополучието на работниците на работното им място за периода 2000-2006 г. ЕС все още не е изпълнил задачите си относно осигуряването на работна среда, в която психичното здраве да не е застрашено от стрес и депресия. ЕИСК изразява съжаление за този факт и приканва Европейската комисия да изготви конкретни препоръки.

3.8   Опазване на здравето на международно равнище

| 3.8.1 | ЕС носи отговорност не само за собствените си граждани, но и за условията и обстоятелствата, при които работят гражданите, живеещи извън неговите граници. Както бе посочено в предишната стратегия, зачитането на основните трудови права трябва да се има предвид при политиките в сферата на външната търговия и развитието, въпреки че в тези области има вероятност от конфликт с принципа на свободния пазар (12). |
| --- | --- |

3.8.1

ЕС носи отговорност не само за собствените си граждани, но и за условията и обстоятелствата, при които работят гражданите, живеещи извън неговите граници. Както бе посочено в предишната стратегия, зачитането на основните трудови права трябва да се има предвид при политиките в сферата на външната търговия и развитието, въпреки че в тези области има вероятност от конфликт с принципа на свободния пазар (12).

| 3.8.2 | В международната политика следва да се насърчава приемането на мерките/препоръките на МОТ, както и на достиженията на ЕС, като напр. регламента REACH. Необходимо е да бъдат разработени политики и законови разпоредби за намаляване на рисковете и заболяванията, причинявани от азбест, канцерогенни материали и силиций. |
| --- | --- |

3.8.2

В международната политика следва да се насърчава приемането на мерките/препоръките на МОТ, както и на достиженията на ЕС, като напр. регламента REACH. Необходимо е да бъдат разработени политики и законови разпоредби за намаляване на рисковете и заболяванията, причинявани от азбест, канцерогенни материали и силиций.

| 3.8.3 | При държавните и обществените поръчки държавите-членки следва да дават добър пример, като отдават предпочитание на онези предприятия, които спазват разпоредбите относно здравословните и безопасни условия на труд (както беше предложено в стратегията за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2002-2006 г.). |
| --- | --- |

3.8.3

При държавните и обществените поръчки държавите-членки следва да дават добър пример, като отдават предпочитание на онези предприятия, които спазват разпоредбите относно здравословните и безопасни условия на труд (както беше предложено в стратегията за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2002-2006 г.).

| 3.8.4 | Всички държави-членки на ЕС трябва да бъдат призовани да ратифицират съществуващите конвенции на МОТ. |
| --- | --- |

3.8.4

Всички държави-членки на ЕС трябва да бъдат призовани да ратифицират съществуващите конвенции на МОТ.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Необходим е поне един инспектор на 10 000 работници (в много държави-членки на ЕС съотношението е по-ниско).

1

(2)  Вж. становище на ЕИСК от 26 септември 2007 г. относно „Насърчаване на устойчива производителност на труда в Европа“, докладчик: г-жа Kurki (ОВ C 10, 15.1.2008 г.). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:010:0072:0079:EN:PDF.

2

(3)  Вж. COM(2005) 33 окончателен и Заключенията на Европейския съвет от март 2007 г. http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/93135.pdf.

3

(4)  Както бе посочено от г-жа Anne-Marie Sigmund в „The European Social Model“ („Европейският социален модел“), съвместна конференция на ЕИСК и МОТ, проведена на 26 и 27 юни 2006 г.

4

(5)  Вж. МОТ: демографски промени — факти, сценарии и политически отговори (април 2008 г.).

5

(6)  Процентът на злополуките в строителната индустрия е два пъти по-голям от средния. В сектора на услугите се наблюдава тенденция към нарастване на техния брой, което изисква по-внимателен анализ. Увеличение има също така в сферата на здравеопазването и образованието. Това е свързано най-вече с насилието, стреса и мускулно-скелетните смущения.

6

(7)  Вж. становище на ЕИСК от 25 октомври 2007 г. относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността за общественото здраве и здравето и безопасността на работното място“. Докладчик: г-н Retureau (ОВ C 44, 16.2.2008 г.). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:044:0103:0105:EN:PDF.

7

(8)  SEC(2007) 214.

8

(9)  Вж. становище на ЕИСК от 17 юли 2002 г. относно „Communication from the Commission — Adapting to change in work and society: a new Community strategy on health and safety at work 2002-2006“ („Съобщение на Комисията — приспособяване към промените на работното място и в обществото: нова стратегия на Общността относно здравословните и безопасни условия на труд за периода 2002-2006 г.“), докладчик: г-н Etty (ОВ C 241, 7.10.2002 г.) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2002:241:0100:0103:EN:PDF.

9

(10)  10 Линк към уебсайта на Европейската мрежа за здраве на работното място: http://www.enwhp.org/index.php?id=4.

10

(11)  Доклад на Hämäläinen P. и Takala J. за МОТ

11

http://osha.europa.eu/OSH_world_day/occupational_cancer/view?searchterm=occupational %20cancer.

(12)  Вж. Jukka Takala, ЕП 390.606v01-00.

12

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, които събраха над една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Параграф 2.4

„
  Вече беше създадена
  Следва да продължи разработването и правилното прилагане в целия ЕС на глобална рамка за здравословни и безопасни условия на труд, която трябва да се прилага и наблюдава правилно в целия ЕС.
  така че тя да обхване
  Това се отнася особено за уязвимите групи, които все още не са обхванати по подходящ начин и които срещат трудности при упражняването на правата си в областта на трудовата безопасност, а именно лицата с несигурна заетост и
  , както и заетите във високорискова работна среда, или лицата, излагани на риск с цел извличане на конкурентно преимущество в краткосрочен план.“

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Резултат от гласуването

Гласове „за“: 41 Гласове „против“: 45 Гласове „въздържал се“: 10

Параграф 3.3

„Фактът, че в стратегията на Общността се поставя за цел намаляването на броя на трудовите злополуки с 25 % е положителен. За постигането на тази цел е важно да се изготви и да се приложи план за действие с измерими цели, показатели и надеждни механизми за отчитане, които да дават възможност за сравнения, както и механизми за мониторинг. Трябва да се отчитат също така и вътрешните причини за трудови злополуки, като натискът на времевите ограничения и кратките срокове за доставка, както и външните причини, дължащи се на небрежност, която от своя страна може да е следствие от стреса у дома. Наред с трудовите злополуки е не по-малко важно да се разгледа и въпросът за професионалните заболявания, чиято относителна честота е много по-голяма. Първата стъпка към превенцията трябва да бъде признаването на професионалните заболявания, както и разширяване на понятието
  „
  професионално заболяване
  “. Ако причините за заболяванията се установят навреме, могат да бъдат взети навременни мерки за отстраняването им. Следователно е необходимо да се определи конкретна цел относно броя на лицата, работещи при опасни условия на труд, тъй като това ще има решаващо въздействие върху количеството на професионалните заболявания в бъдеще, както и върху броя на професионалните заболявания.“

Изложение на мотивите

Предложеното изменение не се нуждае от обяснение.

Резултат от гласуването

Гласове „за“: 46 Гласове „против“: 48 Гласове „въздържал се“: 12

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/95 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет „Командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги — оптимизиране на ползите и потенциала от него и същевременно гарантиране на защита на работниците“

COM(2007) 304 окончателен

(2008/C 224/22)

На 13 юни 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги — оптимизиране на потенциала от него и същевременно гарантиране на защита на работниците“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 май 2008 г. (докладчик: г-жа Le Nouail).

На своята 445-а пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание на 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище със 116 гласа „за“, един глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

Комисията публикува гореспоменатото съобщение на 13 юни 2007 г. В него тя оценява транспонирането и мерките, предприети от държавите-членки във връзка с командироването на работници в рамките на предоставяне на услуги в Европейския съюз, и предлага подобрения в прилагането на Директива 96/71/ЕО.

Директива 96/71/EО има за цел да намери баланс между упражняването на основната свобода на доставчиците да предоставят трансгранични услуги съгласно член 49 от Договора за ЕО, от една страна, и необходимостта от осигуряване на подходяща защита на условията на труд на работниците, които са временно командировани зад граница с цел предоставянето на такива услуги, от друга страна.

Според Комисията работник е „командирован“, когато е изпратен от работодателя си в държава-членка, за да работи там в рамките на изпълнението на договор за предоставяне на услуги. Транснационалното предоставяне на услуги предполага изплащането на заплати в държава-членка, различна от тази, в която работниците работят обикновено, и създава специфичната категория на „командирования работник“. Все пак, по отношение на определението на държавите-членки е оставена известна възможност за тълкуване.

Разглежданото съобщение се явява продължение на две други съобщения (1), в които бяха представени насоки в съответствие с Директива 96/71/ЕО, според които Комисията би трябвало да пристъпи към преразглеждане на текста преди 16 декември 2001 г., за да предложи, ако се налага, необходимите изменения на Съвета.

Комитетът излезе със становище (2), в което препоръчваше именно на Комисията да „представи нов доклад, чрез който да покаже:

| — | дали се прилага истинска прозрачност по отношение на правата, |
| --- | --- |

—

дали се прилага истинска прозрачност по отношение на правата,

| — | дали са гарантирани позитивните права на работниците, |
| --- | --- |

—

дали са гарантирани позитивните права на работниците,

| — | дали мобилността на работниците е ограничена или облагодетелствана от прилагането на разпоредбите, произтичащи от транспонирането на директивата в държавите-членки, в сравнение с рисковете от протекционистко затваряне на пазара на труда, |
| --- | --- |

—

дали мобилността на работниците е ограничена или облагодетелствана от прилагането на разпоредбите, произтичащи от транспонирането на директивата в държавите-членки, в сравнение с рисковете от протекционистко затваряне на пазара на труда,

| — | дали е избягнато изкривяването на конкуренцията в сравнение със свободното движение на услуги, |
| --- | --- |

—

дали е избягнато изкривяването на конкуренцията в сравнение със свободното движение на услуги,

| — | и накрая, дали малките предприятия имат правилен и достатъчен достъп до необходимата информация за изпълнението на транспонираната директива. |
| --- | --- |

—

и накрая, дали малките предприятия имат правилен и достатъчен достъп до необходимата информация за изпълнението на транспонираната директива.

Комитетът предложи още по-задълбочен в посока на социалните и икономическите участници анализ, оценка за подобряване на механизмите за информиране на работниците и предприятията, насърчаване на мрежите от местни, регионални или трансгранични информационни центрове, които използват най-добрите практики за разпространение на информация както до работниците, така и до работодателите, правно изследване, за да се провери дали законодателната рамка в държавите-членки, както и информацията за прилагането на колективните трудови договори, е достатъчно ясна, достъпна и актуална в контекста на разширяването“.

1.   Общи бележки

| 1.1 | Настоящето съобщение се основава на трета по ред оценка, завършена няколко години след предвидения в посочената директива срок (най-късно до 16 декември 2001 г.), в която се отчита транспонирането и привеждането в действие във всички държави-членки, като по този начин се подчертава специфичността на темата — която е не само правна, техническа и икономическа, а най-вече социална и човешка, а това създава трудности при оценката, транспонирането, изпълнението и контрола. Директивата, по същество изключително юридическа, предполага тълкувания и дава възможност за тълкуване на множество равнища, транспониране, юриспруденция, които не са лесно приложими към реалността по места в предприятията, на командированите работници, на инспекторите по труда. Това подчертаха и социалните партньори, и обществените органи по време на изслушванията в Парламента. Европейският парламент (3) прие няколко препоръки, една от които е за това по-добре да се отчита становището и да се включват социалните партньори, но без да посочва под каква форма да се прави това. |
| --- | --- |

1.1

Настоящето съобщение се основава на трета по ред оценка, завършена няколко години след предвидения в посочената директива срок (най-късно до 16 декември 2001 г.), в която се отчита транспонирането и привеждането в действие във всички държави-членки, като по този начин се подчертава специфичността на темата — която е не само правна, техническа и икономическа, а най-вече социална и човешка, а това създава трудности при оценката, транспонирането, изпълнението и контрола. Директивата, по същество изключително юридическа, предполага тълкувания и дава възможност за тълкуване на множество равнища, транспониране, юриспруденция, които не са лесно приложими към реалността по места в предприятията, на командированите работници, на инспекторите по труда. Това подчертаха и социалните партньори, и обществените органи по време на изслушванията в Парламента. Европейският парламент (3) прие няколко препоръки, една от които е за това по-добре да се отчита становището и да се включват социалните партньори, но без да посочва под каква форма да се прави това.

| 1.2 | Комитетът отбелязва, че единственият начин, по който определени свободи, разглеждани в една и съща плоскост, остават равностойни и на практика — свободата на движение на хората и на предоставянето на услуги — е директивата да предостави гаранции за осигуряване на значително ниво на защита на правата на командированите работници и на лоялната и равнопоставена конкуренция между всички доставчици на услуги. Комитетът не смята, че би могло спокойно да се предвиди свободното движение на услуги да се реализира в ущърб на определени работници. Ако някои интерпретират последните съдебни решения (4) като знаци в тази посока, Комитетът припомня, че конвенциите на МОТ No 87 и No 98 за синдикалната свобода и за колективното договаряне предвиждат, че при изготвянето на социалното законодателство трябва да се отчитат обичайните начини за това, включително и когато това става чрез колективно договаряне на равнището на предприятието или на всяко друго равнище и по най-различни въпроси, като определянето на минимални заплати в един сектор или предприятие. Още когато транспонирането на Директива 96/71/ЕО попадаше в обичайната рамка на начина на възникване на правото в дадена държава-членка, Комисията е трябвало да осигури прилагането на международното право съгласно тълкуванията на органите ad hoc за контрол и трудовите стандарти, ратифицирани от всички държави-членки, в съответствие с първичното право. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът отбелязва, че единственият начин, по който определени свободи, разглеждани в една и съща плоскост, остават равностойни и на практика — свободата на движение на хората и на предоставянето на услуги — е директивата да предостави гаранции за осигуряване на значително ниво на защита на правата на командированите работници и на лоялната и равнопоставена конкуренция между всички доставчици на услуги. Комитетът не смята, че би могло спокойно да се предвиди свободното движение на услуги да се реализира в ущърб на определени работници. Ако някои интерпретират последните съдебни решения (4) като знаци в тази посока, Комитетът припомня, че конвенциите на МОТ No 87 и No 98 за синдикалната свобода и за колективното договаряне предвиждат, че при изготвянето на социалното законодателство трябва да се отчитат обичайните начини за това, включително и когато това става чрез колективно договаряне на равнището на предприятието или на всяко друго равнище и по най-различни въпроси, като определянето на минимални заплати в един сектор или предприятие. Още когато транспонирането на Директива 96/71/ЕО попадаше в обичайната рамка на начина на възникване на правото в дадена държава-членка, Комисията е трябвало да осигури прилагането на международното право съгласно тълкуванията на органите ad hoc за контрол и трудовите стандарти, ратифицирани от всички държави-членки, в съответствие с първичното право.

| 1.3 | Днес, освен новото разглеждано Съобщение, Комисията предлага Съветът да приеме препоръка (5) за по-добро административно сътрудничество, система за обмяна на информация и споделяне и обмен на най-добри практики. |
| --- | --- |

1.3

Днес, освен новото разглеждано Съобщение, Комисията предлага Съветът да приеме препоръка (5) за по-добро административно сътрудничество, система за обмяна на информация и споделяне и обмен на най-добри практики.

| 1.4 | Предвид всички тези нови предложения, Комитетът подчертава, че Комисията действа в правилната посока, особено с предложението за подобряване на административното сътрудничество и за създаване на система за обмяна на информация между държавите-членки, с ударение върху обмяната на информация за приложимото към командированите работници на тяхна територия трудово право, за приложимите колективни трудови договори, за осигуряване на достъп на работниците и доставчиците на услуги до тази информация, не само на националния език или националните езици на страната, в която се извършват услугите, за създаване на центрове за връзка с конкретните партньори, за привличане на социалните партньори към Комитета на високо равнище и др. |
| --- | --- |

1.4

Предвид всички тези нови предложения, Комитетът подчертава, че Комисията действа в правилната посока, особено с предложението за подобряване на административното сътрудничество и за създаване на система за обмяна на информация между държавите-членки, с ударение върху обмяната на информация за приложимото към командированите работници на тяхна територия трудово право, за приложимите колективни трудови договори, за осигуряване на достъп на работниците и доставчиците на услуги до тази информация, не само на националния език или националните езици на страната, в която се извършват услугите, за създаване на центрове за връзка с конкретните партньори, за привличане на социалните партньори към Комитета на високо равнище и др.

| 1.5 | Въпреки това, Комисията представи документът за оценка на осъществените мерки и транспорнирането в държавите-членки само на английски, като по този начин сведе до минимум въздействието, която оценката можеше да има върху държавите-членки и пред социалните партньори на всички равнища. Комитетът предлага Комисията да отчете специфичността на темата (мобилност, свободно движение) и да направи усилия да публикува приложения документ (6) на поне три езика, от които единият романски от средиземноморския район и един славянски, освен английски. Тъй като въпросът за езика винаги ще възниква и ако искаме новите разпоредби да постигнат планираното въздействие, Комитетът препоръчва да се спазва подходящ езиков режим по отношение на информирането на съответните социални партньори на първо място и системата за обмяна на информация между държавите-членки. Комитетът препраща към своето становище относно изпълнението на стратегията на Комисията за многоезичието и към ново проучвателно становище (7), поискано от Комисията, и използва тази възможност да изтъкне важността на комуникацията и информацията, необходима за прилагането на разпоредбите за командированите работници, като институционалната комуникация е само един от аспектите й. |
| --- | --- |

1.5

Въпреки това, Комисията представи документът за оценка на осъществените мерки и транспорнирането в държавите-членки само на английски, като по този начин сведе до минимум въздействието, която оценката можеше да има върху държавите-членки и пред социалните партньори на всички равнища. Комитетът предлага Комисията да отчете специфичността на темата (мобилност, свободно движение) и да направи усилия да публикува приложения документ (6) на поне три езика, от които единият романски от средиземноморския район и един славянски, освен английски. Тъй като въпросът за езика винаги ще възниква и ако искаме новите разпоредби да постигнат планираното въздействие, Комитетът препоръчва да се спазва подходящ езиков режим по отношение на информирането на съответните социални партньори на първо място и системата за обмяна на информация между държавите-членки. Комитетът препраща към своето становище относно изпълнението на стратегията на Комисията за многоезичието и към ново проучвателно становище (7), поискано от Комисията, и използва тази възможност да изтъкне важността на комуникацията и информацията, необходима за прилагането на разпоредбите за командированите работници, като институционалната комуникация е само един от аспектите й.

| 1.6 | Общи елементи на системата за информиране и специфични особености на социалните регистри: |
| --- | --- |

1.6

Общи елементи на системата за информиране и специфични особености на социалните регистри:

| 1.7 | Комисията предлага да отпаднат мерките за контрол на командироването на работници, които тя преценява като ненужни, като все пак продължи да се гарантира адекватна защита на командированите работници. В Съобщението си Комисията подчертава, че по този начин тя не възнамерява да изложи на риск социалните модели на държавите-членки, но като се позовава на част от решенията на Съда на Европейските общности смята, че определени мерки за контрол не са оправдани в смисъл, че те надхвърлят необходимото за социалната защита на работниците. |
| --- | --- |

1.7

Комисията предлага да отпаднат мерките за контрол на командироването на работници, които тя преценява като ненужни, като все пак продължи да се гарантира адекватна защита на командированите работници. В Съобщението си Комисията подчертава, че по този начин тя не възнамерява да изложи на риск социалните модели на държавите-членки, но като се позовава на част от решенията на Съда на Европейските общности смята, че определени мерки за контрол не са оправдани в смисъл, че те надхвърлят необходимото за социалната защита на работниците.

| 1.8 | Комитетът подчертава нелогичността на предложението да се прекрати задължението за поддържане на социални регистри в държавите-членки, където се извършва предоставянето на услугите: ако е вярно, че чрез система за обмяна на информация се извършва осведомяване за приложимото законодателство и правата и задълженията на предоставящите услуги и работниците, това не позволява да се гарантира индивидуалното проследяване на осигурените права в областта на социалната защита, непосредствена или дългосрочна, болест, злополука, пенсии, социални осигуровки, нито да се контролира заплащането на задължителните социални и фискални вноски в страната, където се предоставят услугите, като тези вноски произтичат от приложимото трудово право в държавата, където се предоставят услугите. Следователно Комитетът не подкрепят това заместване. |
| --- | --- |

1.8

Комитетът подчертава нелогичността на предложението да се прекрати задължението за поддържане на социални регистри в държавите-членки, където се извършва предоставянето на услугите: ако е вярно, че чрез система за обмяна на информация се извършва осведомяване за приложимото законодателство и правата и задълженията на предоставящите услуги и работниците, това не позволява да се гарантира индивидуалното проследяване на осигурените права в областта на социалната защита, непосредствена или дългосрочна, болест, злополука, пенсии, социални осигуровки, нито да се контролира заплащането на задължителните социални и фискални вноски в страната, където се предоставят услугите, като тези вноски произтичат от приложимото трудово право в държавата, където се предоставят услугите. Следователно Комитетът не подкрепят това заместване.

| 1.9 | Комитетът посочва, че 10 години след влизането в сила на Директива 96/71/ЕО целите й все още не са постигнати напълно. В ЕС все още съществуват различия в отношението към вида и степента на социалната защита на командированите работници, като това се отнася както за работниците от ЕС, така и за работниците от трети страни. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът посочва, че 10 години след влизането в сила на Директива 96/71/ЕО целите й все още не са постигнати напълно. В ЕС все още съществуват различия в отношението към вида и степента на социалната защита на командированите работници, като това се отнася както за работниците от ЕС, така и за работниците от трети страни.

| 1.10 | В своята Зелена книга „Осъвременяване на трудовото право за посрещане на предизвикателствата на 21 век“ Комисията счита, че работата на черно, особено в контекста на трансграничното командироване на работници, е изключително тревожно и трайно явление на днешните пазари на труда, което води до нарушаване на конкуренцията и експлоатация на работниците (8). В Зелената книга Комисията отправя искане за механизми за контрол на прилагането, за да се гарантира ефективността на пазарите на труда, да се избегнат нарушенията на националното трудово право и да се защитят социалните права на работниците. |
| --- | --- |

1.10

В своята Зелена книга „Осъвременяване на трудовото право за посрещане на предизвикателствата на 21 век“ Комисията счита, че работата на черно, особено в контекста на трансграничното командироване на работници, е изключително тревожно и трайно явление на днешните пазари на труда, което води до нарушаване на конкуренцията и експлоатация на работниците (8). В Зелената книга Комисията отправя искане за механизми за контрол на прилагането, за да се гарантира ефективността на пазарите на труда, да се избегнат нарушенията на националното трудово право и да се защитят социалните права на работниците.

| 1.11 | Комитетът посочва, че икономическите и социалните партньори в строителния сектор — поради специфичните условия, при които се командироват работници от този сектор — обръщат особено внимание към изпълнението на Директива 96/71/ЕО както поради социален дъмпинг, така и поради възможното изкривяване на конкуренцията в резултат от социалния дъмпинг, особено при трансграничното командироване (9). Във връзка с това, наличието на мерки за контрол, отчитащи спецификата на строителния сектор, е жизненоважно за защитата както на сектора, така и на заинтересованите местни и командировани работници. Предвид всичко това, плановете на Комисията не би трябвало да отслабват онези механизми за контрол в държавите-членки, които с течение на времето са доказали, че са полезни. Действията на Комисията биха били в противоречие с декларираното от нея намерение да не променя социалните модели в държавите-членки. |
| --- | --- |

1.11

Комитетът посочва, че икономическите и социалните партньори в строителния сектор — поради специфичните условия, при които се командироват работници от този сектор — обръщат особено внимание към изпълнението на Директива 96/71/ЕО както поради социален дъмпинг, така и поради възможното изкривяване на конкуренцията в резултат от социалния дъмпинг, особено при трансграничното командироване (9). Във връзка с това, наличието на мерки за контрол, отчитащи спецификата на строителния сектор, е жизненоважно за защитата както на сектора, така и на заинтересованите местни и командировани работници. Предвид всичко това, плановете на Комисията не би трябвало да отслабват онези механизми за контрол в държавите-членки, които с течение на времето са доказали, че са полезни. Действията на Комисията биха били в противоречие с декларираното от нея намерение да не променя социалните модели в държавите-членки.

| 1.12 | Комитетът подчертава позицията на ЕП, че Комисията следва да смекчи своето тълкуване на съдебната практика на СЕО при оценяването на съвместимостта на някои мерки с правото на Общността (10). |
| --- | --- |

1.12

Комитетът подчертава позицията на ЕП, че Комисията следва да смекчи своето тълкуване на съдебната практика на СЕО при оценяването на съвместимостта на някои мерки с правото на Общността (10).

2.   Специфични бележки

| 2.1 | При разглеждането на задължението за съхраняване на определени документи на езика на приемащата държава-членка, Комисията счита, че задължението за тяхното превеждане представлява необосновано ограничение на свободното предоставяне на услуги. От друга страна, в свое решение от 18 юли 2007 г. (C-490/04) СЕО постановява, че това противоречиво задължение е в съответствие с правото на Общността. |
| --- | --- |

2.1

При разглеждането на задължението за съхраняване на определени документи на езика на приемащата държава-членка, Комисията счита, че задължението за тяхното превеждане представлява необосновано ограничение на свободното предоставяне на услуги. От друга страна, в свое решение от 18 юли 2007 г. (C-490/04) СЕО постановява, че това противоречиво задължение е в съответствие с правото на Общността.

| 2.2 | Комисията цитира също така и друго решение на СЕО, според което автоматично и безусловно приложими мерки, основаващи се на обща презумпция за укриване на данъци или измама от страна на лице или фирма, упражняващо гарантирана от Договора основна свобода, представляват необосновано ограничаване на свободното предоставяне на услуги (11). Комитетът се съмнява дали тази оценка на Съда на Европейските общности се отнася до мерки, които са предмет на Директива 96/71/ЕО, тъй като последната разрешава на държавите-членки „да предприемат подходящи мерки в случай на неспазване на настоящата директива“. Тази разпоредба не води до обща и изрична презумпция за измама. Напротив, в текста се уточнява, че материално-правното съдържание на директивата би било недействително, ако държавите-членки не могат да контролират с подходящи средства спазването на изискванията относно командироването на работници. |
| --- | --- |

2.2

Комисията цитира също така и друго решение на СЕО, според което автоматично и безусловно приложими мерки, основаващи се на обща презумпция за укриване на данъци или измама от страна на лице или фирма, упражняващо гарантирана от Договора основна свобода, представляват необосновано ограничаване на свободното предоставяне на услуги (11). Комитетът се съмнява дали тази оценка на Съда на Европейските общности се отнася до мерки, които са предмет на Директива 96/71/ЕО, тъй като последната разрешава на държавите-членки „да предприемат подходящи мерки в случай на неспазване на настоящата директива“. Тази разпоредба не води до обща и изрична презумпция за измама. Напротив, в текста се уточнява, че материално-правното съдържание на директивата би било недействително, ако държавите-членки не могат да контролират с подходящи средства спазването на изискванията относно командироването на работници.

3.   Подобряването на сътрудничеството като решение на съществуващите проблеми при прилагането на Директива 96/71/ЕО

| 3.1 | Комитетът приветства ясното признаване от страна на Комисията на съществуващите понастоящем значителни слабости в трансграничното административно сътрудничество и на необходимостта от действия и е убеден, че доброто сътрудничество относно обмена на информация между органите на държавите-членки може да допринесе за преодоляване на проблемите, свързани с практическите трудности при прилагането на директивата относно командироването на работници особено във връзка с мониторинга на спазването на разпоредбите. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът приветства ясното признаване от страна на Комисията на съществуващите понастоящем значителни слабости в трансграничното административно сътрудничество и на необходимостта от действия и е убеден, че доброто сътрудничество относно обмена на информация между органите на държавите-членки може да допринесе за преодоляване на проблемите, свързани с практическите трудности при прилагането на директивата относно командироването на работници особено във връзка с мониторинга на спазването на разпоредбите.

| 3.2 | От друга страна, Комитетът не споделя мнението на Комисията, че подобреното сътрудничество може да направи ненужни националните мерки за контрол. Досега механизмите за сътрудничество в рамките на Директива 96/71/ЕО са доказали, че не са ефективни — те не можаха да осигурят гаранции за социална защита на работниците по еднакъв начин и в еднаква степен във всички национални разпоредби. |
| --- | --- |

3.2

От друга страна, Комитетът не споделя мнението на Комисията, че подобреното сътрудничество може да направи ненужни националните мерки за контрол. Досега механизмите за сътрудничество в рамките на Директива 96/71/ЕО са доказали, че не са ефективни — те не можаха да осигурят гаранции за социална защита на работниците по еднакъв начин и в еднаква степен във всички национални разпоредби.

| 3.3 | Това важи с особена сила за строителния сектор. В този сектор извършването на превантивни проверки на строителните обекти, с цел оценка на ефективността на правата на командированите работници, е жизненоважно. |
| --- | --- |

3.3

Това важи с особена сила за строителния сектор. В този сектор извършването на превантивни проверки на строителните обекти, с цел оценка на ефективността на правата на командированите работници, е жизненоважно.

| 3.4 | Връщането на отговорността за тези проверки на държавата-членка на произход би довело до нежелателно забавяне на защитата на правата на работниците. Това е една от причините в гореспоменатото си решение от 18 юли 2007 г. СЕО да даде право на държавите-членки да поддържат задължението за съхраняване на строителните обекти на определени документи на езика на приемащата държава. Комитетът препоръчва това задължение да не се премахва, а данните за наемането и заетостта, в случая данните за командироването на работниците, да станат по-достъпни, като се запази задължението тези необходими данни да се предоставят за контрол на органите, отговарящи за заетостта, професионалното обучение и социалната защита в приемащата страна и в страната на произход. Все по-голямо значение ще придобиват достъпът на предприятията и работниците до тази информация и нейната яснота в условията на разширен вътрешен пазар, в който се наблюдава тенденция към още по-голяма мобилност. |
| --- | --- |

3.4

Връщането на отговорността за тези проверки на държавата-членка на произход би довело до нежелателно забавяне на защитата на правата на работниците. Това е една от причините в гореспоменатото си решение от 18 юли 2007 г. СЕО да даде право на държавите-членки да поддържат задължението за съхраняване на строителните обекти на определени документи на езика на приемащата държава. Комитетът препоръчва това задължение да не се премахва, а данните за наемането и заетостта, в случая данните за командироването на работниците, да станат по-достъпни, като се запази задължението тези необходими данни да се предоставят за контрол на органите, отговарящи за заетостта, професионалното обучение и социалната защита в приемащата страна и в страната на произход. Все по-голямо значение ще придобиват достъпът на предприятията и работниците до тази информация и нейната яснота в условията на разширен вътрешен пазар, в който се наблюдава тенденция към още по-голяма мобилност.

| 3.5 | Данните относно пенсионните права и правата, свързани със защита на здравето (корабостроителници, химикали, земеделие и др.) биха могли да се събират и проверяват по-лесно, ако съществуваха някои допълнителни данни: страна на произход, предприятие, социални услуги и организации съгласно принципа за прозрачност. |
| --- | --- |

3.5

Данните относно пенсионните права и правата, свързани със защита на здравето (корабостроителници, химикали, земеделие и др.) биха могли да се събират и проверяват по-лесно, ако съществуваха някои допълнителни данни: страна на произход, предприятие, социални услуги и организации съгласно принципа за прозрачност.

| 3.6 | Комитетът също така смята, че възникналите практически трудности при прилагането на директивата относно командироването на работници не могат да бъдат решени единствено от държавите-членки. Следва да се обмисли създаването на европейски орган, който да играе ролята на логистично и координационно звено, катализатор и информационен център при трансграничното административно сътрудничество в областта на командироването на работници. Този орган би следвало да изготвя периодично доклади относно възникналите проблеми и предлаганите мерки за решаването им. |
| --- | --- |

3.6

Комитетът също така смята, че възникналите практически трудности при прилагането на директивата относно командироването на работници не могат да бъдат решени единствено от държавите-членки. Следва да се обмисли създаването на европейски орган, който да играе ролята на логистично и координационно звено, катализатор и информационен център при трансграничното административно сътрудничество в областта на командироването на работници. Този орган би следвало да изготвя периодично доклади относно възникналите проблеми и предлаганите мерки за решаването им.

4.   Препоръки на Комисията за подобряване прилагането на Директива 96/71/ЕО

| 4.1 | Комитетът одобрява факта, че Комисията, съвместно с държавите-членки и в сътрудничество със синдикатите и работодателите, желае да създаде комитет на високо равнище, който да предоставя подкрепа за определянето и обмена на доказани процеси чрез задълбочен преглед и решаване на проблемите, свързани с трансграничното прилагане на граждански и административни санкции във връзка с командироването на работници. ЕИСК подчертава, че тъй като европейските секторни социални партньори досега са извършвали основната работа по наблюдението и прилагането, те трябва да бъдат изрично включени в процеса, като автоматично получат място в комитета от самото му учредяване. Те вече изразиха своето общо желание в съвместна европейска декларация. Комитетът поддържа Комисията, която предприе тази стъпка, като отчита натрупания опит, но и като не изключва от участие европейските междуотраслови социални партньори на съответното равнище. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът одобрява факта, че Комисията, съвместно с държавите-членки и в сътрудничество със синдикатите и работодателите, желае да създаде комитет на високо равнище, който да предоставя подкрепа за определянето и обмена на доказани процеси чрез задълбочен преглед и решаване на проблемите, свързани с трансграничното прилагане на граждански и административни санкции във връзка с командироването на работници. ЕИСК подчертава, че тъй като европейските секторни социални партньори досега са извършвали основната работа по наблюдението и прилагането, те трябва да бъдат изрично включени в процеса, като автоматично получат място в комитета от самото му учредяване. Те вече изразиха своето общо желание в съвместна европейска декларация. Комитетът поддържа Комисията, която предприе тази стъпка, като отчита натрупания опит, но и като не изключва от участие европейските междуотраслови социални партньори на съответното равнище.

| 4.2 | Този комитет трябва да следи на държавите-членки да не се налагат де факто условия, които обикновено биха изисквали участие на националния или европейския законодател. В този смисъл мерките за спазване на Директива 96/71/ЕО в ЕС не са хармонизирани в достатъчна степен и комитетът би могъл да допринесе за разрешаването на този проблем. |
| --- | --- |

4.2

Този комитет трябва да следи на държавите-членки да не се налагат де факто условия, които обикновено биха изисквали участие на националния или европейския законодател. В този смисъл мерките за спазване на Директива 96/71/ЕО в ЕС не са хармонизирани в достатъчна степен и комитетът би могъл да допринесе за разрешаването на този проблем.

| 4.3 | В заключение, Комитетът одобрява, че Комисията взема изцяло предвид резолюциите на Европейския парламент относно командироването на работници, по-специално резолюцията относно признаването на участието на социалните партньори, и предлага техния опит да се използва, като за тази цел наред с другите мерки им бъдат предоставени допълнителни ресурси за оповестяване на примери за добри практики. |
| --- | --- |

4.3

В заключение, Комитетът одобрява, че Комисията взема изцяло предвид резолюциите на Европейския парламент относно командироването на работници, по-специално резолюцията относно признаването на участието на социалните партньори, и предлага техния опит да се използва, като за тази цел наред с другите мерки им бъдат предоставени допълнителни ресурси за оповестяване на примери за добри практики.

| 4.4 | С оглед на гарантирането на равни права на всички работници, Европейската комисия би трябвало да насърчи усилията за предприемане на мерки за подобряване на контрола и сътрудничеството между държавите-членки. |
| --- | --- |

4.4

С оглед на гарантирането на равни права на всички работници, Европейската комисия би трябвало да насърчи усилията за предприемане на мерки за подобряване на контрола и сътрудничеството между държавите-членки.

5.   Нерешени въпроси:

5.1   Фалшиви самостоятелно заети работници

| 5.1.1 | Комитетът констатира и изразява своята загриженост относно проблемите, свързани с откриването на „фалшивите самостоятелно заети работници“ и тяхното правно преквалифициране, когато става въпрос за лица, установени извън или във държавата-членка, където са констатирани фактите, или когато, в известен смисъл, става въпрос за прикрито командироване. Той приканва Комисията да разгледа правните и практически средства за справяне с този проблем. Случва се командировани работници да бъдат насърчавани да се регистрират като самостоятелно заети, въпреки че са напълно зависими от един единствен възложител, а понякога и дори да не се регистрират нито като командировани, нито като самостоятелно заети, в някои случаи в опасни професии, при които социалното покритие трябва да е пълно. |
| --- | --- |

5.1.1

Комитетът констатира и изразява своята загриженост относно проблемите, свързани с откриването на „фалшивите самостоятелно заети работници“ и тяхното правно преквалифициране, когато става въпрос за лица, установени извън или във държавата-членка, където са констатирани фактите, или когато, в известен смисъл, става въпрос за прикрито командироване. Той приканва Комисията да разгледа правните и практически средства за справяне с този проблем. Случва се командировани работници да бъдат насърчавани да се регистрират като самостоятелно заети, въпреки че са напълно зависими от един единствен възложител, а понякога и дори да не се регистрират нито като командировани, нито като самостоятелно заети, в някои случаи в опасни професии, при които социалното покритие трябва да е пълно.

| 5.1.2 | Националната нормативна уредба би трябвало да съдържа не само ясни и приложими дефиниции, но и ясни правила за отговорност в случай на деклариране на фалшива заетост и/или фалшиво командироване, за да се гарантира изплащане на възнаграждения, глоби, данъци и социални вноски, на които работникът и органите имат право, да се осигури на органите възможност за проверка на изпълнението на това задължение, да се минимизират печалбите от измами и да се повишат икономическите санкции за нарушителите в случаите на съглашателство между „фалшивите самостоятелно заети работници“ и предприятия за избягване на задълженията, свързани със социалната защита. |
| --- | --- |

5.1.2

Националната нормативна уредба би трябвало да съдържа не само ясни и приложими дефиниции, но и ясни правила за отговорност в случай на деклариране на фалшива заетост и/или фалшиво командироване, за да се гарантира изплащане на възнаграждения, глоби, данъци и социални вноски, на които работникът и органите имат право, да се осигури на органите възможност за проверка на изпълнението на това задължение, да се минимизират печалбите от измами и да се повишат икономическите санкции за нарушителите в случаите на съглашателство между „фалшивите самостоятелно заети работници“ и предприятия за избягване на задълженията, свързани със социалната защита.

5.2   Подизпълнение и отговорност

| 5.2.1 | На равнището на държавите-членки, някои партньори на национално и секторно ниво подкрепят принципа главните или основните изпълнители да носят солидарна отговорност с подизпълнителите. Този принцип е включен в националното законодателство и заслужава да бъде отбелязан като добра практика. Докладът на Европейския парламент (12) подчертава редица предимства за командированите работници при режим на солидарна отговорност. В съобщението си Комисията изразява мнение, че въпросът дали солидарната отговорност на главните изпълнители е ефикасна и пропорционална мярка за по-добро проследяване и контрол на спазването на общностното законодателство трябва да бъде проучен и обсъден по-обстойно. От своя страна Европейският парламент се е изказал в подкрепа на такива разпоредби. |
| --- | --- |

5.2.1

На равнището на държавите-членки, някои партньори на национално и секторно ниво подкрепят принципа главните или основните изпълнители да носят солидарна отговорност с подизпълнителите. Този принцип е включен в националното законодателство и заслужава да бъде отбелязан като добра практика. Докладът на Европейския парламент (12) подчертава редица предимства за командированите работници при режим на солидарна отговорност. В съобщението си Комисията изразява мнение, че въпросът дали солидарната отговорност на главните изпълнители е ефикасна и пропорционална мярка за по-добро проследяване и контрол на спазването на общностното законодателство трябва да бъде проучен и обсъден по-обстойно. От своя страна Европейският парламент се е изказал в подкрепа на такива разпоредби.

| 5.2.2 | Опитът от практиката показва, че директивата за командироването на работници понякога се заобикаля чрез дълги вериги от подизпълнители, съчетани с използване на трансгранични доставчици на услуги. |
| --- | --- |

5.2.2

Опитът от практиката показва, че директивата за командироването на работници понякога се заобикаля чрез дълги вериги от подизпълнители, съчетани с използване на трансгранични доставчици на услуги.

| 5.2.3 | В съобщението се посочва, че Комисията възнамерява, заедно с държавите-членки и социалните партньори, да разгледа задълбочено проблемите, свързани с трансграничния контрол за спазването на законодателството (санкции, глоби, солидарна отговорност). По този начин Комисията отговаря на настоятелните призиви на Европейския парламент да поеме законодателна инициатива по отношение на солидарната отговорност, за да се намалят възможностите за заобикаляне на правни или колективно договорени стандарти, в съответствие с директивата за командироване на работници. Комитетът отправя искане да бъде информиран за резултатите от този процес. |
| --- | --- |

5.2.3

В съобщението се посочва, че Комисията възнамерява, заедно с държавите-членки и социалните партньори, да разгледа задълбочено проблемите, свързани с трансграничния контрол за спазването на законодателството (санкции, глоби, солидарна отговорност). По този начин Комисията отговаря на настоятелните призиви на Европейския парламент да поеме законодателна инициатива по отношение на солидарната отговорност, за да се намалят възможностите за заобикаляне на правни или колективно договорени стандарти, в съответствие с директивата за командироване на работници. Комитетът отправя искане да бъде информиран за резултатите от този процес.

6.   Заключения:

| 6.1 | Комитетът подкрепя инициативите на Комисията, предложени на Съвета, но все пак изразява резерви спрямо едностранния характер на подхода им, тъй като са насочени главно към премахването на предполагаеми ограничения или пречки пред предприятията при командироване на работници в други държави. Комитетът смята обаче, че предвид признатите недостатъци на мониторинга на условията на труд, на трансграничното административно сътрудничество и на налагането на глоби, също толкова внимание трябва да се обърне и на опазването на правата на работниците съгласно директивата относно командироването на работници. По-специално Комитетът изразява резерви във връзка с премахването на задължението да се поддържат социални регистри в държавите-членки, където се предоставя услугата, насърчава Съвета да приеме предложената препоръка относно подобряване на административното сътрудничество между държавите-членки, за улесняване на достъпа до информация на командированите доставчици на услуги и работници, при разнообразен езиков режим, и за обмена на информация и добри практики между държавите-членки в тристранния комитет на високо равнище, в който се включват представители на държавите-членки, икономическите и социални партньори на национално и европейско равнище, и който има за цел да подкрепи Директива 96/71/ЕО и защитата на командированите работници в рамките на свободата на предоставяне на услуги. |
| --- | --- |

6.1

Комитетът подкрепя инициативите на Комисията, предложени на Съвета, но все пак изразява резерви спрямо едностранния характер на подхода им, тъй като са насочени главно към премахването на предполагаеми ограничения или пречки пред предприятията при командироване на работници в други държави. Комитетът смята обаче, че предвид признатите недостатъци на мониторинга на условията на труд, на трансграничното административно сътрудничество и на налагането на глоби, също толкова внимание трябва да се обърне и на опазването на правата на работниците съгласно директивата относно командироването на работници. По-специално Комитетът изразява резерви във връзка с премахването на задължението да се поддържат социални регистри в държавите-членки, където се предоставя услугата, насърчава Съвета да приеме предложената препоръка относно подобряване на административното сътрудничество между държавите-членки, за улесняване на достъпа до информация на командированите доставчици на услуги и работници, при разнообразен езиков режим, и за обмена на информация и добри практики между държавите-членки в тристранния комитет на високо равнище, в който се включват представители на държавите-членки, икономическите и социални партньори на национално и европейско равнище, и който има за цел да подкрепи Директива 96/71/ЕО и защитата на командированите работници в рамките на свободата на предоставяне на услуги.

Брюксел, 7 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2003) 458 „Прилагане на Директива 96/71/ЕО в държавите-членки“ и COM (2006) 159 от 4 април 2006 г.„Насоки относно командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги“.

1

(2)  Становище на ЕИСК от 31.3.2004 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Прилагане на Директива 96/71/ЕО в държавите-членки“, докладчик: г-жа Le Nouail-Marlière (ОВ C 112 от 30 април 2004 г.).

2

(3)  И неотдавна в B6-0266/2007 от 11 юли 2007 г.

3

(4)  Делото Laval срещу Svenska C-341/05.

4

(5)  Препоръка на Комисията от [...] „относно подобряването на административното сътрудничество между държавите–членки в контекста на командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги“ IP/08/514.

5

(6)  Sec 2008_747.

6

(7)  Проучвателно становище на ЕИСК относно „Многоезичието“, докладчик: г-жа Le Nouail-Marliere, в процес на изготвяне.

7

(8)  Зелена книга, COM(2006) 708 окончателен, параграф 4б, стр. 10 и следващите страници; Становище на ЕИСК от 30.5.2007 г. относно „Зелена книга — Осъвременяване на трудовото право“, докладчик: г-н RETUREAU (ОВ C 175 от 27 юли 2007 г.).

8

(9)  Трябва да се спомене изследването „La Libre Circulation des travailleurs dans l'UE“ [„Свободно движение на работници в ЕС“] от Jan Cremers и Peter Donders, European Institute for Construction Labour Research, Editeurs et Werner Buelen, FETBB Auteur.

9

И други сектори страдат от социалния дъмпинг, но условията за командироване не се определят от същата директива. Становище на ЕИСК 1698/2007 „Трансграничните работници в земеделието“, докладчик: г-н Siecker; и ЕИСК 1699/2007 „Състояние на заетостта в селското стопанство“, докладчик: г-н Wilms.

(10)  Резолюция B6-0266/2007 от 11 юли 2007 г. на Европейския парламент.

10

(11)  Параграф 3.2 от разглежданото Съобщение.

11

(12)  Доклад на Европейския парламент относно корпоративната социална отговорност: Ново партньорство (2006/2133(INI)), Доклад на Европейския парламент относно прилагането на Директива 96/71/ЕО относно командироването на работници (2006/2038(INI)) и Доклад на Европейския парламент (A6-0247/2007) за осъвременяване на трудовото законодателство с цел посрещане на предизвикателствата на 21-ви век. В последния Европейският парламент призовава „Комисията да регламентира солидарна и индивидуална отговорност за общите или основни предприятия, с цел избягване на злоупотребите при сключване на договори за подизпълнение и командироване на работници и за установяване на прозрачен и конкурентен пазар за всички компании въз основа на равнопоставена конкурентна среда по отношение на спазването на нормите и условията на труд, по-специално призовава Комисията и държавите-членки да определят ясно на европейско равнище върху кого пада отговорността за зачитане на трудовото законодателство и за изплащане на съответните възнаграждения, вноски за социално осигуряване и данъци във веригата от подизпълнители“. Един пример от практиката е строителството на седалището на Съвета на министрите (сградата „Justus Lipsius“) в Брюксел през 90-те години. Към определен момент на табелата, обозначаваща строителния обект, са изброени между 30 и 50 подизпълнители, като списъкът дори не е изчерпателен. Друг пример е реконструкцията на сградата Berlaymont (седалище на Европейската комисия), когато специализирана в премахването на азбест немска фирма наема чрез подизпълнители 110 португалски работници, които не са квалифицирани за тази задача и работят при ужасни условия. Други примери от практиката могат да бъдат намерени в „The free movement of workers“ („Свободното движение на работници“), CLR Studies 4 (2004), стр. 48-51, Cremers и Donders ред.

12

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/100 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/100

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на мобилността на младите хора в Европа: практически аспекти и график“

(2008/C 224/23)

С писмо от 25 октомври 2007 г. френският държавен секретар по европейските въпроси г-н Jouyet, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, се обърна към Европейския икономически и социален комитет с искане да изготви становище относно

„Насърчаване на мобилността на младите хора в Европа: практически аспекти и график“.

Специализираната секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 май 2008 г. (докладчик: г-н Rodríguez García-Caro).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 117 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет приветства интереса и подкрепата, засвидетелствани от бъдещото френско председателство на Съвета по отношение на мобилността на младите европейци. През декември 2000 г. Европейският съвет от Ница прие резолюция, в която са посочени 42 мерки за насърчаване и подкрепа на мобилността на младите хора. Няколко години по-късно, с новото председателство на Франция, отново е налице интерес за решаване на проблемите, засягащи мобилността на по-младите граждани на Европа. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет приветства интереса и подкрепата, засвидетелствани от бъдещото френско председателство на Съвета по отношение на мобилността на младите европейци. През декември 2000 г. Европейският съвет от Ница прие резолюция, в която са посочени 42 мерки за насърчаване и подкрепа на мобилността на младите хора. Няколко години по-късно, с новото председателство на Франция, отново е налице интерес за решаване на проблемите, засягащи мобилността на по-младите граждани на Европа.

| 1.2 | ЕИСК смята, че основният проблем, пред който е изправен ЕС по отношение на транснационалната мобилност на младите хора, е очевидната липса на решения на проблемите, които вече многократно са били описвани, и трудността да бъдат приложени мерките, приети за решаване на проблемите с мобилността. Списъкът с установените проблеми е също толкова дълъг, колкото и списъкът с мерки, които трябва да бъдат приети за тяхното разрешаване. Поради тази причина ЕИСК счита, че не бива да се търсят още пречки пред мобилността и да се изброяват действия за нейното насърчаване, а по-скоро да бъде разгледан основният въпрос какво е постигнато, какво още трябва да се направи и как да се оценят резултатите. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК смята, че основният проблем, пред който е изправен ЕС по отношение на транснационалната мобилност на младите хора, е очевидната липса на решения на проблемите, които вече многократно са били описвани, и трудността да бъдат приложени мерките, приети за решаване на проблемите с мобилността. Списъкът с установените проблеми е също толкова дълъг, колкото и списъкът с мерки, които трябва да бъдат приети за тяхното разрешаване. Поради тази причина ЕИСК счита, че не бива да се търсят още пречки пред мобилността и да се изброяват действия за нейното насърчаване, а по-скоро да бъде разгледан основният въпрос какво е постигнато, какво още трябва да се направи и как да се оценят резултатите.

| 1.3 | Следователно ЕИСК смята, че не е необходимо да се създават нови експертни групи или групи на високо равнище, които вероятно отново ще се занимават с вече разглеждани въпроси. Според Комитета трябва да се създаде работна група от представители на различните генерални дирекции на Комисията с правомощия в областта на мобилността, която да направи анализ на положението и да разгледа методично следните аспекти:






  — | да определи вече установените и описани пречки; |
| --- | --- | --- |

1.3

Следователно ЕИСК смята, че не е необходимо да се създават нови експертни групи или групи на високо равнище, които вероятно отново ще се занимават с вече разглеждани въпроси. Според Комитета трябва да се създаде работна група от представители на различните генерални дирекции на Комисията с правомощия в областта на мобилността, която да направи анализ на положението и да разгледа методично следните аспекти:

—

да определи вече установените и описани пречки;

| — | да установи ефективните мерки за тяхното преодоляване, одобрени на ниво ЕС (регламенти, директиви, решения, резолюции, препоръки и т. н.); |
| --- | --- |

—

да установи ефективните мерки за тяхното преодоляване, одобрени на ниво ЕС (регламенти, директиви, решения, резолюции, препоръки и т. н.);

| — | да установи все още неразрешените проблеми, които са вече посочени, но са в процес на разрешаване по законодателен път; |
| --- | --- |

—

да установи все още неразрешените проблеми, които са вече посочени, но са в процес на разрешаване по законодателен път;

| — | да установи вече посочените проблеми, за които все още не е приета никаква инициатива за разрешаване; |
| --- | --- |

—

да установи вече посочените проблеми, за които все още не е приета никаква инициатива за разрешаване;

| — | да установи мерките, които са предложени, но не са взети предвид или не са приложени от държавите-членки. |
| --- | --- |

—

да установи мерките, които са предложени, но не са взети предвид или не са приложени от държавите-членки.

| 1.4 | Също така би трябвало да се възприеме методологичен подход за определяне на положението на младите хора, които да бъдат разделени в различни целеви групи, според различните обстоятелства и проблеми, пред които са изправени. Това ще помогне да се разберат проблемите на различните групи млади хора с оглед на избирателното приемане на съответните специфични мерки. По този начин ще се подобри ефективността и ефикасността, като се избегнат решения от общ характер. |
| --- | --- |

1.4

Също така би трябвало да се възприеме методологичен подход за определяне на положението на младите хора, които да бъдат разделени в различни целеви групи, според различните обстоятелства и проблеми, пред които са изправени. Това ще помогне да се разберат проблемите на различните групи млади хора с оглед на избирателното приемане на съответните специфични мерки. По този начин ще се подобри ефективността и ефикасността, като се избегнат решения от общ характер.

| 1.5 | Този анализ би трябвало да се отнася до:






  — | студенти; |
| --- | --- | --- |

1.5

Този анализ би трябвало да се отнася до:

—

студенти;

| — | млади хора, които са приключили периода на университетското или професионалното си образование и започват работа за първи път; |
| --- | --- |

—

млади хора, които са приключили периода на университетското или професионалното си образование и започват работа за първи път;

| — | задочници; |
| --- | --- |

—

задочници;

| — | хора на изкуството; |
| --- | --- |

—

хора на изкуството;

| — | млади доброволци; |
| --- | --- |

—

млади доброволци;

| — | млади предприемачи; |
| --- | --- |

—

млади предприемачи;

| — | млади хора без финансови средства; |
| --- | --- |

—

млади хора без финансови средства;

| — | млади двойки, на които се налага да съвместяват семейния живот с работа или учене; |
| --- | --- |

—

млади двойки, на които се налага да съвместяват семейния живот с работа или учене;

| — | социално изключени млади хора; |
| --- | --- |

—

социално изключени млади хора;

| — | млади хора, които търсят работа и тяхното положение през първите години на професионална дейност. |
| --- | --- |

—

млади хора, които търсят работа и тяхното положение през първите години на професионална дейност.

| 1.6 | ЕИСК смята, че не е толкова необходимо да се посочват пречки и решения; за предпочитане е да се предоставят достатъчно средства в разумно кратък срок, за да може всичко казано и написано относно мобилността да се материализира под формата на решения на проблемите, свързани с мобилността на младите европейци. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК смята, че не е толкова необходимо да се посочват пречки и решения; за предпочитане е да се предоставят достатъчно средства в разумно кратък срок, за да може всичко казано и написано относно мобилността да се материализира под формата на решения на проблемите, свързани с мобилността на младите европейци.

| 1.7 | Привличането на всички заинтересовани страни за постигане на ефективна мобилност на младите хора и един проактивен подход в различните европейски политики в тази област могат да доведат до съществена промяна на настоящото положение. |
| --- | --- |

1.7

Привличането на всички заинтересовани страни за постигане на ефективна мобилност на младите хора и един проактивен подход в различните европейски политики в тази област могат да доведат до съществена промяна на настоящото положение.

2.   Въведение

2.1   Мотиви за проучвателното становище

| 2.1.1 | Този документ е изготвен в отговор на искане, отправено до Европейския икономически и социален комитет от държавния секретар по европейските въпроси към Министерството на външните работи и европейските въпроси на Френската република. На 25 октомври 2007 г. държавният секретар отправи молба към Комитета да изготви проучвателно становище относно „
  Насърчаване на мобилността на младите хора в Европа: практически аспекти и график
  “. Искането беше отправено в светлината на френското председателство на Съвета на Европейския съюз през втората половина на 2008 г. |
| --- | --- |

2.1.1

Този документ е изготвен в отговор на искане, отправено до Европейския икономически и социален комитет от държавния секретар по европейските въпроси към Министерството на външните работи и европейските въпроси на Френската република. На 25 октомври 2007 г. държавният секретар отправи молба към Комитета да изготви проучвателно становище относно „
  Насърчаване на мобилността на младите хора в Европа: практически аспекти и график
  “. Искането беше отправено в светлината на френското председателство на Съвета на Европейския съюз през втората половина на 2008 г.

| 2.1.2 | Междувременно европейският комисар по образованието и обучението насърчи създаването на експертна група на високо равнище за повишаване на мобилността на европейците. Групата на високо равнище проведе своята първа среща на 24 януари 2008 г. и има за цел да установи мерките, които биха могли да бъдат въведени за увеличаване на обмена на млади хора, за подобряване на помощта за осъществяване на мобилност за професионално обучение и образование за възрастни, увеличаване на мобилността на млади хора на изкуството, млади предприемачи и доброволци. Тя предвижда да завърши своята работа до средата на 2008 г., когато ще представи стратегически доклад. |
| --- | --- |

2.1.2

Междувременно европейският комисар по образованието и обучението насърчи създаването на експертна група на високо равнище за повишаване на мобилността на европейците. Групата на високо равнище проведе своята първа среща на 24 януари 2008 г. и има за цел да установи мерките, които биха могли да бъдат въведени за увеличаване на обмена на млади хора, за подобряване на помощта за осъществяване на мобилност за професионално обучение и образование за възрастни, увеличаване на мобилността на млади хора на изкуството, млади предприемачи и доброволци. Тя предвижда да завърши своята работа до средата на 2008 г., когато ще представи стратегически доклад.

2.2   Мобилността в Европейския съюз: повече от право на свободно движение

| 2.2.1 | Мобилността е право, залегнало в член 18 от Договора за създаване на Европейската общност. Това право в областта на образованието и обучението е посочено в разпоредбите на член 149, параграф 4 и член 150, параграф 4 от Договора. Следователно ЕС като цяло и държавите-членки в частност трябва да предприемат необходимите стъпки за гарантиране на правото на мобилност, без значение дали е с цел работа, обучение, доброволческа дейност или просто за почивка. |
| --- | --- |

2.2.1

Мобилността е право, залегнало в член 18 от Договора за създаване на Европейската общност. Това право в областта на образованието и обучението е посочено в разпоредбите на член 149, параграф 4 и член 150, параграф 4 от Договора. Следователно ЕС като цяло и държавите-членки в частност трябва да предприемат необходимите стъпки за гарантиране на правото на мобилност, без значение дали е с цел работа, обучение, доброволческа дейност или просто за почивка.

| 2.2.2 | В началото мобилността на гражданите на държавите-членки се основаваше на свободното движение на работници, една от четирите основни свободи на Европейската икономическа общност, заедно със свободното движение на стоки, капитали и услуги. За да гарантира свободата на движение на работещите, ЕС прие важни общностни законодателни актове, по-специално в областта на социалните помощи, които се прилагат също и по отношение на членовете на семействата на гражданите, които се придвижват в рамките на ЕС. Впоследствие, при прилагането на програмите на Общността в областта на образованието, обучението и научноизследователската дейност започнаха да се появяват много други проблеми пред транснационалната мобилност. |
| --- | --- |

2.2.2

В началото мобилността на гражданите на държавите-членки се основаваше на свободното движение на работници, една от четирите основни свободи на Европейската икономическа общност, заедно със свободното движение на стоки, капитали и услуги. За да гарантира свободата на движение на работещите, ЕС прие важни общностни законодателни актове, по-специално в областта на социалните помощи, които се прилагат също и по отношение на членовете на семействата на гражданите, които се придвижват в рамките на ЕС. Впоследствие, при прилагането на програмите на Общността в областта на образованието, обучението и научноизследователската дейност започнаха да се появяват много други проблеми пред транснационалната мобилност.

| 2.2.3 | През годините в многобройни документи с различно естество се посочваха пречките пред мобилността, бяха предлагани, описвани и понякога прилагани ефективни решения, което доведе до премахването на препятствията пред движението и пребиваването на гражданите на ЕС извън техните страни на произход. |
| --- | --- |

2.2.3

През годините в многобройни документи с различно естество се посочваха пречките пред мобилността, бяха предлагани, описвани и понякога прилагани ефективни решения, което доведе до премахването на препятствията пред движението и пребиваването на гражданите на ЕС извън техните страни на произход.

| 2.2.4 | Въпреки това, с времето се установи, че посочването на пречките и осъществяването на предложенията не винаги е достатъчно за премахване на препятствията или за окончателното разрешаване на проблемите пред свободното движение и мобилността. Установи се, че в различните документи на европейските институции се посочват отново едни и същи проблеми и се предлагат мерки за тяхното решаване, които вече са били предлагани в миналото, но често не са били прилагани. |
| --- | --- |

2.2.4

Въпреки това, с времето се установи, че посочването на пречките и осъществяването на предложенията не винаги е достатъчно за премахване на препятствията или за окончателното разрешаване на проблемите пред свободното движение и мобилността. Установи се, че в различните документи на европейските институции се посочват отново едни и същи проблеми и се предлагат мерки за тяхното решаване, които вече са били предлагани в миналото, но често не са били прилагани.

| 2.2.5 | ЕИСК съзнава, че разрешаването на някои проблеми на мобилността може да е доста сложно, но понякога констатира, че желанието за разрешаване на тези проблеми не съответства на значението, което има за гражданите премахването на административните или правни пречки пред мобилността. |
| --- | --- |

2.2.5

ЕИСК съзнава, че разрешаването на някои проблеми на мобилността може да е доста сложно, но понякога констатира, че желанието за разрешаване на тези проблеми не съответства на значението, което има за гражданите премахването на административните или правни пречки пред мобилността.

| 2.2.6 | От правна гледна точка вероятността приетите мерки да разрешат проблемите на мобилността зависи пряко от вида на законодателния акт. В този смисъл колкото повече се прибягва до използването на препоръки или резолюции, толкова по-вероятно е предлаганите мерки да не бъдат приложени във всички държави-членки. Ако понякога на Комисията й се налага да се обръща към Европейския съд, за да осигури транспонирането на съдържанието на дадена директива в националното право на някоя държава-членка, може да се предположи, че още по-често се случва обикновените препоръки въобще да не се прилагат, което прави препоръчваните мерки неефективни. |
| --- | --- |

2.2.6

От правна гледна точка вероятността приетите мерки да разрешат проблемите на мобилността зависи пряко от вида на законодателния акт. В този смисъл колкото повече се прибягва до използването на препоръки или резолюции, толкова по-вероятно е предлаганите мерки да не бъдат приложени във всички държави-членки. Ако понякога на Комисията й се налага да се обръща към Европейския съд, за да осигури транспонирането на съдържанието на дадена директива в националното право на някоя държава-членка, може да се предположи, че още по-често се случва обикновените препоръки въобще да не се прилагат, което прави препоръчваните мерки неефективни.

| 2.2.7 | Вярно е, че с течение на времето правните пречки отстъпиха на други, от практическо естество, свързани с езикови познания, наличие на финансови средства за мобилност, информираност и заинтересованост на младите хора и др., но също така е вярно, че други аспекти, които са едновременно от практически и правен характер по същество, като признаването на дипломите, остават нерешен проблем в ЕС. |
| --- | --- |

2.2.7

Вярно е, че с течение на времето правните пречки отстъпиха на други, от практическо естество, свързани с езикови познания, наличие на финансови средства за мобилност, информираност и заинтересованост на младите хора и др., но също така е вярно, че други аспекти, които са едновременно от практически и правен характер по същество, като признаването на дипломите, остават нерешен проблем в ЕС.

| 2.2.8 | По искане на европейските институции и по собствена инициатива, ЕИСК се е изказвал многократно по този важен проблем, който пряко засяга живота на гражданите на ЕС. В своите становища ЕИСК е посочвал или потвърждавал съществуването на различни пречки и е подкрепял или предлагал разнообразни решения. Като представител на организираното гражданско общество, ЕИСК ще продължи да работи активно за разрешаването на всички проблеми, засягащи гражданите на ЕС, когато става въпрос за упражняване на правото им на мобилност в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.8

По искане на европейските институции и по собствена инициатива, ЕИСК се е изказвал многократно по този важен проблем, който пряко засяга живота на гражданите на ЕС. В своите становища ЕИСК е посочвал или потвърждавал съществуването на различни пречки и е подкрепял или предлагал разнообразни решения. Като представител на организираното гражданско общество, ЕИСК ще продължи да работи активно за разрешаването на всички проблеми, засягащи гражданите на ЕС, когато става въпрос за упражняване на правото им на мобилност в рамките на ЕС.

3.   Пречки пред мобилността в Европейския съюз: анализ

| 3.1 | Зелената книга „Образование, обучение и изследователска дейност: пречки пред транснационалната мобилност (1)“ обединява предпоставки, пречки и възможни решения за мобилността на лицата, пътуващи в рамките на ЕС с образователни цели. ЕИСК прие становище по въпроса (2), в което предложи някои допълнителни решения към вече изложените в Зелената книга и в което заяви: „По-материалните аспекти на Договорите намериха по-ефективно развитие, отколкото човешките. В резултат на това законодателството позволява по-лесно движението на стоки, отколкото движението на хора на територията на Общността. Комитетът счита, че е необходим амбициозен политически ангажимент, за да се осъществи напредък по пътя към една истинска Европа на гражданите“. |
| --- | --- |

3.1

Зелената книга „Образование, обучение и изследователска дейност: пречки пред транснационалната мобилност (1)“ обединява предпоставки, пречки и възможни решения за мобилността на лицата, пътуващи в рамките на ЕС с образователни цели. ЕИСК прие становище по въпроса (2), в което предложи някои допълнителни решения към вече изложените в Зелената книга и в което заяви: „По-материалните аспекти на Договорите намериха по-ефективно развитие, отколкото човешките. В резултат на това законодателството позволява по-лесно движението на стоки, отколкото движението на хора на територията на Общността. Комитетът счита, че е необходим амбициозен политически ангажимент, за да се осъществи напредък по пътя към една истинска Европа на гражданите“.

| 3.2 | Някои от посочените тогава пречки са премахнати, други все още са в процес на отстраняване, трети продължават да създават същите, и дори по-големи проблеми. Сред тях са въпроси като правото на пребиваване, признаването на дипломи, преносимостта на стипендиите, данъчните системи на държавите-членки, системата за социална защита и т.н. Освен тези правни проблеми се срещат и пречки, свързани с езикови и културни трудности, липсата на информация за страната на местоназначение, за трудностите на всекидневния живот в тази страна и т.н. В крайна сметка тези проблеми остават актуални в много случаи. |
| --- | --- |

3.2

Някои от посочените тогава пречки са премахнати, други все още са в процес на отстраняване, трети продължават да създават същите, и дори по-големи проблеми. Сред тях са въпроси като правото на пребиваване, признаването на дипломи, преносимостта на стипендиите, данъчните системи на държавите-членки, системата за социална защита и т.н. Освен тези правни проблеми се срещат и пречки, свързани с езикови и културни трудности, липсата на информация за страната на местоназначение, за трудностите на всекидневния живот в тази страна и т.н. В крайна сметка тези проблеми остават актуални в много случаи.

| 3.3 | На 14 декември 2000 г. Съветът от Ница прие резолюция относно Плана за действие за мобилността (3). Резолюцията е в съответствие със заключенията на Европейския съвет от Лисабон от март 2000 г., който призна спешната нужда от премахване на пречките пред мобилността, с които се сблъскват гражданите в ЕС, с цел създаване на истинско европейско пространство на знанието. Резолюцията съдържа 42 мерки за преодоляване на пречките пред мобилността. |
| --- | --- |

3.3

На 14 декември 2000 г. Съветът от Ница прие резолюция относно Плана за действие за мобилността (3). Резолюцията е в съответствие със заключенията на Европейския съвет от Лисабон от март 2000 г., който призна спешната нужда от премахване на пречките пред мобилността, с които се сблъскват гражданите в ЕС, с цел създаване на истинско европейско пространство на знанието. Резолюцията съдържа 42 мерки за преодоляване на пречките пред мобилността.

| 3.3.1 | Тези 42 мерки са групирани според следните цели:






  — | приемане на европейска стратегия в подкрепа на мобилността; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Тези 42 мерки са групирани според следните цели:

—

приемане на европейска стратегия в подкрепа на мобилността;

| — | обучаване на лица, експерти в мобилността; |
| --- | --- |

—

обучаване на лица, експерти в мобилността;

| — | развитие на многоезичието; |
| --- | --- |

—

развитие на многоезичието;

| — | улесняване достъпа до информация за мобилността; |
| --- | --- |

—

улесняване достъпа до информация за мобилността;

| — | картографиране на мобилността; |
| --- | --- |

—

картографиране на мобилността;

| — | обмисляне на финансиране за мобилността; |
| --- | --- |

—

обмисляне на финансиране за мобилността;

| — | демократизиране на мобилността, която да стане достъпна финансово и социално; |
| --- | --- |

—

демократизиране на мобилността, която да стане достъпна финансово и социално;

| — | създаване на нови форми на мобилност; |
| --- | --- |

—

създаване на нови форми на мобилност;

| — | подобряване настаняването на мобилните лица; |
| --- | --- |

—

подобряване настаняването на мобилните лица;

| — | облекчаване на графика за мобилност; |
| --- | --- |

—

облекчаване на графика за мобилност;

| — | предоставяне на подходящ статут за мобилните лица; |
| --- | --- |

—

предоставяне на подходящ статут за мобилните лица;

| — | разработването на система за признаване и съответствие на дипломите и образованието; |
| --- | --- |

—

разработването на система за признаване и съответствие на дипломите и образованието;

| — | признаване на придобития опит; |
| --- | --- |

—

признаване на придобития опит;

| — | оценяване на периодите на мобилност. |
| --- | --- |

—

оценяване на периодите на мобилност.

| 3.3.2 | Следните мерки са определени от резолюцията като приоритетни:






  — | развитие на многоезичието; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Следните мерки са определени от резолюцията като приоритетни:

—

развитие на многоезичието;

| — | създаване на портал за достъп до различни източници на информация за мобилността; |
| --- | --- |

—

създаване на портал за достъп до различни източници на информация за мобилността;

| — | признаване на периодите на мобилност, преди всичко за курсове за повишаване на квалификацията; |
| --- | --- |

—

признаване на периодите на мобилност, преди всичко за курсове за повишаване на квалификацията;

| — | обучаване на организатори на мобилността, които да консултират проекти за мобилност; |
| --- | --- |

—

обучаване на организатори на мобилността, които да консултират проекти за мобилност;

| — | изготвяне и приемане на харта за качество на мобилността; |
| --- | --- |

—

изготвяне и приемане на харта за качество на мобилността;

| — | изготвяне на списък на съществуващи схеми за мобилност и добри практики за обмен; |
| --- | --- |

—

изготвяне на списък на съществуващи схеми за мобилност и добри практики за обмен;

| — | комбиниране на финансовите средства за мобилност, осигурени от различни заинтересовани лица. |
| --- | --- |

—

комбиниране на финансовите средства за мобилност, осигурени от различни заинтересовани лица.

| 3.4 | Първата препоръка, приета от Европейския парламент и Съвета с оглед улесняване на действията на Общността за насърчаване на мобилността, е Препоръка No 2001/613/EО за мобилността в рамките на Общността на студенти, обучаващи се, доброволци, преподаватели и инструктори (4). В становището си (5) по тази препоръка ЕИСК отбелязва:„За да се постигне европейската интеграция в смисъл Европа на гражданите и да се засили конкурентоспособността в международен план, е необходимо мобилността да е на практика безпрепятствена“. |
| --- | --- |

3.4

Първата препоръка, приета от Европейския парламент и Съвета с оглед улесняване на действията на Общността за насърчаване на мобилността, е Препоръка No 2001/613/EО за мобилността в рамките на Общността на студенти, обучаващи се, доброволци, преподаватели и инструктори (4). В становището си (5) по тази препоръка ЕИСК отбелязва:„За да се постигне европейската интеграция в смисъл Европа на гражданите и да се засили конкурентоспособността в международен план, е необходимо мобилността да е на практика безпрепятствена“.

| 3.4.1 | Тази препоръка призовава държавите-членки:






  — | да премахнат правните и административни пречки пред мобилността; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Тази препоръка призовава държавите-членки:

—

да премахнат правните и административни пречки пред мобилността;

| — | да намалят езиковите и културните пречки, като насърчават изучаването на поне два чужди езика; |
| --- | --- |

—

да намалят езиковите и културните пречки, като насърчават изучаването на поне два чужди езика;

| — | да насърчават различни схеми за финансова подкрепа, като улеснят преносимостта на стипендиите; |
| --- | --- |

—

да насърчават различни схеми за финансова подкрепа, като улеснят преносимостта на стипендиите;

| — | да насърчават създаването на европейско пространство на квалификациите; |
| --- | --- |

—

да насърчават създаването на европейско пространство на квалификациите;

| — | да насърчават достъпа до полезна информация от всякакъв характер. |
| --- | --- |

—

да насърчават достъпа до полезна информация от всякакъв характер.

| 3.4.2 | Освен това се предлага поредица от конкретни мерки за студенти, обучаващи се, млади доброволци, преподаватели и инструктори. |
| --- | --- |

3.4.2

Освен това се предлага поредица от конкретни мерки за студенти, обучаващи се, млади доброволци, преподаватели и инструктори.

| 3.5 | В своето становище по собствена инициатива (6) относно „Бяла книга: политика за младежта“ ЕИСК подчертава по отношение на мобилността: „Понастоящем това право остава чисто теоретично за повечето млади хора. Причините могат да бъдат открити в липсата на възможности и средства, липсата на признаване на стойността на мобилността като такава и на уменията, придобити чрез мобилност, неравномерното разпределение на възможностите, обществено и културно съпротивление на идеята за мобилност, правни и административни бариери. Ето защо особено внимание трябва да бъде отделено на административните пречки, съществуващи в държавите-членки, що се отнася до социалното осигуряване, данъчното облагане, правото на пребиваване и признаването на умения, придобити както чрез официалната образователна система, така и чрез средствата на неформалното и неофициално образование“. |
| --- | --- |

3.5

В своето становище по собствена инициатива (6) относно „Бяла книга: политика за младежта“ ЕИСК подчертава по отношение на мобилността: „Понастоящем това право остава чисто теоретично за повечето млади хора. Причините могат да бъдат открити в липсата на възможности и средства, липсата на признаване на стойността на мобилността като такава и на уменията, придобити чрез мобилност, неравномерното разпределение на възможностите, обществено и културно съпротивление на идеята за мобилност, правни и административни бариери. Ето защо особено внимание трябва да бъде отделено на административните пречки, съществуващи в държавите-членки, що се отнася до социалното осигуряване, данъчното облагане, правото на пребиваване и признаването на умения, придобити както чрез официалната образователна система, така и чрез средствата на неформалното и неофициално образование“.

| 3.6 | Въпреки че европейските институции са положили много усилия за разрешаване на тези проблеми, посочени в Зелената книга като затрудняващи мобилността на младите хора като цяло и на преподаватели, инструктори и изследователи в частност, и въпреки добрите намерения на Плана за действие за мобилност, голяма част от тези проблеми все още съществуват. |
| --- | --- |

3.6

Въпреки че европейските институции са положили много усилия за разрешаване на тези проблеми, посочени в Зелената книга като затрудняващи мобилността на младите хора като цяло и на преподаватели, инструктори и изследователи в частност, и въпреки добрите намерения на Плана за действие за мобилност, голяма част от тези проблеми все още съществуват.

| 3.7 | Все пак могат да бъдат посочени и някои примери за правни решения на съществуващи проблеми. Например: |
| --- | --- |

3.7

Все пак могат да бъдат посочени и някои примери за правни решения на съществуващи проблеми. Например:

| 3.7.1 | Приети правни актове:






  — | Директива No 2004/38/EО относно правото на гражданите на Европейския съюз и на членове на техните семейства да се движат и пребивават свободно на територията на държавите-членки (7); |
| --- | --- | --- |

3.7.1

Приети правни актове:

—

Директива No 2004/38/EО относно правото на гражданите на Европейския съюз и на членове на техните семейства да се движат и пребивават свободно на територията на държавите-членки (7);

| — | Регламент No 1408/71, заменен от Регламент No 883/2004, за координацията на системите за социално осигуряване (8); |
| --- | --- |

—

Регламент No 1408/71, заменен от Регламент No 883/2004, за координацията на системите за социално осигуряване (8);

| — | Решение No 2241/2004/EО за създаване на единна рамка за прозрачност на квалификациите и компетенциите (Europass) (9); |
| --- | --- |

—

Решение No 2241/2004/EО за създаване на единна рамка за прозрачност на квалификациите и компетенциите (Europass) (9);

| — | Директива No 2005/36/EО относно признаването на професионалните квалификации (10); |
| --- | --- |

—

Директива No 2005/36/EО относно признаването на професионалните квалификации (10);

| — | Препоръка No 2006/961/EО на Европейския парламент и на Съвета относно транс-националната мобилност в рамките на Общността за целите на образованието и обучението: Европейска харта за качество на мобилността (11); |
| --- | --- |

—

Препоръка No 2006/961/EО на Европейския парламент и на Съвета относно транс-националната мобилност в рамките на Общността за целите на образованието и обучението: Европейска харта за качество на мобилността (11);

| — | Препоръка No 3662/07 на Европейския парламент и на Съвета относно създаването на Европейска рамка за квалификациите в обучението през целия живот (12). |
| --- | --- |

—

Препоръка No 3662/07 на Европейския парламент и на Съвета относно създаването на Европейска рамка за квалификациите в обучението през целия живот (12).

| 3.7.2 | Текуща дейност:






  — | европейска система за кредити в образоването и професионалното обучение; |
| --- | --- | --- |

3.7.2

Текуща дейност:

—

европейска система за кредити в образоването и професионалното обучение;

| — | признаване на уменията, придобити чрез доброволческа дейност (13)
  ; |
| --- | --- |

—

признаване на уменията, придобити чрез доброволческа дейност (13)
  ;

| — | стратегическа рамка за многоезичието (14). |
| --- | --- |

—

стратегическа рамка за многоезичието (14).

| 3.8 | В своите становища ЕИСК вече се е произнесъл по тези въпроси, изразявайки позицията си по различни аспекти, които пряко засягат мобилността на гражданите на ЕС като цяло и на младите хора в частност. В крайна сметка сме свидетели на процес на вземане на решения, целящи разрешаване на проблемите пред мобилността на младите европейци, но който оставя неизяснени много аспекти на преследваната цел, а именно насърчаване и облекчаване на мобилността. |
| --- | --- |

3.8

В своите становища ЕИСК вече се е произнесъл по тези въпроси, изразявайки позицията си по различни аспекти, които пряко засягат мобилността на гражданите на ЕС като цяло и на младите хора в частност. В крайна сметка сме свидетели на процес на вземане на решения, целящи разрешаване на проблемите пред мобилността на младите европейци, но който оставя неизяснени много аспекти на преследваната цел, а именно насърчаване и облекчаване на мобилността.

| 3.9 | Накрая не трябва да се забравя, че някои инструменти са предоставени на обществеността и тяхното използване и функциониране могат да бъдат насърчени и подобрени. Пример за това е Европейският портал за професионална мобилност (EURES). Неговите бази данни би трябвало да бъдат по-лесно достъпни и редовно осъвременявани; предоставяната информация трябва да се проследява, тъй като понякога може да е прекалено сбита; и преди всичко този портал и тази мрежа трябва да бъдат известни на обществеността. |
| --- | --- |

3.9

Накрая не трябва да се забравя, че някои инструменти са предоставени на обществеността и тяхното използване и функциониране могат да бъдат насърчени и подобрени. Пример за това е Европейският портал за професионална мобилност (EURES). Неговите бази данни би трябвало да бъдат по-лесно достъпни и редовно осъвременявани; предоставяната информация трябва да се проследява, тъй като понякога може да е прекалено сбита; и преди всичко този портал и тази мрежа трябва да бъдат известни на обществеността.

| 3.10 | В този контекст може би институциите на ЕС би трябвало да се запитат какъв процент от младите хора в Европа в действителност знаят за съществуването на различните инициативи, предназначени за насърчаване на тяхната мобилност. Кой знае какво е Europass, Youthpass или Европейската харта за качество? Държавите-членки разпространяват ли ефективно информацията за тях? Освен за програмата Еразъм, за какви други програми за мобилност знаят младежите в Европа? ЕИСК е на мнение, че насърчаването на информираността за съществуващите многобройни ресурси на разположение е друг начин за премахване на пречките пред мобилността. |
| --- | --- |

3.10

В този контекст може би институциите на ЕС би трябвало да се запитат какъв процент от младите хора в Европа в действителност знаят за съществуването на различните инициативи, предназначени за насърчаване на тяхната мобилност. Кой знае какво е Europass, Youthpass или Европейската харта за качество? Държавите-членки разпространяват ли ефективно информацията за тях? Освен за програмата Еразъм, за какви други програми за мобилност знаят младежите в Европа? ЕИСК е на мнение, че насърчаването на информираността за съществуващите многобройни ресурси на разположение е друг начин за премахване на пречките пред мобилността.

4.   Транснационална мобилност на младите европейци: позицията на Европейския икономически и социален комитет

| 4.1 | ЕИСК смята, че главната пречка пред мобилността на младите европейци е липсата на решения на многократно посочваните проблеми и неспособността за прилагане на мерките, многократно предлагани като решения. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК смята, че главната пречка пред мобилността на младите европейци е липсата на решения на многократно посочваните проблеми и неспособността за прилагане на мерките, многократно предлагани като решения.

| 4.2 | ЕИСК счита, че е по-важно усилията да бъдат насочени към ефективното прилагане на вече предложените мерки, отколкото към създаване на нови експертни групи, които отново ще посочат същите, вече описани пречки, по които се работи. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК счита, че е по-важно усилията да бъдат насочени към ефективното прилагане на вече предложените мерки, отколкото към създаване на нови експертни групи, които отново ще посочат същите, вече описани пречки, по които се работи.

| 4.3 | Разбира се, това не означава, че няма нужда от подчертаване на истинските трудности, пред които са изправени младите хора на Европа, когато участват в дейности на мобилност и обмен, свързани с програмите за обучение през целия живот (15), „Еразмус Мундус“ (16), „Младежта в действие“ (17) и „Култура“ (18). Следва да се подчертае обаче, че според ЕИСК приоритет е предварителната оценка. Необходимо е да се спре и да се помисли сериозно къде се намираме по отношение на този важен въпрос, който засяга младите хора в Европа толкова пряко. |
| --- | --- |

4.3

Разбира се, това не означава, че няма нужда от подчертаване на истинските трудности, пред които са изправени младите хора на Европа, когато участват в дейности на мобилност и обмен, свързани с програмите за обучение през целия живот (15), „Еразмус Мундус“ (16), „Младежта в действие“ (17) и „Култура“ (18). Следва да се подчертае обаче, че според ЕИСК приоритет е предварителната оценка. Необходимо е да се спре и да се помисли сериозно къде се намираме по отношение на този важен въпрос, който засяга младите хора в Европа толкова пряко.

| 4.4 | ЕИСК смята, че е необходимо да се създаде група за координация, в която да участват различните генерални дирекции на Комисията с правомощия в тази област, с конкретната задача да направят изчерпателен анализ на положението и със следните основни цели:






  — | да определи вече установените и описани пречки; |
| --- | --- | --- |

4.4

ЕИСК смята, че е необходимо да се създаде група за координация, в която да участват различните генерални дирекции на Комисията с правомощия в тази област, с конкретната задача да направят изчерпателен анализ на положението и със следните основни цели:

—

да определи вече установените и описани пречки;

| — | да установи ефективните мерки, приети на ниво ЕС за тяхното разрешаване (регламенти, директиви, решения, резолюции, препоръки и т.н.); |
| --- | --- |

—

да установи ефективните мерки, приети на ниво ЕС за тяхното разрешаване (регламенти, директиви, решения, резолюции, препоръки и т.н.);

| — | да установи все още нерешените проблеми, които вече са посочени и са в процес на решаване със законодателни средства; |
| --- | --- |

—

да установи все още нерешените проблеми, които вече са посочени и са в процес на решаване със законодателни средства;

| — | да установи вече посочените проблеми, за които все още не е приета никаква инициатива за разрешаване; |
| --- | --- |

—

да установи вече посочените проблеми, за които все още не е приета никаква инициатива за разрешаване;

| — | да установи мерките, които са предложени, но не са взети предвид или не са приложени от държавите-членки. |
| --- | --- |

—

да установи мерките, които са предложени, но не са взети предвид или не са приложени от държавите-членки.

| 4.5 | След извършването на този общ анализ, следващата стъпка би трябвало да бъде методичното определяне на положението на младите хора, разделени в различни целеви групи, според различните обстоятелства и проблеми, както е посочено в параграф 1.5 от Заключенията на настоящия документ. |
| --- | --- |

4.5

След извършването на този общ анализ, следващата стъпка би трябвало да бъде методичното определяне на положението на младите хора, разделени в различни целеви групи, според различните обстоятелства и проблеми, както е посочено в параграф 1.5 от Заключенията на настоящия документ.

| 4.6 | На основата на този анализ и като се има предвид, че обстоятелствата на различните споменати групи са напълно различни, действията на институциите на ЕС и на държавите-членки могат да бъдат насочени към приемане на по-специфични и не толкова общи мерки. Това би могло да подобри ефективността на мерките и да увеличи ефикасността при решаването на проблемите на мобилността. |
| --- | --- |

4.6

На основата на този анализ и като се има предвид, че обстоятелствата на различните споменати групи са напълно различни, действията на институциите на ЕС и на държавите-членки могат да бъдат насочени към приемане на по-специфични и не толкова общи мерки. Това би могло да подобри ефективността на мерките и да увеличи ефикасността при решаването на проблемите на мобилността.

| 4.7 | Като представител на организираното гражданско общество и консултативен орган със значителен опит в анализа и предлагането на решения за проблемите на мобилността като цяло и подобряване на положението на младите на пазара на труда в частност (19), ЕИСК предлага помощта си на Европейската комисия за постигането на гореспоменатите цели. Мобилността на младите работници и служители би трябвало да бъде обхваната от конкретни мерки, чието въздействие би било засилено от разпоредби по отношение на преносимостта на правата, приложими към всички граждани. Опитът на ЕИСК и близостта му до обществото го правят ключов партньор в тази област. |
| --- | --- |

4.7

Като представител на организираното гражданско общество и консултативен орган със значителен опит в анализа и предлагането на решения за проблемите на мобилността като цяло и подобряване на положението на младите на пазара на труда в частност (19), ЕИСК предлага помощта си на Европейската комисия за постигането на гореспоменатите цели. Мобилността на младите работници и служители би трябвало да бъде обхваната от конкретни мерки, чието въздействие би било засилено от разпоредби по отношение на преносимостта на правата, приложими към всички граждани. Опитът на ЕИСК и близостта му до обществото го правят ключов партньор в тази област.

| 4.8 | Въпреки това ЕИСК съзнава, че се приемат мерки за преодоляването на конкретни положения, които преди години бяха реални правно-административни пречки пред мобилността и че тези пречки намаляват. Но е важно е да се подчертае, че все още съществуват сериозни пречки: красноречив пример е признаването и валидирането на знанията и уменията. Европейската рамка за квалификациите може да бъде решение на този проблем, но трудностите, с които е свързано нейното прилагане, вече са посочени в становището на ЕИСК по този въпрос (20). |
| --- | --- |

4.8

Въпреки това ЕИСК съзнава, че се приемат мерки за преодоляването на конкретни положения, които преди години бяха реални правно-административни пречки пред мобилността и че тези пречки намаляват. Но е важно е да се подчертае, че все още съществуват сериозни пречки: красноречив пример е признаването и валидирането на знанията и уменията. Европейската рамка за квалификациите може да бъде решение на този проблем, но трудностите, с които е свързано нейното прилагане, вече са посочени в становището на ЕИСК по този въпрос (20).

| 4.9 | В допълнение към горното и в духа на градивна критика, която е в основата на всички становища на ЕИСК, Комитетът винаги ще подкрепя всяка инициатива за премахване на пречките, които възпрепятстват упражняването на правото на мобилност и на свободно движение. Но тези пречки понякога са свързани с обстоятелства извън правно-административната област, например липсата на средства за младите хора, желаещи да участват в проекти за мобилност, което прави невъзможно тяхното пътуване по гореспоменатите програми; пречките пред изучаването на чужди езици, което издига непреодолима бариера пред достъпа до други страни; несигурността за това, което предстои в приемната страна, за която понякога не се знае нищо. Тези обстоятелства не налагат големи правни споразумения, но изискват всички възможни усилия за намиране на решение. На практика в документи като Плана за действие за мобилността вече са предложени мерки за развитие на многоезичието, за финансови сдружения, за демократизиране на мобилността, която да стане финансово достъпна, за по-добро настаняване на мобилните лица, за даване на подходящ статут на тези лица и т.н. |
| --- | --- |

4.9

В допълнение към горното и в духа на градивна критика, която е в основата на всички становища на ЕИСК, Комитетът винаги ще подкрепя всяка инициатива за премахване на пречките, които възпрепятстват упражняването на правото на мобилност и на свободно движение. Но тези пречки понякога са свързани с обстоятелства извън правно-административната област, например липсата на средства за младите хора, желаещи да участват в проекти за мобилност, което прави невъзможно тяхното пътуване по гореспоменатите програми; пречките пред изучаването на чужди езици, което издига непреодолима бариера пред достъпа до други страни; несигурността за това, което предстои в приемната страна, за която понякога не се знае нищо. Тези обстоятелства не налагат големи правни споразумения, но изискват всички възможни усилия за намиране на решение. На практика в документи като Плана за действие за мобилността вече са предложени мерки за развитие на многоезичието, за финансови сдружения, за демократизиране на мобилността, която да стане финансово достъпна, за по-добро настаняване на мобилните лица, за даване на подходящ статут на тези лица и т.н.

| 4.10 | Накрая ЕИСК би желал да подчертае и предаде следното послание: вместо да продължава посочването на пречки и решения, за предпочитане е да се насочат достатъчно средства за осъществяване в разумно кратък срок на всичко, което вече е казано за мобилността. Участието на всички заинтересовани страни за по-ефективна мобилност на младите хора и в по-голяма степен проактивен подход в различните европейски политики в тази област са два елемента, въз основа на които може да се постигне значителен напредък спрямо настоящото положение. |
| --- | --- |

4.10

Накрая ЕИСК би желал да подчертае и предаде следното послание: вместо да продължава посочването на пречки и решения, за предпочитане е да се насочат достатъчно средства за осъществяване в разумно кратък срок на всичко, което вече е казано за мобилността. Участието на всички заинтересовани страни за по-ефективна мобилност на младите хора и в по-голяма степен проактивен подход в различните европейски политики в тази област са два елемента, въз основа на които може да се постигне значителен напредък спрямо настоящото положение.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(96) 462 окончателен.

1

(2)  Вж. становището на ЕИСК от 26.2.1997 г. относно „Зелената книга за образованието, обучението и изследванията — пречките пред транснационалната мобилност“, докладчик: г-н Rodríguez García-Caro (ОВ C 133, 28.4.1997 г.), параграф 3.1.2.

2

(3)  ОВ C 371 от 23.12.2000 г.

3

(4)  ОВ L 215 от 9.8.2001 г.

4

(5)  Вж. становището на ЕИСК от 27.4.2000 г. относно „Предложение за препоръка на Европейския парламент и на Съвета относно мобилност в рамките на Общността за студенти, лица в процес на обучение, млади доброволци, учители и обучители“, докладчик: г-жа Horning-Draus (ОВ C 168, 16.6.2000 г.), параграф 1.3.

5

(6)  Вж. становището на ЕИСК от 29.11.2000 г. относно „Бялата книга: политика за младите хора“, докладчик: г-жа Hassett (ОВ C 116, 20.4.2001 г.).

6

(7)  ОВ L 158 от 30.4.2004 г.

7

(8)  ОВ L 166 от 30.4.2004 г.

8

(9)  ОВ L 390 от 31.12.2004 г.

9

(10)  ОВ L 255, от 30.9.2005 г.

10

(11)  ОВ L 394 от 30.12.2006 г.

11

(12)  PE-CONS 3662/07.

12

(13)  Вж. становището на ЕИСК от 13.12.2006 г. относно „Доброволческите дейности, тяхната роля и въздействие в европейските общества“, докладчик: г-жа Koller, съдокладчик: г-жа Zu Eulenburg (ОВ C 325, 30.12.2006 г.).

13

(14)  Вж. становището на ЕИСК от 26.10.2006 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Нова стратегическа рамка за езиково многообразие“, докладчик: г-жа Le Nouail-Marlière (ОВ C 324, 30.12.2006 г.).

14

(15)  ОВ L 327 от 24.11.2006 г.

15

(16)  ОВ L 345 от 31.12.2003 г.

16

(17)  ОВ L 327 от 24.11.2006 г.

17

(18)  ОВ L 372 от 27.12.2006 г.

18

(19)  Вж. становището на ЕИСК от 12.3.2008 г. относно „Ролята на социалните партньори за подобряването на положението на младите хора на пазара на труда“, докладчик: г-н Soares, съдокладчик: г-жа Paarendson, CESЕ 500/2008.

19

(20)  Вж. становището на ЕИСК от 30.5.2007 г. относно „Предложение за препоръка на Европейския парламент и на Съвета относно създаване на Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот“, докладчик: г-н Rodríguez García-Caro (OB C 175, 27.7.2007 г.).

20

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/106 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/106

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.)“

COM(2007) 797 окончателен — 2007/0278 (COD)

(2008/C 224/24)

На 30 януари 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаването на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.)“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 май 2008 г. (докладчик: г-н Krzysztof Pater, съдокладчик: г-жа Erika Koller).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 116 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Кратко изложение на становището на ЕИСК

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет приветства предложението на Комисията за определяне на 2010 г. за Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване. Това е ценна инициатива, чиято цел е да доведе до повишаване на информираността сред обществото за трайните „острови“ на бедност и маргинализиране в Европа и да се намери подкрепа за намиране на ефективни начини за справяне с тези проблеми. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет приветства предложението на Комисията за определяне на 2010 г. за Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване. Това е ценна инициатива, чиято цел е да доведе до повишаване на информираността сред обществото за трайните „острови“ на бедност и маргинализиране в Европа и да се намери подкрепа за намиране на ефективни начини за справяне с тези проблеми.

| 1.2. | ЕИСК приветства многоаспектния подход към бедността и социалното изключване, които не могат да бъдат ограничени само до продължаващото относително неравенство на доходите. За да може да се предаде по-ясно посланието, че бедността и социалното маргинализиране са неприемливи в толкова богат континент, какъвто е Европа, както и за да се спечели обществената подкрепа, необходима за намиране на ефективно решение на тези проблеми, проявите в рамките на Европейска година през 2010 г. следва да се базират не само на оценката на относителната бедност, но и на мерки, които отразяват по-добре мащаба на действителните лишения, засегнатите райони, размера на проблема, като едновременно с това се отчитат различията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК приветства многоаспектния подход към бедността и социалното изключване, които не могат да бъдат ограничени само до продължаващото относително неравенство на доходите. За да може да се предаде по-ясно посланието, че бедността и социалното маргинализиране са неприемливи в толкова богат континент, какъвто е Европа, както и за да се спечели обществената подкрепа, необходима за намиране на ефективно решение на тези проблеми, проявите в рамките на Европейска година през 2010 г. следва да се базират не само на оценката на относителната бедност, но и на мерки, които отразяват по-добре мащаба на действителните лишения, засегнатите райони, размера на проблема, като едновременно с това се отчитат различията в рамките на ЕС.

| 1.3. | Европейската година 2010 г. следва да включва ясни, конкретни и преплитащи се теми. Най-напред, за намаляването на бедността и социалното изключване чрез професионално и социално активизиране са необходими повече и по-добри системи и програми за социална подкрепа. По този начин социалната политика действително се превръща в продуктивен фактор. На второ място намаляването на бедността и социалното изключване е в интерес на всеки гражданин и поради това всеки следва да допринася за постигането на тази цел. Трябва обаче да се има предвид, че задачата за водене на борба с бедността и маргинализирането принадлежи най-вече на политиците и оттам на държавните и други институции, които прилагат политиките, както и на всички социални участници. |
| --- | --- |

1.3.

Европейската година 2010 г. следва да включва ясни, конкретни и преплитащи се теми. Най-напред, за намаляването на бедността и социалното изключване чрез професионално и социално активизиране са необходими повече и по-добри системи и програми за социална подкрепа. По този начин социалната политика действително се превръща в продуктивен фактор. На второ място намаляването на бедността и социалното изключване е в интерес на всеки гражданин и поради това всеки следва да допринася за постигането на тази цел. Трябва обаче да се има предвид, че задачата за водене на борба с бедността и маргинализирането принадлежи най-вече на политиците и оттам на държавните и други институции, които прилагат политиките, както и на всички социални участници.

| 1.4. | Европейската година 2010 г. следва да представлява възможност за повишаване на информираността сред обществото относно нуждата от модернизиране и укрепване на европейския социален модел и произтичащите от това последици. Активното включване е от решаващо значение за запазването и укрепването на сближаването и солидарността в обществото, в контекста на световната финансова криза и кризата с храните във време на глобализация и демографски промени в Европа. Това обаче ще означава основни промени в сегашния начин на живот на много европейци. Увеличава се загрижеността относно несигурността на заетостта. Проявите във връзка с Европейската година следва да се използват за разширяване на обществената подкрепа за тези реформи. |
| --- | --- |

1.4.

Европейската година 2010 г. следва да представлява възможност за повишаване на информираността сред обществото относно нуждата от модернизиране и укрепване на европейския социален модел и произтичащите от това последици. Активното включване е от решаващо значение за запазването и укрепването на сближаването и солидарността в обществото, в контекста на световната финансова криза и кризата с храните във време на глобализация и демографски промени в Европа. Това обаче ще означава основни промени в сегашния начин на живот на много европейци. Увеличава се загрижеността относно несигурността на заетостта. Проявите във връзка с Европейската година следва да се използват за разширяване на обществената подкрепа за тези реформи.

| 1.5. | Европейската година 2010 г. следва също така да представлява платформа за обществен дебат за начините за опазване и засилване на социалното сближаване в контекста на растящото неравенство на доходите на европейците. Трябва да се намерят иновативни и интегрирани отговори от страна на обществените политики.






  — | ЕИСК посочва в тази връзка, че успешната борба срещу бедността и социалното изключване изисква включването на много области на политиките. Така например, справедливото разпределение на благосъстоянието трябва в много по-голяма степен от преди да се определи като определящ политически приоритет също и на ниво ЕС. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Европейската година 2010 г. следва също така да представлява платформа за обществен дебат за начините за опазване и засилване на социалното сближаване в контекста на растящото неравенство на доходите на европейците. Трябва да се намерят иновативни и интегрирани отговори от страна на обществените политики.

—

ЕИСК посочва в тази връзка, че успешната борба срещу бедността и социалното изключване изисква включването на много области на политиките. Така например, справедливото разпределение на благосъстоянието трябва в много по-голяма степен от преди да се определи като определящ политически приоритет също и на ниво ЕС.

| — | Представените в настоящото предложение за решение цели за годината на борбата с бедността следва да отразяват по-добре значението на активната политика за борба с бедността и социалното изключване за постигане на целите на стратегията на ЕС за икономически растеж и заетост (1). |
| --- | --- |

—

Представените в настоящото предложение за решение цели за годината на борбата с бедността следва да отразяват по-добре значението на активната политика за борба с бедността и социалното изключване за постигане на целите на стратегията на ЕС за икономически растеж и заетост (1).

Тяхната ефективност, обаче, ще зависи от постоянното участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество, както и от активния ангажимент и участие на гражданите в изграждането на местната общност.

| 1.6. | ЕИСК смята, че оперативната страна на планираната инициатива е премислена добре. Заслужава специално да се отбележи фактът, че в предложението са отчетени по подходящ начин специфичните характеристики на отделните държави, като се предполага, че ще е налице тясно сътрудничество със социалните партньори и други институции на гражданското общество, както и пряко участие на лицата, засегнати от бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК смята, че оперативната страна на планираната инициатива е премислена добре. Заслужава специално да се отбележи фактът, че в предложението са отчетени по подходящ начин специфичните характеристики на отделните държави, като се предполага, че ще е налице тясно сътрудничество със социалните партньори и други институции на гражданското общество, както и пряко участие на лицата, засегнати от бедността и социалното изключване.

| 1.7. | Комитетът приветства факта, че предназначените за осъществяване на целите на Европейската година финансови средства са най-големите, които някога са били отделяни за подобна инициатива в рамките на ЕС, но с оглед на мащаба на планираните мерки все пак призовава да бъде увеличен техния размер. |
| --- | --- |

1.7.

Комитетът приветства факта, че предназначените за осъществяване на целите на Европейската година финансови средства са най-големите, които някога са били отделяни за подобна инициатива в рамките на ЕС, но с оглед на мащаба на планираните мерки все пак призовава да бъде увеличен техния размер.

2.   Кратко изложение на предложението на Комисията

| 2.1 | Решението за обявяване на 2010 г. за Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване цели да допринесе за постигането на целта за „решително въздействие върху премахването на бедността“, както се заявява в Лисабонската стратегия и се потвърждава в новия Европейски социален дневен ред за 2005-2010 г. (2). |
| --- | --- |

2.1

Решението за обявяване на 2010 г. за Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване цели да допринесе за постигането на целта за „решително въздействие върху премахването на бедността“, както се заявява в Лисабонската стратегия и се потвърждава в новия Европейски социален дневен ред за 2005-2010 г. (2).

| 2.2 | Мерките във връзка с годината действия ще се съсредоточават върху следните четири цели: признаване на правото на хората, засегнати от бедността и в положение на социално изключване да живеят с достойнство и да участват в живота на обществото; съпричастност — поемане на съвместна отговорност от всички членове на обществото за преодоляване на бедността и изолацията; сближаване — убеждението, че поддържането на социално сближаване е в интереса на всеки; ангажираност — подчертаване на политическата воля на ЕС да разглежда като приоритет борбата с бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

2.2

Мерките във връзка с годината действия ще се съсредоточават върху следните четири цели: признаване на правото на хората, засегнати от бедността и в положение на социално изключване да живеят с достойнство и да участват в живота на обществото; съпричастност — поемане на съвместна отговорност от всички членове на обществото за преодоляване на бедността и изолацията; сближаване — убеждението, че поддържането на социално сближаване е в интереса на всеки; ангажираност — подчертаване на политическата воля на ЕС да разглежда като приоритет борбата с бедността и социалното изключване.

| 2.3 | Мерките, които трябва да бъдат предприети на равнището на Общността или в национален мащаб, ще включват срещи и конференции, информационни и насърчителни кампании, проучвания и изготвяне на доклади. Те би следвало да включват всички заинтересовани страни, както и да дават възможност да бъдат изразени и чути потребностите и възгледите на засегнатите от бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

2.3

Мерките, които трябва да бъдат предприети на равнището на Общността или в национален мащаб, ще включват срещи и конференции, информационни и насърчителни кампании, проучвания и изготвяне на доклади. Те би следвало да включват всички заинтересовани страни, както и да дават възможност да бъдат изразени и чути потребностите и възгледите на засегнатите от бедността и социалното изключване.

| 2.4 | За проектите, свързани с Европейската година, от бюджета на ЕС се предвиждат 17 млн. евро. Като се прибави предвиденото съфинансиране от обществени и частни институции от държавите-членки, средствата могат да нараснат до 26 175 млн. евро. |
| --- | --- |

2.4

За проектите, свързани с Европейската година, от бюджета на ЕС се предвиждат 17 млн. евро. Като се прибави предвиденото съфинансиране от обществени и частни институции от държавите-членки, средствата могат да нараснат до 26 175 млн. евро.

3.   Общи бележки относно целта на планираната инициатива

| 3.1 | Европейският икономически и социален комитет със задоволство отбелязва предложението на Комисията, чието правилно осъществяване може да доведе до повишаване на информираността сред обществото и стимулиране на обществените дискусии по въпроса как решително и ефективно да се води борба с бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

3.1

Европейският икономически и социален комитет със задоволство отбелязва предложението на Комисията, чието правилно осъществяване може да доведе до повишаване на информираността сред обществото и стимулиране на обществените дискусии по въпроса как решително и ефективно да се води борба с бедността и социалното изключване.

| 3.2 | ЕИСК смята, че темата на обсъжданата Европейска година е важна и актуална. Това създава възможност годината не само да бъде забелязана от обществеността, но и да се задържи нейното внимание. ЕИСК подкрепя общите и конкретни цели, специфичните теми на годината, както и предложените във връзка с това методи за прилагане. Целта на следващите по-долу бележки е да се засили общественото внимание към Европейската година, както и нейната политическа ефективност. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК смята, че темата на обсъжданата Европейска година е важна и актуална. Това създава възможност годината не само да бъде забелязана от обществеността, но и да се задържи нейното внимание. ЕИСК подкрепя общите и конкретни цели, специфичните теми на годината, както и предложените във връзка с това методи за прилагане. Целта на следващите по-долу бележки е да се засили общественото внимание към Европейската година, както и нейната политическа ефективност.

| 3.3 | Запазването и подобряването на качеството на живота на всички европейци зависи от техния ангажимент, свързан с нуждата от ефективна борба с бедността и социалното маргинализиране в Европа, която е относително богата. Проявите по време на Европейската година следва да засилят този ангажимент у европейците от всички социални и икономически слоеве. |
| --- | --- |

3.3

Запазването и подобряването на качеството на живота на всички европейци зависи от техния ангажимент, свързан с нуждата от ефективна борба с бедността и социалното маргинализиране в Европа, която е относително богата. Проявите по време на Европейската година следва да засилят този ангажимент у европейците от всички социални и икономически слоеве.

| 3.4. | Ето защо е важно проявите във връзка с годината да се основават на знанията и опита, натрупани от стартирането на Европейската стратегия за борба с бедността и социалното изключване от Европейския съвет в Ница през 2000 г. Следва да се осигури синергия с проявите, организирани от други, например Съвета на Европа в контекста на доклада на работната група на високо ниво на тема социалното сближаване през 21 век (3), и ООН в контекста на отбелязването веднъж годишно на 17 октомври — Международния ден на борба с бедността. |
| --- | --- |

3.4.

Ето защо е важно проявите във връзка с годината да се основават на знанията и опита, натрупани от стартирането на Европейската стратегия за борба с бедността и социалното изключване от Европейския съвет в Ница през 2000 г. Следва да се осигури синергия с проявите, организирани от други, например Съвета на Европа в контекста на доклада на работната група на високо ниво на тема социалното сближаване през 21 век (3), и ООН в контекста на отбелязването веднъж годишно на 17 октомври — Международния ден на борба с бедността.

| 3.5. | ЕИСК припомня, че някои въпроси и теми, които бяха разгледани в предходни становища (4), следва да намерят своето подобаващо място в събитията през европейската година:






  — | подкрепа за модернизираната социална политика като действително продуктивен фактор, който може да активизира професионално всички лица, които са в състояние да работят, и за социалното активизиране на всички; |
| --- | --- | --- |

3.5.

ЕИСК припомня, че някои въпроси и теми, които бяха разгледани в предходни становища (4), следва да намерят своето подобаващо място в събитията през европейската година:

—

подкрепа за модернизираната социална политика като действително продуктивен фактор, който може да активизира професионално всички лица, които са в състояние да работят, и за социалното активизиране на всички;

| — | модернизиране на европейския социален модел, разгледан в по-широк план, така че той да може да отговори успешно на новите предизвикателства в областта на заетостта, социалното включване и борбата с бедността и социалните последици от глобализацията, за да се запази Европа като „демократично, екологично, конкурентоспособно, основано на солидарност и социално включване пространство на благосъстояние за всички свои граждани“ (5); |
| --- | --- |

—

модернизиране на европейския социален модел, разгледан в по-широк план, така че той да може да отговори успешно на новите предизвикателства в областта на заетостта, социалното включване и борбата с бедността и социалните последици от глобализацията, за да се запази Европа като „демократично, екологично, конкурентоспособно, основано на солидарност и социално включване пространство на благосъстояние за всички свои граждани“ (5);

| — | необходимост от по-ефективни политики, насочени към интегрирането на пазара на труда на дискриминирани или необлагодателствани групи, в частност бедните работещи и хората на несигурни работни места (6); |
| --- | --- |

—

необходимост от по-ефективни политики, насочени към интегрирането на пазара на труда на дискриминирани или необлагодателствани групи, в частност бедните работещи и хората на несигурни работни места (6);

| — | нуждата от започване на открит обществен дебат и подкрепа за посоката на това модернизиране към създаване на работни места и социално участие. ЕИСК подчерта, че „ако европейският социален модел има стойност за оформянето на европейското общество в бъдеще, той трябва да бъде динамичен модел, отворен към предизвикателства, промени и реформи“ и че „европейският социален модел ще запази своето значение само докато бъде оценяван и подкрепян от европейските граждани“ (7); |
| --- | --- |

—

нуждата от започване на открит обществен дебат и подкрепа за посоката на това модернизиране към създаване на работни места и социално участие. ЕИСК подчерта, че „ако европейският социален модел има стойност за оформянето на европейското общество в бъдеще, той трябва да бъде динамичен модел, отворен към предизвикателства, промени и реформи“ и че „европейският социален модел ще запази своето значение само докато бъде оценяван и подкрепян от европейските граждани“ (7);

| — | силен акцент върху действия на местно ниво, участие на социалните партньори и гражданското общество и насърчаване, както и оценка на гражданската активност, особено що се отнася до борбата с бедността и социалното изключване; |
| --- | --- |

—

силен акцент върху действия на местно ниво, участие на социалните партньори и гражданското общество и насърчаване, както и оценка на гражданската активност, особено що се отнася до борбата с бедността и социалното изключване;

| — | необходимост от цялостни подходи, надхвърлящи традиционните социални политики, както и тези в областта на заетостта към политики в областта на икономиката, образованието, регионалното развитие, културата и инфраструктурата, насочени най-вече към борбата с бедността и социалното изключване; |
| --- | --- |

—

необходимост от цялостни подходи, надхвърлящи традиционните социални политики, както и тези в областта на заетостта към политики в областта на икономиката, образованието, регионалното развитие, културата и инфраструктурата, насочени най-вече към борбата с бедността и социалното изключване;

| — | признаване и приемане на факта, че мъжете и жените не възприемат бедността по един и същи начин и че социалните политики следва да са съобразени с това; |
| --- | --- |

—

признаване и приемане на факта, че мъжете и жените не възприемат бедността по един и същи начин и че социалните политики следва да са съобразени с това;

| — | необходимост от по-ефективен отворен метод на координация на европейско ниво в областта на борбата с бедността и социалното изключване; |
| --- | --- |

—

необходимост от по-ефективен отворен метод на координация на европейско ниво в областта на борбата с бедността и социалното изключване;

| — | поставяне на действията срещу бедността и социалното изключване в международен контекст, по-специално чрез насърчаване на основните права на работното място и на достойните стандарти на труд в световен план. |
| --- | --- |

—

поставяне на действията срещу бедността и социалното изключване в международен контекст, по-специално чрез насърчаване на основните права на работното място и на достойните стандарти на труд в световен план.

По-долу ЕИСК доразработва някои аспекти на тези идеи, които са в особена степен свързани с проявите през Европейската година.

| 3.6. | През годината на борбата с бедността и социалното изключване вниманието следва да се насочи към евентуални положителни мерки:






  — | въздействието от борбата срещу недекларирания труд; |
| --- | --- | --- |

3.6.

През годината на борбата с бедността и социалното изключване вниманието следва да се насочи към евентуални положителни мерки:

—

въздействието от борбата срещу недекларирания труд;

| — | активни мерки в подкрепа на реинтеграцията на пазара на труда; |
| --- | --- |

—

активни мерки в подкрепа на реинтеграцията на пазара на труда;

| — | инвестиции в промишлени дейности и услуги, създаващи работни места, и оценка на възможните отрицателни или вредни последици; |
| --- | --- |

—

инвестиции в промишлени дейности и услуги, създаващи работни места, и оценка на възможните отрицателни или вредни последици;

| — | бъдещото въздействие върху икономическия растеж, по време на и след годината на борбата срещу бедността и социалното изключване; |
| --- | --- |

—

бъдещото въздействие върху икономическия растеж, по време на и след годината на борбата срещу бедността и социалното изключване;

| — | върху положението на най-уязвимото население или населението, страдащо от бедност или крайна бедност, по отношение на енергията и изхранването. |
| --- | --- |

—

върху положението на най-уязвимото население или населението, страдащо от бедност или крайна бедност, по отношение на енергията и изхранването.

4.   По-ефективно предаване на посланието

| 4.1 | В решението за обявяване на Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване се подчертава, че 78 млн. души в ЕС, т.е. 16 % от нейните граждани, са застрашени от бедност. ЕИСК счита, че за да се предаде ясно политическото послание на Европейската година, освен традиционният показател за относителна бедност поради ниски доходи, следва също така да се посочат и да се използват други показатели за бедност, които показват, че тя продължава да съществува и отразяват по-добре мащаба на действителните лишения, от които все още страдат много европейци. Ето защо проявите по време на годината следва също така да отчитат един цялостен набор от показатели за относителната и абсолютна бедност, за да се повиши информираността на гражданите за ситуациите, които те описват и за да се развие в тях чувството за непоносимост към бедността. |
| --- | --- |

4.1

В решението за обявяване на Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване се подчертава, че 78 млн. души в ЕС, т.е. 16 % от нейните граждани, са застрашени от бедност. ЕИСК счита, че за да се предаде ясно политическото послание на Европейската година, освен традиционният показател за относителна бедност поради ниски доходи, следва също така да се посочат и да се използват други показатели за бедност, които показват, че тя продължава да съществува и отразяват по-добре мащаба на действителните лишения, от които все още страдат много европейци. Ето защо проявите по време на годината следва също така да отчитат един цялостен набор от показатели за относителната и абсолютна бедност, за да се повиши информираността на гражданите за ситуациите, които те описват и за да се развие в тях чувството за непоносимост към бедността.

| 4.2 | Освен това, ЕИСК обръща внимание, че използваните показатели „описват“ проблема на бедността и социалното изключване. Като се имат предвид предизвикателствата, отправени към социалното сближаване в ЕС и последващото от тях модернизиране на европейския социален модел, е важно тези показатели да включват балансиран отговор от страна на обществените политики, състоящ се в по-добро разпределение на доходите и прилагане на правилно финансирана и управлявана политика на гъвкава сигурност на пазара на труда и на активно включване. ЕИСК предложи подобен „динамичен модел“ на социалната политика и на политиката в областта на заетостта в съответното си становище (8). |
| --- | --- |

4.2

Освен това, ЕИСК обръща внимание, че използваните показатели „описват“ проблема на бедността и социалното изключване. Като се имат предвид предизвикателствата, отправени към социалното сближаване в ЕС и последващото от тях модернизиране на европейския социален модел, е важно тези показатели да включват балансиран отговор от страна на обществените политики, състоящ се в по-добро разпределение на доходите и прилагане на правилно финансирана и управлявана политика на гъвкава сигурност на пазара на труда и на активно включване. ЕИСК предложи подобен „динамичен модел“ на социалната политика и на политиката в областта на заетостта в съответното си становище (8).

| 4.3 | ЕИСК приветства факта, че Комисията признава, че многостранния характер на бедността и социалното изключване изисква да се предприемат подходящи мерки. В съобщението относно Европейския социален дневен ред за периода 2005-2010 г., което имаше за цел между другото да убеди държавите-членки да укрепват, интегрират и опростяват дейностите, насочени към борба с бедността и социалното изключване, Комисията правилно допълни показателя на относителната бедност с показателя за трайна бедност (9). Когато по-късно предложи засилената координация да обхване също така системите на социално и здравно осигуряване, както и дълготрайните грижи, Комисията обърна внимание на необходимостта от изтъкване на значението на „показателите за измерване на лишенията“ (10). |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК приветства факта, че Комисията признава, че многостранния характер на бедността и социалното изключване изисква да се предприемат подходящи мерки. В съобщението относно Европейския социален дневен ред за периода 2005-2010 г., което имаше за цел между другото да убеди държавите-членки да укрепват, интегрират и опростяват дейностите, насочени към борба с бедността и социалното изключване, Комисията правилно допълни показателя на относителната бедност с показателя за трайна бедност (9). Когато по-късно предложи засилената координация да обхване също така системите на социално и здравно осигуряване, както и дълготрайните грижи, Комисията обърна внимание на необходимостта от изтъкване на значението на „показателите за измерване на лишенията“ (10).

| 4.4 | Като има предвид горното, ЕИСК смята, че решението относно Европейската година 2010 г. следва да се основава на показатели за бедност, които по-добре отразяват мащаба на лишенията, техния обхват и дълбочина. Това би увеличило обществената осъзнатост и подкрепа за политиката в областта на заетостта и социалната политика на ЕС и на национално ниво, насочени към застрашените, както и засегнатите от „голяма“ и „крайна“ бедност лица и общности (11). |
| --- | --- |

4.4

Като има предвид горното, ЕИСК смята, че решението относно Европейската година 2010 г. следва да се основава на показатели за бедност, които по-добре отразяват мащаба на лишенията, техния обхват и дълбочина. Това би увеличило обществената осъзнатост и подкрепа за политиката в областта на заетостта и социалната политика на ЕС и на национално ниво, насочени към застрашените, както и засегнатите от „голяма“ и „крайна“ бедност лица и общности (11).

5.   Основни теми, цели и форми на дейностите през Европейската година

| 5.1 | Бедността е многостранно явление, като рискът от изпадане в бедност е неравно разпределен в обществото. Особено в случаите, където тези рискове се съчетават, някои групи стават особено уязвими. |
| --- | --- |

5.1

Бедността е многостранно явление, като рискът от изпадане в бедност е неравно разпределен в обществото. Особено в случаите, където тези рискове се съчетават, някои групи стават особено уязвими.

| 5.2 | Бедността обикновено е свързана с безработицата, и по-специално с трайната безработица. Ето защо, както се посочва в Съвместния доклад относно социалната закрила и социалното включване (JIR) от 2007 г. „работата е най-добрата гаранция срещу бедността и социалното изключване“ (12). Също така, обаче, както се посочва в съвместния доклад, тя не може да бъде единствената предпазна мярка. Явлението „бедни работници“ е ярка илюстрация на това. |
| --- | --- |

5.2

Бедността обикновено е свързана с безработицата, и по-специално с трайната безработица. Ето защо, както се посочва в Съвместния доклад относно социалната закрила и социалното включване (JIR) от 2007 г. „работата е най-добрата гаранция срещу бедността и социалното изключване“ (12). Също така, обаче, както се посочва в съвместния доклад, тя не може да бъде единствената предпазна мярка. Явлението „бедни работници“ е ярка илюстрация на това.

| 5.3 | Бедността може да бъде свързана и с недостатъчна или липсваща квалификация, която се изисква за определена работа или квалификация, неподходяща за извършването на качествена работа, която предлага достатъчно заплащане. Групите, които са изложени в особена степен на този риск, са младите хора, най-вече онези, които са отпаднали от училище на ранен етап и по-възрастните работници. |
| --- | --- |

5.3

Бедността може да бъде свързана и с недостатъчна или липсваща квалификация, която се изисква за определена работа или квалификация, неподходяща за извършването на качествена работа, която предлага достатъчно заплащане. Групите, които са изложени в особена степен на този риск, са младите хора, най-вече онези, които са отпаднали от училище на ранен етап и по-възрастните работници.

| 5.4 | Хората могат да попаднат в капана на бедността поради лошо структурирани системи за подкрепа на доходите, които не насърчават активното участие в официалния пазар на труда и в крайна сметка също ги обричат на бедност в по-напреднала възраст. |
| --- | --- |

5.4

Хората могат да попаднат в капана на бедността поради лошо структурирани системи за подкрепа на доходите, които не насърчават активното участие в официалния пазар на труда и в крайна сметка също ги обричат на бедност в по-напреднала възраст.

| 5.5 | Семейната структура също може да бъде застрашена: семейства, в които работи само един член, особено когато глава на семейството е самотен родител, семейства с три или повече деца. Разпадането на семейството или загубата на работата, която води и до загуба на жилището, представляват потенциално опасни ситуации. |
| --- | --- |

5.5

Семейната структура също може да бъде застрашена: семейства, в които работи само един член, особено когато глава на семейството е самотен родител, семейства с три или повече деца. Разпадането на семейството или загубата на работата, която води и до загуба на жилището, представляват потенциално опасни ситуации.

| 5.6 | Групи, изложени на значителен риск, са също така лицата в лошо здраве (например поради възрастта им), с ограничени когнитивни способности, лицата с увреждания, особено в случаите, когато те са с ниска квалификация и лицата, злоупотребяващи със субстанции. |
| --- | --- |

5.6

Групи, изложени на значителен риск, са също така лицата в лошо здраве (например поради възрастта им), с ограничени когнитивни способности, лицата с увреждания, особено в случаите, когато те са с ниска квалификация и лицата, злоупотребяващи със субстанции.

| 5.7 | Изложени на риск са и лицата, живеещи в периферни райони или намиращи се по друг начин в неблагоприятно положение райони. |
| --- | --- |

5.7

Изложени на риск са и лицата, живеещи в периферни райони или намиращи се по друг начин в неблагоприятно положение райони.

| 5.8 | Специална категория, изложена на риск, представляват мигрантите и етническите малцинства, които освен че често имат недостатъчни социални и езикови умения и/или не са достатъчно адаптирани в културен план, могат да бъдат подложени и на дискриминация. |
| --- | --- |

5.8

Специална категория, изложена на риск, представляват мигрантите и етническите малцинства, които освен че често имат недостатъчни социални и езикови умения и/или не са достатъчно адаптирани в културен план, могат да бъдат подложени и на дискриминация.

| 5.9 | Посочените примери показват мащаба на предизвикателството и колко е сложно да се даде ефективен отговор от страна на обществените политики. Ако трябва значително да се намали бедността и социалното изключване, усилията на публичните власти на всички нива трябва да бъдат допълнени от тези на социалните партньори, организациите на гражданското общество и на гражданите. Тези примери също показват съществуването на парадокс: ако всички лица в работоспособна възраст трябва да бъдат интегрирани социално най-вече чрез заетост, за да допринесат за икономическия растеж на Европа и да компенсират нейния демографски упадък, са нужни повече и по-добри, а не по-малко системи и програми за подкрепа. Тези две теми следва да са водещи в рамките на Европейската година. |
| --- | --- |

5.9

Посочените примери показват мащаба на предизвикателството и колко е сложно да се даде ефективен отговор от страна на обществените политики. Ако трябва значително да се намали бедността и социалното изключване, усилията на публичните власти на всички нива трябва да бъдат допълнени от тези на социалните партньори, организациите на гражданското общество и на гражданите. Тези примери също показват съществуването на парадокс: ако всички лица в работоспособна възраст трябва да бъдат интегрирани социално най-вече чрез заетост, за да допринесат за икономическия растеж на Европа и да компенсират нейния демографски упадък, са нужни повече и по-добри, а не по-малко системи и програми за подкрепа. Тези две теми следва да са водещи в рамките на Европейската година.

| 5.10 | ЕИСК смята, че общите и конкретните цели на Европейската година, както и избраните теми на дейност целят да се намери ново равновесие между обществените изисквания за икономическа активност и индивидуалната потребност от сигурност. Нуждата от подобна корекция произтича от глобализацията, демографските промени, технологичния прогрес и развитието на европейския пазар на труда, което включва значителни промени в начина на живот на много европейци. Освен това, политиката, свързана с пазара на труда, и социалната политика трябва да бъдат модернизирани и подобрени, за да улеснят необходимия преход и да осигурят устойчива „предпазна мрежа“, правилно финансирана и управлявана. Докато някои използват възможностите на новите пазари на труда и програми за активиране, други ги схващат като заплаха за техния социален и професионален статут. По мнение на ЕИСК, проявите в рамките на Европейската година следва да отчетат тази истинска загриженост (13). |
| --- | --- |

5.10

ЕИСК смята, че общите и конкретните цели на Европейската година, както и избраните теми на дейност целят да се намери ново равновесие между обществените изисквания за икономическа активност и индивидуалната потребност от сигурност. Нуждата от подобна корекция произтича от глобализацията, демографските промени, технологичния прогрес и развитието на европейския пазар на труда, което включва значителни промени в начина на живот на много европейци. Освен това, политиката, свързана с пазара на труда, и социалната политика трябва да бъдат модернизирани и подобрени, за да улеснят необходимия преход и да осигурят устойчива „предпазна мрежа“, правилно финансирана и управлявана. Докато някои използват възможностите на новите пазари на труда и програми за активиране, други ги схващат като заплаха за техния социален и професионален статут. По мнение на ЕИСК, проявите в рамките на Европейската година следва да отчетат тази истинска загриженост (13).

| 5.11 | Когато става дума за лица, изложени на риск от безработица и/или социално изключване, сегашният акцент върху активизиране на пазара на труда на всички лица, които са в състояние да работят, позволява техния талант да се използва от обществото, като едновременно с това се удовлетворява индивидуалната потребност от професионален и обществен напредък (14). Освен подходяща подкрепа на доходите, се поставя все по-голямо ударение на по-добрия достъп на всички до обществените услуги — по-специално на тези от тях, които позволяват повишаване, актуализиране или промяна на квалификацията, както и поддържане на здравето. Въпреки това, за да може отделният човек да се възползва от тези възможности, от него се изисква много по-голяма от преди индивидуална дейност, инициатива, интелектуални усилия и сътрудничество с различни служби за подкрепа. Съществува истинска необходимост от разясняване на целите на политиките, изискваща да се положат усилия за спечелване на обществената подкрепа за тях (15). Проявите по време на Европейската година следва да съдействат за постигането на тези цели. Целите на Европейската година следва да отразяват по-добре значението на активната политика за борба с бедността и социалното изключване за постигане на целите на стратегията на ЕС за икономически растеж и заетост (16). Една по-съвременна и подобрена социална политика съдейства за по-добро функциониране на пазара на труда и допринася за създаването на работни места — факт, който следва да се разясни по-широко и да се докаже убедително в рамките на проявите по време на Европейската година. Също така, правилно замислените мерки за подкрепа на доходите са в полза на онези, които са застрашени от безработица и социално маргинализиране, като смекчават различните форми на натиск, които ги отдалечават от официалния пазар на труда; по този начин те допринасят за намаляване на дела на неформалната икономика. |
| --- | --- |

5.11

Когато става дума за лица, изложени на риск от безработица и/или социално изключване, сегашният акцент върху активизиране на пазара на труда на всички лица, които са в състояние да работят, позволява техния талант да се използва от обществото, като едновременно с това се удовлетворява индивидуалната потребност от професионален и обществен напредък (14). Освен подходяща подкрепа на доходите, се поставя все по-голямо ударение на по-добрия достъп на всички до обществените услуги — по-специално на тези от тях, които позволяват повишаване, актуализиране или промяна на квалификацията, както и поддържане на здравето. Въпреки това, за да може отделният човек да се възползва от тези възможности, от него се изисква много по-голяма от преди индивидуална дейност, инициатива, интелектуални усилия и сътрудничество с различни служби за подкрепа. Съществува истинска необходимост от разясняване на целите на политиките, изискваща да се положат усилия за спечелване на обществената подкрепа за тях (15). Проявите по време на Европейската година следва да съдействат за постигането на тези цели. Целите на Европейската година следва да отразяват по-добре значението на активната политика за борба с бедността и социалното изключване за постигане на целите на стратегията на ЕС за икономически растеж и заетост (16). Една по-съвременна и подобрена социална политика съдейства за по-добро функциониране на пазара на труда и допринася за създаването на работни места — факт, който следва да се разясни по-широко и да се докаже убедително в рамките на проявите по време на Европейската година. Също така, правилно замислените мерки за подкрепа на доходите са в полза на онези, които са застрашени от безработица и социално маргинализиране, като смекчават различните форми на натиск, които ги отдалечават от официалния пазар на труда; по този начин те допринасят за намаляване на дела на неформалната икономика.

| 5.12 | Предложението за решение съдържа някои твърдения, които имат нужда от допълнително уточняване. |
| --- | --- |

5.12

Предложението за решение съдържа някои твърдения, които имат нужда от допълнително уточняване.

| 5.13 | ЕИСК посочва, че изреждането сред групите, особено застрашени от бедност и социално изключване, на „децата, самотните родители, възрастните, мигрантите и етническите малцинства, хората с увреждания, бездомните, затворниците, жените и децата, които са жертви на насилие, хората, които злоупотребяват със субстанции“ (17) без те да бъдат допълнително уточнени, може да доведе до обратен на желания ефект. Тези групи обхващат както лицата, застрашени от бедност, така и онези, които не са застрашени от нея. Както беше посочено по-горе, обикновено липсата на достатъчна квалификация и/или голямата разлика между броя на членовете на семейството и този на работещите подлага тези категории лица на риска от изпадане в бедност. |
| --- | --- |

5.13

ЕИСК посочва, че изреждането сред групите, особено застрашени от бедност и социално изключване, на „децата, самотните родители, възрастните, мигрантите и етническите малцинства, хората с увреждания, бездомните, затворниците, жените и децата, които са жертви на насилие, хората, които злоупотребяват със субстанции“ (17) без те да бъдат допълнително уточнени, може да доведе до обратен на желания ефект. Тези групи обхващат както лицата, застрашени от бедност, така и онези, които не са застрашени от нея. Както беше посочено по-горе, обикновено липсата на достатъчна квалификация и/или голямата разлика между броя на членовете на семейството и този на работещите подлага тези категории лица на риска от изпадане в бедност.

6.   Социалното сближаване и продължаващото и нарастващо неравенство на доходите

| 6.1 | Европейската година през 2010 г. може също така да стане повод за обществен дебат относно съществуващите и нови предизвикателства за социалната солидарност и социалното сближаване в момент, в който Европа преминава към общество и икономика, основани на знанието и се справя с демографските промени (18). Подобен размисъл е особено необходим в един континент, който разполага със средствата да намали решително бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

6.1

Европейската година през 2010 г. може също така да стане повод за обществен дебат относно съществуващите и нови предизвикателства за социалната солидарност и социалното сближаване в момент, в който Европа преминава към общество и икономика, основани на знанието и се справя с демографските промени (18). Подобен размисъл е особено необходим в един континент, който разполага със средствата да намали решително бедността и социалното изключване.

| 6.2 | В това време твърде голям брой млади хора, при завършването на училище, не разполагат с необходимите за успешна кариера в новата икономика грамотност и математически умения. Необходими са не само ефективни решения, за да се избегне тяхното социално маргинализиране, но и за да се задоволи търсенето на качествени работници в икономиката. Освен това, Европа е изправена пред растящото разделяне на пазара на труда на сегмент, в който се изисква висока квалификация и се предлагат високи възнаграждения и сегмент, изискващ ниска квалификация и предлагащ ниско заплащане, като по този начин се задълбочават разликите в доходите. Необходимо е да се развие и приеме от европейците визия за запазването на социалната справедливост и социалното сближаване, като едновременно с това се запази конкурентоспособността на ЕС в световната икономика. |
| --- | --- |

6.2

В това време твърде голям брой млади хора, при завършването на училище, не разполагат с необходимите за успешна кариера в новата икономика грамотност и математически умения. Необходими са не само ефективни решения, за да се избегне тяхното социално маргинализиране, но и за да се задоволи търсенето на качествени работници в икономиката. Освен това, Европа е изправена пред растящото разделяне на пазара на труда на сегмент, в който се изисква висока квалификация и се предлагат високи възнаграждения и сегмент, изискващ ниска квалификация и предлагащ ниско заплащане, като по този начин се задълбочават разликите в доходите. Необходимо е да се развие и приеме от европейците визия за запазването на социалната справедливост и социалното сближаване, като едновременно с това се запази конкурентоспособността на ЕС в световната икономика.

| 6.3 | Действия отгоре надолу на правителствата няма да успеят да осигурят социално сближаване, освен ако не бъдат допълнени от граждански инициативи отдолу нагоре. Така както Европейският съвет в Ница през 2000 г. призна участието на организациите на гражданското общество за ключ към успешната мобилизация на усилията за борба с бедността и социалното изключване, ЕИСК счита, че в рамките на Европейската година следва също да се признава и насърчава значението на личното участие на всички граждани в изграждането на интегриращи общности. В този контекст е важно да се предаде посланието, че гражданското участие е в интерес на всеки член на общността, независимо от неговия икономически или социален статус. |
| --- | --- |

6.3

Действия отгоре надолу на правителствата няма да успеят да осигурят социално сближаване, освен ако не бъдат допълнени от граждански инициативи отдолу нагоре. Така както Европейският съвет в Ница през 2000 г. призна участието на организациите на гражданското общество за ключ към успешната мобилизация на усилията за борба с бедността и социалното изключване, ЕИСК счита, че в рамките на Европейската година следва също да се признава и насърчава значението на личното участие на всички граждани в изграждането на интегриращи общности. В този контекст е важно да се предаде посланието, че гражданското участие е в интерес на всеки член на общността, независимо от неговия икономически или социален статус.

| 6.4 | ЕИСК припомня своето становище относно доброволческите дейности в което, между другото, се казва, че „правителствата на държавите-членки следва да бъдат насърчени да формулират национални политики относно доброволческите дейности и стратегии, които да гарантират, че доброволческите дейности се насърчават и признават. Тези национални политики следва да обхващат и ролята на инфраструктурата за улесняване на доброволческите дейности“ (19). В него се посочва, че най-малкото не следва да се пречи чрез каквито и да е правни и бюрократични спънки на лицата, които желаят да предложат своето време и умения на общностите, в които живеят (20). Въпреки че ЕИСК все още счита, че доброволческите дейности заслужават отделна Европейска година, съответните аспекти на гражданското участие следва също да бъдат подчертани в проявите на Европейската година 2010 г. |
| --- | --- |

6.4

ЕИСК припомня своето становище относно доброволческите дейности в което, между другото, се казва, че „правителствата на държавите-членки следва да бъдат насърчени да формулират национални политики относно доброволческите дейности и стратегии, които да гарантират, че доброволческите дейности се насърчават и признават. Тези национални политики следва да обхващат и ролята на инфраструктурата за улесняване на доброволческите дейности“ (19). В него се посочва, че най-малкото не следва да се пречи чрез каквито и да е правни и бюрократични спънки на лицата, които желаят да предложат своето време и умения на общностите, в които живеят (20). Въпреки че ЕИСК все още счита, че доброволческите дейности заслужават отделна Европейска година, съответните аспекти на гражданското участие следва също да бъдат подчертани в проявите на Европейската година 2010 г.

| 6.5 | ЕИСК призовава при проявите по време на Европейската година да се избягва да се създава впечатление, че в рамките на стимулираните понастоящем политики на гъвкава сигурност и активно включване, изискването да се полагат усилия за излизане от безработицата и бедността (като по този начин се допринесе за социалното сближаване) е ограничено до работодателите, правителствата и получателите на помощи по програми, свързани с пазара на труда или социалната защита. Вместо това, те трябва да разпространят посланието, че тази отговорност е на всеки гражданин. |
| --- | --- |

6.5

ЕИСК призовава при проявите по време на Европейската година да се избягва да се създава впечатление, че в рамките на стимулираните понастоящем политики на гъвкава сигурност и активно включване, изискването да се полагат усилия за излизане от безработицата и бедността (като по този начин се допринесе за социалното сближаване) е ограничено до работодателите, правителствата и получателите на помощи по програми, свързани с пазара на труда или социалната защита. Вместо това, те трябва да разпространят посланието, че тази отговорност е на всеки гражданин.

| 6.6 | Друг въпрос, който заслужава да бъде разгледан, е, че на фона на продължаващите и дори растящи икономически различия, поддържането на социалното сближаване може да бъде улеснено също чрез създаването на публични пространства от високо качество (градски пространства, училища, университети, библиотеки, паркове и други места за почивка), където биха желали да се събират и да прекарват времето си хора с различни професии и с различен социален или материален статус. |
| --- | --- |

6.6

Друг въпрос, който заслужава да бъде разгледан, е, че на фона на продължаващите и дори растящи икономически различия, поддържането на социалното сближаване може да бъде улеснено също чрез създаването на публични пространства от високо качество (градски пространства, училища, университети, библиотеки, паркове и други места за почивка), където биха желали да се събират и да прекарват времето си хора с различни професии и с различен социален или материален статус.

| 6.7 | По-голямата част от новите предизвикателства и дилеми пред политиката на социално сближаване и обществените политики биха могли да намерят своето решение в рамките на общите цели на предложението за решение. Те обаче следва да бъдат по-ясно изразени, за да се стимулира полезният обществен дебат в течение на Европейската година. Възможните предложени тук варианти за действия за насърчаване на социалното сближаване могат да допълнят дебата през 2010 г. относно идеите, свързани с активното социално включване и ефективните политики на пазара на труда. |
| --- | --- |

6.7

По-голямата част от новите предизвикателства и дилеми пред политиката на социално сближаване и обществените политики биха могли да намерят своето решение в рамките на общите цели на предложението за решение. Те обаче следва да бъдат по-ясно изразени, за да се стимулира полезният обществен дебат в течение на Европейската година. Възможните предложени тук варианти за действия за насърчаване на социалното сближаване могат да допълнят дебата през 2010 г. относно идеите, свързани с активното социално включване и ефективните политики на пазара на труда.

7.   Широко разбирана социална политика

| 7.1 | По мнение на ЕИСК предлаганата концепция за Европейската година, особено в частта, която се отнася до обхвата на дейността, позволява да се посочи и осъзнае фактът, че постигането на целта от Лисабон за значителен напредък в борбата с бедността и социалното изключване до 2010 г. изисква многостранни действия (21). |
| --- | --- |

7.1

По мнение на ЕИСК предлаганата концепция за Европейската година, особено в частта, която се отнася до обхвата на дейността, позволява да се посочи и осъзнае фактът, че постигането на целта от Лисабон за значителен напредък в борбата с бедността и социалното изключване до 2010 г. изисква многостранни действия (21).

| 7.2 | Един от елементите на образователните дейности, които ще бъдат предприети в рамките на Европейската година, следва да бъде и изграждането на обществено съзнание в отделните държави-членки за факторите, които влияят на размера на бъдещите пенсии и да се насърчава предприемането на стъпки, които могат да осигурят достоен живот на хората при пенсиониране. |
| --- | --- |

7.2

Един от елементите на образователните дейности, които ще бъдат предприети в рамките на Европейската година, следва да бъде и изграждането на обществено съзнание в отделните държави-членки за факторите, които влияят на размера на бъдещите пенсии и да се насърчава предприемането на стъпки, които могат да осигурят достоен живот на хората при пенсиониране.

| 7.3 | ЕИСК смята, че също заслужава да се обърне внимание на въпроса за това как Европейската централна банка би могла да използва правомощията си, дадени ѝ от Договора, за да обедини усилията си за борба с бедността и социалното изключване по време на проявите през Годината. |
| --- | --- |

7.3

ЕИСК смята, че също заслужава да се обърне внимание на въпроса за това как Европейската централна банка би могла да използва правомощията си, дадени ѝ от Договора, за да обедини усилията си за борба с бедността и социалното изключване по време на проявите през Годината.

| 7.4 | ЕИСК счита, че трябва да се покаже, че социалното маргинализиране може да бъде ограничено чрез политики, надхвърлящи традиционните области на пазара на труда и социалната защита, като например политики на териториално устройство, предотвратяващи концентрирането на бедността в гета; транспортни политики, намаляващи географските бариери пред социалната мобилност и икономически политики, развиващи периферните райони и гарантиращи предоставянето на услуги от общ интерес и на политика за преразпределение, за да се обърне наблюдаваната от години тенденция за все по-голямо разделение на бедни и богати. |
| --- | --- |

7.4

ЕИСК счита, че трябва да се покаже, че социалното маргинализиране може да бъде ограничено чрез политики, надхвърлящи традиционните области на пазара на труда и социалната защита, като например политики на териториално устройство, предотвратяващи концентрирането на бедността в гета; транспортни политики, намаляващи географските бариери пред социалната мобилност и икономически политики, развиващи периферните райони и гарантиращи предоставянето на услуги от общ интерес и на политика за преразпределение, за да се обърне наблюдаваната от години тенденция за все по-голямо разделение на бедни и богати.

| 7.5 | В този контекст ЕИСК обръща внимание на разликите в условията в отделните страни, които се задълбочиха след разширяването на ЕС. Както се заявява в едно от проучванията, дори и „най-бедните“ в „богатите“ държави-членки търпят по-малко лишения от „най-богатите“ в „бедните“ държави (22). Това подчертава значението на ефективните действия в посока на социално-икономическо сближаване и намаляване на съществуващите понастоящем разлики в ЕС, за да се ограничат районите на лишения и социално изключване. Това, на свой ред, би позволило по-нататъшно развитие на отворения метод на координация на социалната политика в ЕС (23). Това е въпрос, който заслужава специално внимание и разглеждане по време на проявите през Европейската година. |
| --- | --- |

7.5

В този контекст ЕИСК обръща внимание на разликите в условията в отделните страни, които се задълбочиха след разширяването на ЕС. Както се заявява в едно от проучванията, дори и „най-бедните“ в „богатите“ държави-членки търпят по-малко лишения от „най-богатите“ в „бедните“ държави (22). Това подчертава значението на ефективните действия в посока на социално-икономическо сближаване и намаляване на съществуващите понастоящем разлики в ЕС, за да се ограничат районите на лишения и социално изключване. Това, на свой ред, би позволило по-нататъшно развитие на отворения метод на координация на социалната политика в ЕС (23). Това е въпрос, който заслужава специално внимание и разглеждане по време на проявите през Европейската година.

8.   Бележки относно изпълнението на предложените мерки

| 8.1 | ЕИСК смята, че оперативната страна на Европейската година е премислена добре, тъй като тя предвижда да се отчетат съответно приоритетите и нагласите на отделните страни (например, деликатния въпрос за интеграцията на пазара на труда и социалната интеграция на имигрантите и етническите малцинства). Съществен е също така фактът, че се предвижда тясно сътрудничество със социалните партньори и институциите на гражданското общество. |
| --- | --- |

8.1

ЕИСК смята, че оперативната страна на Европейската година е премислена добре, тъй като тя предвижда да се отчетат съответно приоритетите и нагласите на отделните страни (например, деликатния въпрос за интеграцията на пазара на труда и социалната интеграция на имигрантите и етническите малцинства). Съществен е също така фактът, че се предвижда тясно сътрудничество със социалните партньори и институциите на гражданското общество.

| 8.2 | Акцентът, поставен върху участието на социалните партньори и организациите на гражданското общество в осъществяването на дейностите през Европейската година, отразява необходимостта от постигането на социалната програма на Лисабонската стратегия, която бе потвърдена от Европейския съвет в Ница през 2000 г. в Европейската стратегия за борба с бедността и социалното изключване. В настоящия момент действията на правителствата трябва да бъдат допълвани, коригирани и подкрепяни в още по-голяма степен чрез инициативи отдолу. Важно е също така в замислянето и осъществяването на социалната политика да се чува в достатъчна степен гласът на лицата, които тя цели да подпомага. Поради това тези организации правилно бяха поканени да сътрудничат активно в осъществяването на целите на Европейската година през 2010 г. |
| --- | --- |

8.2

Акцентът, поставен върху участието на социалните партньори и организациите на гражданското общество в осъществяването на дейностите през Европейската година, отразява необходимостта от постигането на социалната програма на Лисабонската стратегия, която бе потвърдена от Европейския съвет в Ница през 2000 г. в Европейската стратегия за борба с бедността и социалното изключване. В настоящия момент действията на правителствата трябва да бъдат допълвани, коригирани и подкрепяни в още по-голяма степен чрез инициативи отдолу. Важно е също така в замислянето и осъществяването на социалната политика да се чува в достатъчна степен гласът на лицата, които тя цели да подпомага. Поради това тези организации правилно бяха поканени да сътрудничат активно в осъществяването на целите на Европейската година през 2010 г.

| 8.3 | Комитетът оценява факта, че предназначените за осъществяване на целите на Европейската година финансови средства са най-големите, които някога са били отделяни за подобни дейности в рамките на ЕС. Като разглежда специфичните дейности от приложението към предложението за решение, ЕИСК призовава делът, предназначен за действия в рамките на Европейската година, да бъде увеличен, за да се гарантира тяхната ефективност. |
| --- | --- |

8.3

Комитетът оценява факта, че предназначените за осъществяване на целите на Европейската година финансови средства са най-големите, които някога са били отделяни за подобни дейности в рамките на ЕС. Като разглежда специфичните дейности от приложението към предложението за решение, ЕИСК призовава делът, предназначен за действия в рамките на Европейската година, да бъде увеличен, за да се гарантира тяхната ефективност.

| 8.4 | ЕИСК отбелязва със задоволство, че в рамките на замислянето и осъществяването на дейностите в рамките на Европейската година се признават различните начини, по които бедността и социалното изключване се проявяват при мъжете и жените. |
| --- | --- |

8.4

ЕИСК отбелязва със задоволство, че в рамките на замислянето и осъществяването на дейностите в рамките на Европейската година се признават различните начини, по които бедността и социалното изключване се проявяват при мъжете и жените.

| 8.5 | ЕИСК смята, че приоритетите на Европейската година, изброени в приложението, следва да бъдат допълнени с явлението „бедност на лицата с несигурна заетост“. Проблемът за лицата с увреждания следва да бъде разглеждан отделно, а не заедно с други групи в неравностойно социално положение. |
| --- | --- |

8.5

ЕИСК смята, че приоритетите на Европейската година, изброени в приложението, следва да бъдат допълнени с явлението „бедност на лицата с несигурна заетост“. Проблемът за лицата с увреждания следва да бъде разглеждан отделно, а не заедно с други групи в неравностойно социално положение.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMTRIADIS

---

(1)  Вж. например становище на ЕИСК от 18.1.2007 г. относно „Оценка на реалното състояние на европейското общество днес“, параграф 2.2., докладчик: г-н Olsson (ОВ C 93, 27.4.2007 г.); становище на ЕИСК от 13.7.2005 г. относно „Съобщение на Комисията относно Социалния дневен ред“ (13.7.2005 г.), параграф 6.1, докладчик: г-жа Engelen-Kefer (ОВ C 294, 25.11.2005 г.).

1

„Оценка на реалното състояние на европейското общество днес“, параграф 2.2., докладчик: г-н Olsson

(2)  Съобщение на Комисията относно Социалния дневен ред, COM(2005) 33 окончателен, 9.2.2005 г., параграф 2.2, стр. 9.

2

(3)  Вж. „Towards an Active, Fair and Socially Cohesive Europe“ („Към активна, справедлива и социално сближена Европа“), Доклад на работната група на високо ниво на тема социалното сближаване през 21 век, Съвет на Европа, Strasbourg 26 октомври 2007 г., Task force for Social cohesion TFSC (2007) 31 E.

3

(4)  Становище на ЕИСК от 13.7.2005 г. относно „Съобщение на Комисията относно Социалния дневен ред“, докладчик: г-жа Engelen-Kefer (ОВ C 294, 25.11.2005 г.); становище на ЕИСК от 29.9.2005 г. относно „Бедността сред жените в Европа“, докладчик: г-жа King (ОВ C 24, 31.1.2006 г.); Становище на ЕИСК от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване: изпълване със съдържание на европейския социален модел“, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.10.2006 г.); Становище на ЕИСК от 13.12.2006 г. относно „Доброволческите дейности, тяхната роля и въздействие в европейските общества“, докладчик: г-жа Koller, съдокладчик: г-жа Gräfin zu Eulenburg (ОВ C 325, 30.12.2006 г.); Становище на ЕИСК от 18.1.2007 г. относно „Оценка на реалното състояние на европейското общество днес“, докладчик: г-н Olsson (ОВ C 93, 27.4.2007 г.); Становище на ЕИСК от 25.10.2007 г. относно „Кредитът и социалното изключване в обществото на изобилието“, докладчик: г-н Pegado Liz (ОВ C 44, 16.2.2008 г.); Становище на ЕИСК от 13.12.2007 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Укрепване на връзките между поколенията“, докладчик: г-н Jahier (ОВ C 120, 16.5. 2008 г.).

4

(5)  Вж. Становище на ЕИСК от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване: изпълване със съдържание на европейския социален модел“, параграф 2.1.2.5, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.12.2006 г.).

5

(6)  Вж. Становище по собствена инициатива на ЕИСК от 12.7.2007 г. относно „Заетост на приоритетни категории (Лисабонска стратегия)“, докладчик: г-н Greif (ОВ C 256, 27.10.2007 г.).

6

(7)  Вж Становище на ЕИСК от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване: изпълване със съдържание на европейския социален модел“, параграф 1.8.и 1.9., докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.10.2006 г.).

7

(8)  Вж. Становище на ЕИСК от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване: изпълване със съдържание на европейския социален модел“, параграф 2.4, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.12.2006 г.).

8

(9)  Показателят за трайна бедност се отнася до дела на лицата, засегнати от относителна бедност през 2 от трите предходни години (дефиниция на Евростат).

9

(10)  Съобщение на Комисията „Да работим заедно, да работим по-добре — Нова рамка за отворения метод на координация на политиката на социална защита и включване в Европейския съюз“ COM(2005) 706 окончателен, 22.12.2005 г., параграф 3.5, стр. 9.

10

(11)  В своите становища ЕИСК често препраща към по-конкретно описание на бедността, т.е. да се обърне внимание на категории лица, които „страдат от лишения“ или „са в особено неблагоприятно положение“ (Становище на ЕИСК от 13.12.2007 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Укрепване на връзките между поколенията“, параграф 2.5, докладчик г-н Jahier, ОВ C 120, 16.5.2008 г.), на трайната бедност (становище на ЕИСК от 29.9.2005 г. относно „Бедността сред жените в Европа“, параграф 1.7, докладчик г-жа King, ОВ C 24, 31.1.2006 г.), на бедността „в качествено отношение“, разбирана като „липса или недостатъчно наличие на материални ресурси, необходими за удовлетворяване на жизнено важните потребности на индивида“ (становище на ЕИСК от 25.10.2007 г. относно „Кредитът и социалното изключване в обществото на изобилието“, параграф 3.1.3, докладчик г-н Pegado Liz, ОВ C 44, 16.2.2008 г.). В едно от своите становища Комитетът дори заявява, че „Комитетът настоятелно препоръчва Комисията да преразгледа дефиницията на бедността, тъй като в нея само се изтъкват явните причини за бедността и се подценява нивото на бедност на жените и нейното въздействие“ (становище на ЕИСК от 29.9.2005 г. относно „Бедността сред жените в Европа“, параграф 2.1 докладчик г-жа King, ОВ C 24, 31.1.2006 г.). Разбира се, този недостатък на относителния показател за бедността е свързан не само с бедността на жените, но и с бедността като цяло.

11

(12)  Съвместен доклад за социалната закрила и социалното включване 2007, Европейска комисия (Европейски общности: 2007 г.), стр. 45.

12

Съвместен доклад за социалната закрила и социалното включване 2007

(13)  Вж. становище на ЕИСК от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване: изпълване със съдържание на европейския социален модел“, параграфи 1.6-1.8, 2.3.1-2.3.5, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.12.2006 г.). Вж. също така становище на ЕИСК от 18.1.2007 г. относно „Оценка на реалното състояние на европейското общество днес“ и по-специално параграф 2.4, докладчик: г-жа Olsson (ОВ C 93, 27.4.2007 г.).

13

(14)  В The social situation in the European Union 2005-2006: The Balance between Generations in an Ageing Europe, („Социалната ситуация в Европейския съюз през 2005-2006 г.: Балансът на между поколенията в застаряваща Европа“), Европейска комисия (Европейски общности: 2007), стр. 17, се обобщават резултатите от проучване на удовлетворението от живота на гражданите на ЕС, като се посочва че „значението на работата за удовлетворението от живота далеч надхвърля дохода, която тя осигурява“.

14

The social situation in the European Union 2005-2006: The Balance between Generations in an Ageing Europe

(15)  „Поставете тези въпроси пред гражданите на Европа“ беше една от основните препоръки в становището на ЕИСК от 6.7.2005 г. относно „Социално сближаване: изпълване със съдържание на европейския социален модел“, параграф 2.6, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.12.2006 г.).

15

(16)  Вж. становище на ЕИСК от 18.1.2007 г. относно „Оценка на реалното състояние на европейското общество днес“, параграф 2.2., докладчик: г-жа Olsson (ОВ C 93, 27.4.2007 г.); становище на ЕИСК от 13.7.2005 г. относно „Съобщение на Комисията относно Социалния дневенСъобщение на Комисията относно Социалния дневен ред ред“ (13.7.2005 г.) параграф 6.1, докладчик: г-жа Engelen-Kefer (ОВ C 294, 25.11.2005 г.).

16

(17)  Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.), COM(2007) 797 окончателен — 2007/0278 (COD), 12.12.2007 г. Въведение, параграф 11, стр. 11.

17

(18)  ЕИСК се занима с някои „социални ефекти на революцията на знанието“ и още в своето становище от 6.7.2006 г. относно „Социално сближаване: изпълване със съдържание на европейския социален модел“, параграф 2.4.5, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.12.2006 г.) посочи необходимостта те да бъдат разгледани в рамките на социалния диалог.

18

(19)  Становище на ЕИСК от 13.12.2006 г. относно „Доброволческите дейности, тяхната роля и въздействие в европейските общества“, параграф 1.2, докладчик: г-жа Koller, съдокладчик: г-жа Gräfin zu Eulenburg (ОВ C 325, 30.12.2006 г.).

19

(20)  В становището на ЕИСК от 13.12.2007 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Укрепване на връзките между поколенията“, параграф 4.5, се подчертава ползата от гражданското участие и на възрастните хора и се призовава за призовава за повече изследвания в областта на активното остаряване, докладчик: г-н Jahier (ОВ C 120, 16.5.2008 г.).

20

(21)  Независимо от това, че Лисабонската стратегия завършва през 2010 г., тя е постоянна изходна точка, когато става дума за програмни документи или конкретни действия на ниво ЕС и на ниво държава-членка. Освен това, въпреки че такова решение още не е взето, може да се очаква, че Лисабонската стратегия ще получи продължение под някаква форма и след 2010 г., особено като се има предвид, че целите, свързани със заетостта и социалното сближаване, няма да бъдат осъществени напълно до този момент.

21

(22)  Anne-Catherine Guio, — „Income Poverty and Social Exclusion in the EU25“, Statistics in Focus: Population and Social Condition, („Бедност на доходите и социално изключване в ЕС 25“, статистически данни: Население е социални условия) 21/2005, Eвростат, стр. 9.

22

Statistics in Focus: Population and Social Condition

(23)  Становище на ЕИСК от 18.1.2007 г. относно „Оценка на реалното състояние на европейското общество днес“, параграфи 2.7 и 5.3, докладчик: г-н Olsson (ОВ C 93, 27.4.2007 г.).

23

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/113

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1719/2006/ЕО за създаване на програма „Младежта в действие“ за периода 2007-2013 г.“

COM(2008) 56 окончателен — 2008/0023 (COD)

(2008/C 224/25)

На 6 март 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1719/2006/ЕО за създаване на програма „Младежта в действие“ за периода 2007-2013 г.“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 май 2008 г. (докладчик: г-н Czajkowski).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 78 гласа „за“, без гласове „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Становище на ЕИСК

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет приветства инициативата на Комисията да промени процедурите за отпускане на субсидии по проекти и за управление на програмата „Младежта в действие“, което следва да гарантира по-бързото отпускане на средства на кандидатите по тази програма. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет приветства инициативата на Комисията да промени процедурите за отпускане на субсидии по проекти и за управление на програмата „Младежта в действие“, което следва да гарантира по-бързото отпускане на средства на кандидатите по тази програма.

| 1.2 | Комитетът подкрепя това отклонение от предишната процедура, тъй като удълженият процес на вземане на решения, дългият процес на оценка на проектите, проверката на данните от комитета на програмата и националните агенции водят, в най-добрия случай, до закъснения, а в най-лошия — до съществени финансови проблеми или дори фалит за някои от организациите кандидати, както и до неусвояване на средства. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът подкрепя това отклонение от предишната процедура, тъй като удълженият процес на вземане на решения, дългият процес на оценка на проектите, проверката на данните от комитета на програмата и националните агенции водят, в най-добрия случай, до закъснения, а в най-лошия — до съществени финансови проблеми или дори фалит за някои от организациите кандидати, както и до неусвояване на средства.

2.   Въведение

| 2.1 | Програмата „Младежта в действие“, планирана за периода 2007-2013 г. и приета с Решение No 1720/2006/EО на Европейския парламент и на Съвета, е програма на ЕС за неформално обучение. Тя е насочена преди всичко към онези лица, за които неформално образование е единствената възможност за индивидуално и личностно развитие и придобиване на знания и умения, необходими в съвременния свят. |
| --- | --- |

2.1

Програмата „Младежта в действие“, планирана за периода 2007-2013 г. и приета с Решение No 1720/2006/EО на Европейския парламент и на Съвета, е програма на ЕС за неформално обучение. Тя е насочена преди всичко към онези лица, за които неформално образование е единствената възможност за индивидуално и личностно развитие и придобиване на знания и умения, необходими в съвременния свят.

| 2.2 | Основните цели на програмата са преодоляване на бариерите, предразсъдъците и стереотипите сред младите хора, подкрепа на тяхната мобилност и насърчаване на активното гражданско участие, което се разглежда като динамичен учебен процес. Програмата осигурява финансиране за проекти, подкрепящи личностното развитие на младите хора. Тя стимулира хората да участват в своите местни общности и спомага за утвърждаване на толерантността. Тя насърчава различни видове дейности, популяризиращи идеята за обединена Европа. |
| --- | --- |

2.2

Основните цели на програмата са преодоляване на бариерите, предразсъдъците и стереотипите сред младите хора, подкрепа на тяхната мобилност и насърчаване на активното гражданско участие, което се разглежда като динамичен учебен процес. Програмата осигурява финансиране за проекти, подкрепящи личностното развитие на младите хора. Тя стимулира хората да участват в своите местни общности и спомага за утвърждаване на толерантността. Тя насърчава различни видове дейности, популяризиращи идеята за обединена Европа.

| 2.3 | Европейската комисия носи крайната отговорност за функционирането на програмата „Младежта в действие“. Комисията упражнява надзор над текущото управление на бюджета и определя приоритетите, целите и критериите на програмата. Освен това тя направлява и проследява цялостното изпълнение на програмата, както и последващите дейности по проектите и оценките на програмата на ниво ЕС. |
| --- | --- |

2.3

Европейската комисия носи крайната отговорност за функционирането на програмата „Младежта в действие“. Комисията упражнява надзор над текущото управление на бюджета и определя приоритетите, целите и критериите на програмата. Освен това тя направлява и проследява цялостното изпълнение на програмата, както и последващите дейности по проектите и оценките на програмата на ниво ЕС.

| 2.4 | Задачите на Комисията включват и щателен мониторинг и координиране на дейността на националните агенции — създадените от властите служби, които отговарят за младежката политика във всяка от страните участнички в програмата. Европейската комисия работи в тясно сътрудничество с националните агенции и наблюдава дейността им. |
| --- | --- |

2.4

Задачите на Комисията включват и щателен мониторинг и координиране на дейността на националните агенции — създадените от властите служби, които отговарят за младежката политика във всяка от страните участнички в програмата. Европейската комисия работи в тясно сътрудничество с националните агенции и наблюдава дейността им.

| 2.5 | Държавите-членки на ЕС, както и другите страни участнички, осъществяват съвместно управление на програмата „Младежта в действие“, по-специално чрез комитета на програмата, в който определят свои представители. Властите в тези страни определят и националните агенции и наблюдават тяхната дейност; тази задача се извършва съвместно с Европейската комисия. |
| --- | --- |

2.5

Държавите-членки на ЕС, както и другите страни участнички, осъществяват съвместно управление на програмата „Младежта в действие“, по-специално чрез комитета на програмата, в който определят свои представители. Властите в тези страни определят и националните агенции и наблюдават тяхната дейност; тази задача се извършва съвместно с Европейската комисия.

| 2.6 | Програмата „Младежта в действие“ се осъществява предимно на децентрализирана основа, което дава възможност за най-тясно сътрудничество с бенефициерите и за отчитане на специфичния характер на различните системи и условия в сферата на младежта в различните страни. Във всяка страна участничка е създадена национална агенция. Тези национални агенции отговарят за популяризирането и изпълнението на програмата на национално ниво и действат като свързващо звено между Европейската комисия, вносителите на проекти на местно, регионално и национално ниво и самите млади хора. |
| --- | --- |

2.6

Програмата „Младежта в действие“ се осъществява предимно на децентрализирана основа, което дава възможност за най-тясно сътрудничество с бенефициерите и за отчитане на специфичния характер на различните системи и условия в сферата на младежта в различните страни. Във всяка страна участничка е създадена национална агенция. Тези национални агенции отговарят за популяризирането и изпълнението на програмата на национално ниво и действат като свързващо звено между Европейската комисия, вносителите на проекти на местно, регионално и национално ниво и самите млади хора.

| 2.7 | От вносителите на проекти, които кандидатстват за субсидии, се изисква спазването на процедура за набиране на предложения, установена и публикувана от националните агенции. По тази процедура Комисията впоследствие взема решения за подбор на предложения за отпускане на субсидии; в качеството им на мерки по изпълнение на програмата, тези решения трябва да следват специална процедура от междуинституционален характер. |
| --- | --- |

2.7

От вносителите на проекти, които кандидатстват за субсидии, се изисква спазването на процедура за набиране на предложения, установена и публикувана от националните агенции. По тази процедура Комисията впоследствие взема решения за подбор на предложения за отпускане на субсидии; в качеството им на мерки по изпълнение на програмата, тези решения трябва да следват специална процедура от междуинституционален характер.

| 2.8 | В актовете, които приема, Съветът предоставя на Комисията правомощия за прилагане на определените от него правила и може да наложи определени изисквания по отношение на упражняването на тези правомощия; изискванията са известни с термина „комитология“. Това означава, че е задължително да се прави консултация с комитет относно мерките по прилагане, посочени в основния акт. Преди да приключат консултациите, Комисията вече формално разполага с предвидените за проектите ресурси. Комитетът, който оценява проектите, се председателства от представител на Комисията. |
| --- | --- |

2.8

В актовете, които приема, Съветът предоставя на Комисията правомощия за прилагане на определените от него правила и може да наложи определени изисквания по отношение на упражняването на тези правомощия; изискванията са известни с термина „комитология“. Това означава, че е задължително да се прави консултация с комитет относно мерките по прилагане, посочени в основния акт. Преди да приключат консултациите, Комисията вече формално разполага с предвидените за проектите ресурси. Комитетът, който оценява проектите, се председателства от представител на Комисията.

| 2.9 | Съществуват различни процедури по комитология; основният акт, с който се предоставят изпълнителни правомощия на Комисията, може да предвижда прилагането на тези различни процедури в процеса на изпълнение на мерките по прилагане. |
| --- | --- |

2.9

Съществуват различни процедури по комитология; основният акт, с който се предоставят изпълнителни правомощия на Комисията, може да предвижда прилагането на тези различни процедури в процеса на изпълнение на мерките по прилагане.

3.   Заключения — с оглед на новата ситуация

| 3.1 | Комитетът приветства инициативата на Комисията да промени както процедурите за отпускане на субсидии по проекти, така и процедурите за управление. Правото на Парламента да следи за прилагането на законодателните актове, приети по реда на процедурата за съвместно вземане на решения, което му дава възможност да оспори мерките, предвидени от Комисията, съчетава отговорност за проектите с предпазен механизъм в процедурата за съвместно вземане на решения. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът приветства инициативата на Комисията да промени както процедурите за отпускане на субсидии по проекти, така и процедурите за управление. Правото на Парламента да следи за прилагането на законодателните актове, приети по реда на процедурата за съвместно вземане на решения, което му дава възможност да оспори мерките, предвидени от Комисията, съчетава отговорност за проектите с предпазен механизъм в процедурата за съвместно вземане на решения.

| 3.2 | Европейският парламент разполага със срок от един месец, за да разгледа определена предложена мярка преди официалното вземане на решение от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в решението на Съвета. |
| --- | --- |

3.2

Европейският парламент разполага със срок от един месец, за да разгледа определена предложена мярка преди официалното вземане на решение от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в решението на Съвета.

| 3.3 | Понастоящем използваната управленска процедура за програмата „Младежта в действие“ за периода 2007-2013 г. се прилага за всички решения, включително тези за субсидиите с висока стойност, политически чувствителни проекти и субсидии над 1 милион евро, както и не толкова мащабни проекти. |
| --- | --- |

3.3

Понастоящем използваната управленска процедура за програмата „Младежта в действие“ за периода 2007-2013 г. се прилага за всички решения, включително тези за субсидиите с висока стойност, политически чувствителни проекти и субсидии над 1 милион евро, както и не толкова мащабни проекти.

| 3.4 | Комисията предлага решенията, свързани с по-малки проекти на стойност под 1 милион евро, да не подлежат на процедурата по комитология. В замяна на това, Комисията се наема незабавно да информира комитета на програмата и Европейския парламент за всички решения, свързани с подбора, които не подлежат на процедурата за управление. ЕИСК напълно подкрепя тази декларация, адресирана до Съвета и Европейския парламент. |
| --- | --- |

3.4

Комисията предлага решенията, свързани с по-малки проекти на стойност под 1 милион евро, да не подлежат на процедурата по комитология. В замяна на това, Комисията се наема незабавно да информира комитета на програмата и Европейския парламент за всички решения, свързани с подбора, които не подлежат на процедурата за управление. ЕИСК напълно подкрепя тази декларация, адресирана до Съвета и Европейския парламент.

| 3.5 | Комитетът подкрепя това отклонение от процедурата при немащабни проекти, тъй като удълженият процес на вземане на решения, дългият процес на оценка на проектите, проверката на данните от комитета на програмата и националните агенции водят, в най-добрия случай, до закъснения, а в най-лошия — до съществени финансови проблеми или дори до фалит за някои от организациите кандидати, както и до неусвояване на средства. |
| --- | --- |

3.5

Комитетът подкрепя това отклонение от процедурата при немащабни проекти, тъй като удълженият процес на вземане на решения, дългият процес на оценка на проектите, проверката на данните от комитета на програмата и националните агенции водят, в най-добрия случай, до закъснения, а в най-лошия — до съществени финансови проблеми или дори до фалит за някои от организациите кандидати, както и до неусвояване на средства.

| 3.6 | Комитетът, след като се запозна със статистическите данни, предоставени от отделните национални агенции, отбелязва, че по-голямата част от кандидатите са малки организации, сдружения и фондации, за които цялата процедура и процес на изчакване на резултатите пораждат значителни разходи, отнемат време и водят до спад на интереса към програмата в дългосрочен план. Административните разходи за обслужване на програмата биха могли да окажат отрицателно въздействие върху бюджета на програмата в бъдеще. |
| --- | --- |

3.6

Комитетът, след като се запозна със статистическите данни, предоставени от отделните национални агенции, отбелязва, че по-голямата част от кандидатите са малки организации, сдружения и фондации, за които цялата процедура и процес на изчакване на резултатите пораждат значителни разходи, отнемат време и водят до спад на интереса към програмата в дългосрочен план. Административните разходи за обслужване на програмата биха могли да окажат отрицателно въздействие върху бюджета на програмата в бъдеще.

| 3.7 | ЕИСК приветства аргументите на Комисията, които предлагат точна оценка на процедурата на консултация. Проектите обикновено се реализират в много кратък период от време след подаване на молба; съответно, процес на консултации с продължителност най-малко два до три месеца би могъл да изложи на риск изпълнението на много проекти, което ще има негативни последици за ефикасността на програмата като цяло. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК приветства аргументите на Комисията, които предлагат точна оценка на процедурата на консултация. Проектите обикновено се реализират в много кратък период от време след подаване на молба; съответно, процес на консултации с продължителност най-малко два до три месеца би могъл да изложи на риск изпълнението на много проекти, което ще има негативни последици за ефикасността на програмата като цяло.

| 3.8 | ЕИСК приветства и факта, че комитетът на програмата е изразил съгласие да промени правилника за дейността си, за да намали времето, необходимо за консултации по решенията за подбор, които подлежат на процедурата за консултации. Понастоящем комитетът използва писмената процедура и разполага с петдневен срок, в който да се произнесе по решенията за подбора, изпратени до него за становище. Успоредно с това миналото лято Европейският парламент прие временно решение, което съкрати сроковете, свързани с „правото на проверка“, като ги сведе от един месец на пет дни. Тази промяна позволи на Комисията да ускори работата по приемането на проекти за изпълнение, но се разглежда като временно решение. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК приветства и факта, че комитетът на програмата е изразил съгласие да промени правилника за дейността си, за да намали времето, необходимо за консултации по решенията за подбор, които подлежат на процедурата за консултации. Понастоящем комитетът използва писмената процедура и разполага с петдневен срок, в който да се произнесе по решенията за подбора, изпратени до него за становище. Успоредно с това миналото лято Европейският парламент прие временно решение, което съкрати сроковете, свързани с „правото на проверка“, като ги сведе от един месец на пет дни. Тази промяна позволи на Комисията да ускори работата по приемането на проекти за изпълнение, но се разглежда като временно решение.

| 3.9 | С оглед на горепосочените аргументи, настоящата процедура на консултации следва да бъде преустановена и заменена, въз основа на декларацията на Комисията, от процедура, според която Комисията непосредствено предоставя на комитета на програмата и Европейския парламент информация за взетите от нея решения по подбора. |
| --- | --- |

3.9

С оглед на горепосочените аргументи, настоящата процедура на консултации следва да бъде преустановена и заменена, въз основа на декларацията на Комисията, от процедура, според която Комисията непосредствено предоставя на комитета на програмата и Европейския парламент информация за взетите от нея решения по подбора.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/115 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/115

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1720/2006/ЕО за създаване на Програма за действие за обучение през целия живот“

COM(2008) 61 окончателен — 2008/0025 (COD)

(2008/C 224/26)

На 6 март 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Решение No 1720/2006/ЕО за създаване на Програма за действие за обучение през целия живот“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 май 2008 г. (докладчик: г-жа LE NOUAIL-MARLIÈRE).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 80 гласа „за“ и 1 глас „против“.

1.   Заключения

| 1.1 | Комитетът подкрепя инициативата на Комисията, одобрява настоящото предложение и препоръчва на Комисията да поеме ангажимента незабавно да информира Комитета за програмата и Европейския парламент за решенията, които тя взима съгласно измененото решение 1720/2006/CE, 9.1.а). |
| --- | --- |

1.1

Комитетът подкрепя инициативата на Комисията, одобрява настоящото предложение и препоръчва на Комисията да поеме ангажимента незабавно да информира Комитета за програмата и Европейския парламент за решенията, които тя взима съгласно измененото решение 1720/2006/CE, 9.1.а).

2.   Опростяване на процедурните правила в областта на разпределянето на субсидии в рамките на различните многогодишни програми

| 2.1 | Настоящото предложение е част от пакет от четири предложения, с които се цели въвеждане на по-голяма гъвкавост в правилата за отпускане на неголеми субсидии, определени в рамките на четири многогодишни програми за периода 2007-2013 г.:






  — | програмата „Младежта в действие“; |
| --- | --- | --- |

2.1

Настоящото предложение е част от пакет от четири предложения, с които се цели въвеждане на по-голяма гъвкавост в правилата за отпускане на неголеми субсидии, определени в рамките на четири многогодишни програми за периода 2007-2013 г.:

—

програмата „Младежта в действие“;

| — | програмата „Култура“; |
| --- | --- |

—

програмата „Култура“;

| — | програмата „Европа за гражданите“; |
| --- | --- |

—

програмата „Европа за гражданите“;

| — | и настоящата „Програма за действие за обучение през целия живот“. |
| --- | --- |

—

и настоящата „Програма за действие за обучение през целия живот“.

| 2.2 | Съгласно правилата за комитология, предвидени в член 202 от ДЕО, Съветът предоставя на Комисията, подпомагана от комитет на програмата под председателството на Комисията, в който влизат само представители на държавите-членки, някои правомощия за изпълнение на актове, приети съвместно с Европейския парламент по реда на процедурата за съвместно взимане на решения, а с Европейския парламент се провеждат консултации относно прилагането на тези законодателни актове, приети по реда на процедурата за съвместно взимане на решения. Комисията обаче отбелязва, че по времето, когато са водени преговори по четирите програми, намерението на законодателя е било процедурата по комитология („управленска процедура за гласуване с квалифицирано мнозинство“) да се прилага само по отношение на решенията за предоставяне на субсидии в значителен размер (над 1 000 000 EUR за многостранните проекти и мрежи) или за решения, които налагат деликатен политически избор (сътрудничество и политическа иновация). |
| --- | --- |

2.2

Съгласно правилата за комитология, предвидени в член 202 от ДЕО, Съветът предоставя на Комисията, подпомагана от комитет на програмата под председателството на Комисията, в който влизат само представители на държавите-членки, някои правомощия за изпълнение на актове, приети съвместно с Европейския парламент по реда на процедурата за съвместно взимане на решения, а с Европейския парламент се провеждат консултации относно прилагането на тези законодателни актове, приети по реда на процедурата за съвместно взимане на решения. Комисията обаче отбелязва, че по времето, когато са водени преговори по четирите програми, намерението на законодателя е било процедурата по комитология („управленска процедура за гласуване с квалифицирано мнозинство“) да се прилага само по отношение на решенията за предоставяне на субсидии в значителен размер (над 1 000 000 EUR за многостранните проекти и мрежи) или за решения, които налагат деликатен политически избор (сътрудничество и политическа иновация).

| 2.3 | Комисията пое ангажимента незабавно да информира комитета на програмата и Европейския парламент за всички свързани с подбора решения, за които не се прилага управленската процедура. Това междуинституционално споразумение беше предмет на декларация на Комисията до Съвета и Европейския парламент. |
| --- | --- |

2.3

Комисията пое ангажимента незабавно да информира комитета на програмата и Европейския парламент за всички свързани с подбора решения, за които не се прилага управленската процедура. Това междуинституционално споразумение беше предмет на декларация на Комисията до Съвета и Европейския парламент.

| 2.4 | Това намерение на законодателя не беше отразено правилно в Решение 1720/2006/ЕО: за всички решения за подбор и разпределението на неголемите субсидии се прилагаше процедурата по консултиране, предвидена в рамките на комитологията. |
| --- | --- |

2.4

Това намерение на законодателя не беше отразено правилно в Решение 1720/2006/ЕО: за всички решения за подбор и разпределението на неголемите субсидии се прилагаше процедурата по консултиране, предвидена в рамките на комитологията.

| 2.5 | Консултацията с комитета на програмата и Европейския парламент включва представяне на решенията за подбор за разглеждане от комитета на програмата, отчитане на неговите становища и запознаване на Парламента с тях, който следва да уведомява Комисията за своето съгласие. Тази процедура по консултиране и обмен на писмени отговори води до значителни забавяния при разпределянето на субсидиите и може да застраши реализацията на множество проекти и да намали значително ефикасността на годишните програми. |
| --- | --- |

2.5

Консултацията с комитета на програмата и Европейския парламент включва представяне на решенията за подбор за разглеждане от комитета на програмата, отчитане на неговите становища и запознаване на Парламента с тях, който следва да уведомява Комисията за своето съгласие. Тази процедура по консултиране и обмен на писмени отговори води до значителни забавяния при разпределянето на субсидиите и може да застраши реализацията на множество проекти и да намали значително ефикасността на годишните програми.

| 2.6 | Комисията, комитетът на програмата и Европейският парламент досега намираха временни решения, за да съкратят сроковете за разглеждане на решенията на Комисията за подбор в областта на разпределянето на субсидиите. |
| --- | --- |

2.6

Комисията, комитетът на програмата и Европейският парламент досега намираха временни решения, за да съкратят сроковете за разглеждане на решенията на Комисията за подбор в областта на разпределянето на субсидиите.

| 2.7 | Комисията обаче смята, че тези временни решения не могат да се използват в бъдеще и предлага да се изменят правилата, установени по време на изготвянето на тези програми. Това означава да се премахне задължението за прилагане на процедурата по консултиране при взимането на решения относно отпускането на неголеми субсидии и да се даде възможност на Комисията да взима решения относно отпускането на субсидии без помощта на Комитет, като я замести с обикновена процедура на информиране. |
| --- | --- |

2.7

Комисията обаче смята, че тези временни решения не могат да се използват в бъдеще и предлага да се изменят правилата, установени по време на изготвянето на тези програми. Това означава да се премахне задължението за прилагане на процедурата по консултиране при взимането на решения относно отпускането на неголеми субсидии и да се даде възможност на Комисията да взима решения относно отпускането на субсидии без помощта на Комитет, като я замести с обикновена процедура на информиране.

3.   Общи забележки

| 3.1 | Тези предложения би следвало да дадат възможност за подобряване на функционирането на четирите многогодишни програми в областта на образованието, младежта и културата. |
| --- | --- |

3.1

Тези предложения би следвало да дадат възможност за подобряване на функционирането на четирите многогодишни програми в областта на образованието, младежта и културата.

| 3.2 | В своите предходни становища Комитетът насърчаваше Комисията да облекчи достъпа на организациите, които представят проекти, до програмите и субсидиите и да работи в по-тясна близост с държавите-членки, за да ги насърчи да се консултират с организациите при изготвянето на годишните насоки, да намалят сроковете за разпределяне и да не затрудняват осъществяването на проектите, по-специално посредством твърде дългите срокове, които понякога водят до това, че изготвените много преди осъществяването на проектите проучвания остаряват. |
| --- | --- |

3.2

В своите предходни становища Комитетът насърчаваше Комисията да облекчи достъпа на организациите, които представят проекти, до програмите и субсидиите и да работи в по-тясна близост с държавите-членки, за да ги насърчи да се консултират с организациите при изготвянето на годишните насоки, да намалят сроковете за разпределяне и да не затрудняват осъществяването на проектите, по-специално посредством твърде дългите срокове, които понякога водят до това, че изготвените много преди осъществяването на проектите проучвания остаряват.

4.   Специфична забележка

Предвид изложението на мотивите (9), (11), (15) и (17) от настоящото решение, Комитетът заявява, че с оглед на прозрачността, доброто управление и информирането на обществеността е желателно Комисията още веднъж да заяви своя ангажимент незабавно да информира комитета на програмата и Европейския парламент за решенията, които тя взима по силата на измененото Решение 1720/2006/CE, 9.1а).

Комитетът препоръчва новият член 9.1.а) да се измени както следва: „... тя приема тези решения без съдействието на комитет и незабавно информира комитета на програмата и Европейския парламент“.

Той отбелязва, че Комисията не предлага добавянето на този текст, тъй като счита, че това би изменило предложението по начин, който не съответства напълно на правилата за комитология, предвидени в член 202 от ДЕО, и че тя се ангажира достатъчно с изложението на мотивите на настоящото решение.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/116

---

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Предимствата и ползите от еврото: време за оценка“

(2008/C 224/27)

На 27 септември 2007 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище относно:

„Предимствата и ползите от еврото: време за оценка“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 30 април 2008 г. (докладчик: г-н BURANI).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание от 29 май) Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 130 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Десет години след въвеждането на общата парична единица, ЕИСК счита, че е полезно да се направи равносметка за предимствата и ползите, които новата парична единица донесе за гражданите и фирмите, не толкова от икономическа или монетарна гледна точка — задача, с която се занимаваха и се занимават икономисти, политици и коментатори от средствата за комуникация — колкото от гледна точка на потребителите. С други думи опитът от десетте години доказа, че еврото е полезно и че въвеждането му позволи на Европа да присъства на световната сцена с престижна и стабилна валута, но как потребителите възприемат общата парична единица? |
| --- | --- |

1.1

Десет години след въвеждането на общата парична единица, ЕИСК счита, че е полезно да се направи равносметка за предимствата и ползите, които новата парична единица донесе за гражданите и фирмите, не толкова от икономическа или монетарна гледна точка — задача, с която се занимаваха и се занимават икономисти, политици и коментатори от средствата за комуникация — колкото от гледна точка на потребителите. С други думи опитът от десетте години доказа, че еврото е полезно и че въвеждането му позволи на Европа да присъства на световната сцена с престижна и стабилна валута, но как потребителите възприемат общата парична единица?

| 1.2 | Настоящият документ започва със синтезиран анализ на предимствата, които донесе въвеждането на еврото: обща картина, представяща силните страни, както и недостатъците, предизвикани от световната конюнктура; след това вниманието се съсредоточава върху резултатите от периодичните проучвания, които Евробарометър провежда сред гражданите, за да се установи дали и до каква степен принесените ползи се оценяват от гражданите на Европа. |
| --- | --- |

1.2

Настоящият документ започва със синтезиран анализ на предимствата, които донесе въвеждането на еврото: обща картина, представяща силните страни, както и недостатъците, предизвикани от световната конюнктура; след това вниманието се съсредоточава върху резултатите от периодичните проучвания, които Евробарометър провежда сред гражданите, за да се установи дали и до каква степен принесените ползи се оценяват от гражданите на Европа.

| 1.3 | Резултатите са положителни в много държави, но в някои други голяма част от запитаните все още твърдят, че изпитват трудности при използването на „новата“ валута, изчисляват цените в старата национална парична единица, приписват на еврото повишаването на цените и едва половината считат, че като цяло въвеждането на обща парична единици е било от полза за икономическия растеж. По същество допитването води до заключението, че не винаги и не във всички държави обществеността е възприела еврото задоволително. |
| --- | --- |

1.3

Резултатите са положителни в много държави, но в някои други голяма част от запитаните все още твърдят, че изпитват трудности при използването на „новата“ валута, изчисляват цените в старата национална парична единица, приписват на еврото повишаването на цените и едва половината считат, че като цяло въвеждането на обща парична единици е било от полза за икономическия растеж. По същество допитването води до заключението, че не винаги и не във всички държави обществеността е възприела еврото задоволително.

| 1.4 | Първата реакция от тези резултати би могла да се състои в това, да се постави под съмнение обективността и пълното разбиране на дадените отговори: подход, който ЕИСК отхвърля. Вместо да се поздравяваме с успеха, е необходимо да се разберат дълбоките причини за негативното отношение и да си зададем въпроса какво може да се направи за да се премахнат причините, обективни или субективни, за неудовлетвореността. |
| --- | --- |

1.4

Първата реакция от тези резултати би могла да се състои в това, да се постави под съмнение обективността и пълното разбиране на дадените отговори: подход, който ЕИСК отхвърля. Вместо да се поздравяваме с успеха, е необходимо да се разберат дълбоките причини за негативното отношение и да си зададем въпроса какво може да се направи за да се премахнат причините, обективни или субективни, за неудовлетвореността.

| 1.5 | Обективно обусловеното отношение може да се премахне или смекчи с целеви политики или мерки, като например с подобряване на системите за плащане (ЕЗПЕ) или с подходящи мерки за задържане на нарастването на цените, които непременно съответстват на принципите за свобода на пазара и конкуренция. |
| --- | --- |

1.5

Обективно обусловеното отношение може да се премахне или смекчи с целеви политики или мерки, като например с подобряване на системите за плащане (ЕЗПЕ) или с подходящи мерки за задържане на нарастването на цените, които непременно съответстват на принципите за свобода на пазара и конкуренция.

| 1.6 | По-сложен е въпросът за субективното отношение: необходимо е да се подходи с максимално уважение спрямо възгледите и да се запитаме какви са дълбоките причини в основата на отрицателното отношение. Определено е необходима комуникационна стратегия, но при начините за осъществяването й трябва да се имат предвид различните национални и социални характеристики на хората, към които тя е отправена. |
| --- | --- |

1.6

По-сложен е въпросът за субективното отношение: необходимо е да се подходи с максимално уважение спрямо възгледите и да се запитаме какви са дълбоките причини в основата на отрицателното отношение. Определено е необходима комуникационна стратегия, но при начините за осъществяването й трябва да се имат предвид различните национални и социални характеристики на хората, към които тя е отправена.

| 1.7 | Проучването на Евробарометър показа дълбоките различия в нагласите, които съществуват в различните държави-членки: това означава, че трябва да се избягват решения, базиращи се на стандартизирани схеми. По-конкретно се проявиха съществени различия в начина на възприемане в зависимост от социалните слоеве или образователното равнище. Следователно комуникационните стратегии би трябвало да бъдат целенасочени така, че да се извлече най-добрият резултат от използваните средства. |
| --- | --- |

1.7

Проучването на Евробарометър показа дълбоките различия в нагласите, които съществуват в различните държави-членки: това означава, че трябва да се избягват решения, базиращи се на стандартизирани схеми. По-конкретно се проявиха съществени различия в начина на възприемане в зависимост от социалните слоеве или образователното равнище. Следователно комуникационните стратегии би трябвало да бъдат целенасочени така, че да се извлече най-добрият резултат от използваните средства.

| 1.8 | Освен това трябва да се отбележи, че една комуникационна стратегия за еврото не е достатъчна за постигането на оптимални резултати: проведеният анализ ни дава достатъчно доказателства за да смятаме, че много често еврото се възприема като символа на Европа — следователно не еврото само по себе си е причина за неприемане, а за някои — по-скоро самата идея за „Европа“. Това ни води до заключението, че е необходимо комуникационната стратегия за еврото да бъде разглеждана като част от дългосрочен и широкомащабен политически проект, който ще постигне целта си, когато чувството за „Европа“ ще бъде дотолкова възприето от гражданите, че ще преобладава над евроскептицизма. |
| --- | --- |

1.8

Освен това трябва да се отбележи, че една комуникационна стратегия за еврото не е достатъчна за постигането на оптимални резултати: проведеният анализ ни дава достатъчно доказателства за да смятаме, че много често еврото се възприема като символа на Европа — следователно не еврото само по себе си е причина за неприемане, а за някои — по-скоро самата идея за „Европа“. Това ни води до заключението, че е необходимо комуникационната стратегия за еврото да бъде разглеждана като част от дългосрочен и широкомащабен политически проект, който ще постигне целта си, когато чувството за „Европа“ ще бъде дотолкова възприето от гражданите, че ще преобладава над евроскептицизма.

| 1.9 | Идеята за Европа, която се разглежда не само като икономическо, но и като политическо и социално цяло, преди всичко зависи от постепенното постигане на условия на живот, които се основават на равенството, сътрудничеството и социалния мир: цел, която може да бъде постигната единствено, ако гражданите бъдат поставени пред конкретни факти. Нито една комуникационна кампания няма да има успех, ако тези условия не се изпълнят. |
| --- | --- |

1.9

Идеята за Европа, която се разглежда не само като икономическо, но и като политическо и социално цяло, преди всичко зависи от постепенното постигане на условия на живот, които се основават на равенството, сътрудничеството и социалния мир: цел, която може да бъде постигната единствено, ако гражданите бъдат поставени пред конкретни факти. Нито една комуникационна кампания няма да има успех, ако тези условия не се изпълнят.

| 1.10 | Най-важният подход за подобряване на приемането на еврото следователно би било воденето на такава икономическа и социална политика на ЕС, която благоприятства заетостта и доходите и предлага подходяща система за социална защита. Тогава гражданите ще могат да оценят положително европейския проект, а с това да приемат и еврото. |
| --- | --- |

1.10

Най-важният подход за подобряване на приемането на еврото следователно би било воденето на такава икономическа и социална политика на ЕС, която благоприятства заетостта и доходите и предлага подходяща система за социална защита. Тогава гражданите ще могат да оценят положително европейския проект, а с това да приемат и еврото.

| 1.11 | ЕИСК осъзнава отговорностите и мисията си: като представител на социалните партньори той е институция, която е близо да гражданите, работниците и икономическите кръгове. Комитетът счита, че негово задължение е да сътрудничи по конкретен начин при инициативите, които ще бъдат приети, ако е необходимо с действия на място. От особена полза ще бъдат връзките със сродните организации на национално ниво и дейността на отделните членове на ЕИСК по отношение на собствените им европейски и национални организации от определена категория. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК осъзнава отговорностите и мисията си: като представител на социалните партньори той е институция, която е близо да гражданите, работниците и икономическите кръгове. Комитетът счита, че негово задължение е да сътрудничи по конкретен начин при инициативите, които ще бъдат приети, ако е необходимо с действия на място. От особена полза ще бъдат връзките със сродните организации на национално ниво и дейността на отделните членове на ЕИСК по отношение на собствените им европейски и национални организации от определена категория.

2.   Въведение

| 2.1 | Шест години след въвеждането на еврото, ЕИСК счита, че е полезно да се направи равносметка за въздействието, което новата парична единица оказа върху гражданите от държавите, които я приеха. Става въпрос за привидно лесна задача, като се има предвид, че по въпроса съществува богата справочна литература от многобройни източници: Комисията, ЕЦБ, ЕП, университети, научноизследователски институти, специализирана и неспециализирана преса, учени и социални партньори. |
| --- | --- |

2.1

Шест години след въвеждането на еврото, ЕИСК счита, че е полезно да се направи равносметка за въздействието, което новата парична единица оказа върху гражданите от държавите, които я приеха. Става въпрос за привидно лесна задача, като се има предвид, че по въпроса съществува богата справочна литература от многобройни източници: Комисията, ЕЦБ, ЕП, университети, научноизследователски институти, специализирана и неспециализирана преса, учени и социални партньори.

| 2.2 | Освен това, впечатлението е, че по-голямата част от наличните материали по въпроса са резултат от едностранни гледни точки и опит или са плод на непреки заключения, извлечени от различни, понякога противоположни мнения. С един такъв подход се спазват правилата на демокрацията, но същината на проблемите остава в този случай забулена от нюанси, диктувани от обстоятелствата и твърде често от присъщи за всяка държава-членка възгледи. |
| --- | --- |

2.2

Освен това, впечатлението е, че по-голямата част от наличните материали по въпроса са резултат от едностранни гледни точки и опит или са плод на непреки заключения, извлечени от различни, понякога противоположни мнения. С един такъв подход се спазват правилата на демокрацията, но същината на проблемите остава в този случай забулена от нюанси, диктувани от обстоятелствата и твърде често от присъщи за всяка държава-членка възгледи.

| 2.3 | Комитетът счита, че действителен прогрес може да се постигне, само ако на реалността се гледа без предубеждения: изхождайки от констатацията, че еврото, в общи линии, е неоспорим успех, необходимо е да се разбере защо то все още е обект на критики от страна на сравнително широки слоеве от общественото мнение, да се проучат причините за това и, доколкото е възможно, да се предложат решения. Комитетът не претендира, че с това иска да се направят забележителни открития, нито пък да създаде впечатлението, че ще предприеме нови кампании за проучване на общественото мнение: целта на настоящия документ е по-скромна — да породи нови дискусии по стари и добре известни проблеми. |
| --- | --- |

2.3

Комитетът счита, че действителен прогрес може да се постигне, само ако на реалността се гледа без предубеждения: изхождайки от констатацията, че еврото, в общи линии, е неоспорим успех, необходимо е да се разбере защо то все още е обект на критики от страна на сравнително широки слоеве от общественото мнение, да се проучат причините за това и, доколкото е възможно, да се предложат решения. Комитетът не претендира, че с това иска да се направят забележителни открития, нито пък да създаде впечатлението, че ще предприеме нови кампании за проучване на общественото мнение: целта на настоящия документ е по-скромна — да породи нови дискусии по стари и добре известни проблеми.

3.   Методология на работата

| 3.1 | Дейността на Комитета започва с изтъкването на предимствата на еврото въз основа на вече получените резултати или най-разпространените „официални“ възгледи; следва критичен анализ на тези резултати и мнения, събрани въз основа на проучвания на място и завършва със собствен анализ на причините, поради които към новата валута бяха отправени критики или не толкова положителни оценки. Евентуалните предложения, както вече беше споменато, трябва да се разбират като предпоставка за допълнително по-задълбочено проучване. |
| --- | --- |

3.1

Дейността на Комитета започва с изтъкването на предимствата на еврото въз основа на вече получените резултати или най-разпространените „официални“ възгледи; следва критичен анализ на тези резултати и мнения, събрани въз основа на проучвания на място и завършва със собствен анализ на причините, поради които към новата валута бяха отправени критики или не толкова положителни оценки. Евентуалните предложения, както вече беше споменато, трябва да се разбират като предпоставка за допълнително по-задълбочено проучване.

| 3.2 | Основният справочен документ беше Flash Eurobarometer No 193, „The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes — Analytical report“ (Еврозоната, 5 години след въвеждането на евромонетите и банкнотите — аналитичен доклад) от ноември 2006 г. Проучването беше проведено от Gallup Organization, то беше организирано и ръководено от екипа на Eurobarometer към ГД „Икономически и финансови въпроси“ на Комисията. Бяха проведени разговори със специалисти от последната държава, която въведе еврото, а именно Словения (през 2007 г.) и от държавите, които ще го въведат през 2008 г. (Малта и Кипър). В тази връзка беше избегнато допитването до източници от държави, които не членуват в еврозоната, поради съображението, че от гледна точка на проучването, показателен е само опитът на пряко заинтересованите. |
| --- | --- |

3.2

Основният справочен документ беше Flash Eurobarometer No 193, „The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes — Analytical report“ (Еврозоната, 5 години след въвеждането на евромонетите и банкнотите — аналитичен доклад) от ноември 2006 г. Проучването беше проведено от Gallup Organization, то беше организирано и ръководено от екипа на Eurobarometer към ГД „Икономически и финансови въпроси“ на Комисията. Бяха проведени разговори със специалисти от последната държава, която въведе еврото, а именно Словения (през 2007 г.) и от държавите, които ще го въведат през 2008 г. (Малта и Кипър). В тази връзка беше избегнато допитването до източници от държави, които не членуват в еврозоната, поради съображението, че от гледна точка на проучването, показателен е само опитът на пряко заинтересованите.

| 3.3 | Допълнителна информация се предоставя в проучването Eurobarometer от септември 2007 г. (1), проведено в новите държави-членки: в различни случаи могат да се извлекат полезни изводи от сравнението между „опита“ и „очакванията“. |
| --- | --- |

3.3

Допълнителна информация се предоставя в проучването Eurobarometer от септември 2007 г. (1), проведено в новите държави-членки: в различни случаи могат да се извлекат полезни изводи от сравнението между „опита“ и „очакванията“.

4.   Предимствата на еврото според резултатите и официалните становища

| 4.1 | Според документите на Общността и според поддръжниците на общата парична единица, еврото донесе редица ползи и предимства, които тук ще бъдат изброени в синтезиран вид: в списъка не са включени добре известните аргументи и са пропуснати критичните бележки, които се споменават в частта относно възприемането от страна на гражданите. |
| --- | --- |

4.1

Според документите на Общността и според поддръжниците на общата парична единица, еврото донесе редица ползи и предимства, които тук ще бъдат изброени в синтезиран вид: в списъка не са включени добре известните аргументи и са пропуснати критичните бележки, които се споменават в частта относно възприемането от страна на гражданите.

| 4.2 | Списъкът на предимствата и ползите (без коментар) включва:






  — | европейската идентичност: еврото е основният и конкретен неин носител; |
| --- | --- | --- |

4.2

Списъкът на предимствата и ползите (без коментар) включва:

—

европейската идентичност: еврото е основният и конкретен неин носител;

| — | еврото е инструмент за сравняване на цените в международен план и насърчава конкуренцията; |
| --- | --- |

—

еврото е инструмент за сравняване на цените в международен план и насърчава конкуренцията;

| — | премахва валутния риск и разходите за транзакции с валута; |
| --- | --- |

—

премахва валутния риск и разходите за транзакции с валута;

| — | премахва възможността за използване на обезценяването на валутата като лост за конкурентни действия и/или за адаптиране на търговските стратегии въз основа на предполагаемо обезценяване; |
| --- | --- |

—

премахва възможността за използване на обезценяването на валутата като лост за конкурентни действия и/или за адаптиране на търговските стратегии въз основа на предполагаемо обезценяване;

| — | страните от еврозоната са по-добре защитени срещу външни шокове; |
| --- | --- |

—

страните от еврозоната са по-добре защитени срещу външни шокове;

| — | еврото допринесе за регулиране на инфлацията и на лихвените проценти, които до известна степен доведоха да намаляване на премията за риск от инфлация; |
| --- | --- |

—

еврото допринесе за регулиране на инфлацията и на лихвените проценти, които до известна степен доведоха да намаляване на премията за риск от инфлация;

| — | еврото е фактор за растеж и заетост в изпълнение на Лисабонската стратегия; |
| --- | --- |

—

еврото е фактор за растеж и заетост в изпълнение на Лисабонската стратегия;

| — | първостепенната роля на Европа в паричната политика и утвърждаването на еврото като резервна валута; |
| --- | --- |

—

първостепенната роля на Европа в паричната политика и утвърждаването на еврото като резервна валута;

| — | еврото е фактор за стабилността на световната икономика; |
| --- | --- |

—

еврото е фактор за стабилността на световната икономика;

| — | еврото в значителна степен улесни и направи по-евтин туризма, както и придвижванията до работното място, особено в еврозоната. |
| --- | --- |

—

еврото в значителна степен улесни и направи по-евтин туризма, както и придвижванията до работното място, особено в еврозоната.

| 4.3 | Наред с тези предимства, които рядко се оспорват, с няколко изключения — за да не изглеждат ползите прекалено аксиоматични — се изтъкват и понякога спорните аспекти, отнасящи се до ползите от една „силна“ валута. |
| --- | --- |

4.3

Наред с тези предимства, които рядко се оспорват, с няколко изключения — за да не изглеждат ползите прекалено аксиоматични — се изтъкват и понякога спорните аспекти, отнасящи се до ползите от една „силна“ валута.

| 4.4 | Тук е необходимо да се внесе уточнение: една силна валута носи предимства за едни и неудобства за други, но по-важна е оценката за нетната полза за икономиката: предимство, което в случая с еврото, е неоспоримо. Стремежът е към стабилна валута, а еврото е точно такава, тъй като представя стабилна и растяща икономика, въпреки конюнктурните кризи. Външната му стойност зависи от събития, чието въздействие чрез подходящи икономически и парични политики може да бъде смекчено, но със сигурност не и премахнато. |
| --- | --- |

4.4

Тук е необходимо да се внесе уточнение: една силна валута носи предимства за едни и неудобства за други, но по-важна е оценката за нетната полза за икономиката: предимство, което в случая с еврото, е неоспоримо. Стремежът е към стабилна валута, а еврото е точно такава, тъй като представя стабилна и растяща икономика, въпреки конюнктурните кризи. Външната му стойност зависи от събития, чието въздействие чрез подходящи икономически и парични политики може да бъде смекчено, но със сигурност не и премахнато.

5.   Предимства и недостатъци на еврото според възприемането от страна на гражданите

| 5.1 | Еврото като средство за разплащания в брой. Седем години след въвеждането на еврото изненадващ е фактът, че 41 % от запитаните твърдят, че срещат „известни трудности“ или „сериозни трудности“ при използването му: процент, който постепенно намалява, но все още е значителен. В проучването не се уточнява от какъв вид са тези проблеми. Тъй като едно голямо мнозинство (между 93 % и 63 % в отделните държави) твърди, че не среща трудности при разпознаването на монетите и банкнотите, основателно е предположението, че това отрицателно отношение е по-скоро емоционално, отколкото рационално. Възможно е тези, които твърдят че срещат трудности, да са в значителна степен същите, които не гледаха доброжелателно на въвеждането на единната валута и част от тях да принадлежат към по-необлагодетелствани социални слоеве. Във всички случаи отговорите относно трудностите не са съвместими от статистическа гледна точка с твърденията относно употребата. |
| --- | --- |

5.1

Еврото като средство за разплащания в брой. Седем години след въвеждането на еврото изненадващ е фактът, че 41 % от запитаните твърдят, че срещат „известни трудности“ или „сериозни трудности“ при използването му: процент, който постепенно намалява, но все още е значителен. В проучването не се уточнява от какъв вид са тези проблеми. Тъй като едно голямо мнозинство (между 93 % и 63 % в отделните държави) твърди, че не среща трудности при разпознаването на монетите и банкнотите, основателно е предположението, че това отрицателно отношение е по-скоро емоционално, отколкото рационално. Възможно е тези, които твърдят че срещат трудности, да са в значителна степен същите, които не гледаха доброжелателно на въвеждането на единната валута и част от тях да принадлежат към по-необлагодетелствани социални слоеве. Във всички случаи отговорите относно трудностите не са съвместими от статистическа гледна точка с твърденията относно употребата.

| 5.1.1 | Тези съмнения се засилват още повече при сравнението с проучване, проведено през септември 2007 г. в новите държави-членки от: около три четвърти от запитаните са виждали евробанкнотите и евроцентовете и 44 % от тях са ги използвали. Трудно може да се обясни как в държавите, въвели еврото, 41 % от хората, които вече едно десетилетие използват тази валута, твърдят, че изпитват трудности, докато това не е така в новите държави-членки, където 44 % го използват (или са го ползвали) без да споменават за някакви проблеми. |
| --- | --- |

5.1.1

Тези съмнения се засилват още повече при сравнението с проучване, проведено през септември 2007 г. в новите държави-членки от: около три четвърти от запитаните са виждали евробанкнотите и евроцентовете и 44 % от тях са ги използвали. Трудно може да се обясни как в държавите, въвели еврото, 41 % от хората, които вече едно десетилетие използват тази валута, твърдят, че изпитват трудности, докато това не е така в новите държави-членки, където 44 % го използват (или са го ползвали) без да споменават за някакви проблеми.

| 5.1.2 | Кампании с чисто комуникационен характер не биха могли да променят представи от този вид. След като, както изглежда, вероятните трудности са относително малко или минимални, би трябвало да се прилагат целеви мерки на национално равнище. В тази връзка по-скоро образованието, а не комуникацията, играе решаваща роля. Ако накрая обаче се окаже, че изтъкваните „трудности“ не са нищо друго, освен прикрит израз на отрицание спрямо всичко онова, което олицетворява „Европа“, конкретните мерки не биха имали никакъв резултат: промяната в отношението към еврото ще върви ръка за ръка с постепенното приемане на европейската идея. |
| --- | --- |

5.1.2

Кампании с чисто комуникационен характер не биха могли да променят представи от този вид. След като, както изглежда, вероятните трудности са относително малко или минимални, би трябвало да се прилагат целеви мерки на национално равнище. В тази връзка по-скоро образованието, а не комуникацията, играе решаваща роля. Ако накрая обаче се окаже, че изтъкваните „трудности“ не са нищо друго, освен прикрит израз на отрицание спрямо всичко онова, което олицетворява „Европа“, конкретните мерки не биха имали никакъв резултат: промяната в отношението към еврото ще върви ръка за ръка с постепенното приемане на европейската идея.

| 5.2 | Еврото: база за изчисляване на цените и фактор за вземане на решение при потреблението. Ефект, за който се предполагаше още от самото начало, беше, че за дълъг период от време известна част от населението (по-голяма или по-малка част в зависимост от държавата) ще продължи да „преизчислява“ в националната валута. Проучването потвърди това предположение: при изчисляването на цените 40 % от потребителите все още се позовават — винаги или „понякога“ — на националната валута, както за ежедневните, така и за по-големите покупки. |
| --- | --- |

5.2

Еврото: база за изчисляване на цените и фактор за вземане на решение при потреблението. Ефект, за който се предполагаше още от самото начало, беше, че за дълъг период от време известна част от населението (по-голяма или по-малка част в зависимост от държавата) ще продължи да „преизчислява“ в националната валута. Проучването потвърди това предположение: при изчисляването на цените 40 % от потребителите все още се позовават — винаги или „понякога“ — на националната валута, както за ежедневните, така и за по-големите покупки.

| 5.2.1 | Що се отнася до вземането на решение за потребление, все още е висок делът на хората, които разглеждат еврото като възпиращ фактор или като стимул за покупките. Въпреки това броят на тези, които разглеждат единната валута като „неутрален“ фактор постепенно се покачва (от 3 % през 2003 г. на 41 % през 2007 г.). Междувременно намалява процентният дял на хората, които заявяват, че купуват по-малко, тъй като се страхуват да не изхарчат прекалено много (от 39 на 33 %), докато остава стабилен процентният дял на онези, които твърдят точно обратното, че харчат прекалено много, тъй като нямат представа за стойността на паричната единица (26-25 %). |
| --- | --- |

5.2.1

Що се отнася до вземането на решение за потребление, все още е висок делът на хората, които разглеждат еврото като възпиращ фактор или като стимул за покупките. Въпреки това броят на тези, които разглеждат единната валута като „неутрален“ фактор постепенно се покачва (от 3 % през 2003 г. на 41 % през 2007 г.). Междувременно намалява процентният дял на хората, които заявяват, че купуват по-малко, тъй като се страхуват да не изхарчат прекалено много (от 39 на 33 %), докато остава стабилен процентният дял на онези, които твърдят точно обратното, че харчат прекалено много, тъй като нямат представа за стойността на паричната единица (26-25 %).

| 5.2.2 | Двата разгледани аспекта — позоваването на националната валута и еврото като „неутрален“ фактор — не са непременно свързани, нито съществува основание да се смята, че двете съвпадащи процентни стойности (около 40 %) се отнасят до една и съща група. |
| --- | --- |

5.2.2

Двата разгледани аспекта — позоваването на националната валута и еврото като „неутрален“ фактор — не са непременно свързани, нито съществува основание да се смята, че двете съвпадащи процентни стойности (около 40 %) се отнасят до една и съща група.

| 5.3 | Удобството от обозначаването на двете цени и предпочитанията на потребителите. Две различни извадкови групи, на които са зададени два различни въпроса, а именно дали е полезно да се отбелязват двете цени и дали потребителите предпочитат това обозначение, дадоха сходни отговори: едно значително мнозинство (около 60 %) смята, че тази мярка нито е полезна, нито необходима след приключване на подходящия преходен период. Трябва да се отбележи, че процентът на противниците на двойното обозначение нарастна постепенно с течение на времето: ясен знак, че единната валута навлиза в ежедневните навици (или е навлязла, според по-оптимистичните анализи). |
| --- | --- |

5.3

Удобството от обозначаването на двете цени и предпочитанията на потребителите. Две различни извадкови групи, на които са зададени два различни въпроса, а именно дали е полезно да се отбелязват двете цени и дали потребителите предпочитат това обозначение, дадоха сходни отговори: едно значително мнозинство (около 60 %) смята, че тази мярка нито е полезна, нито необходима след приключване на подходящия преходен период. Трябва да се отбележи, че процентът на противниците на двойното обозначение нарастна постепенно с течение на времето: ясен знак, че единната валута навлиза в ежедневните навици (или е навлязла, според по-оптимистичните анализи).

| 5.3.1 | Отговорите, които гражданите дадоха във връзка с двойното обозначаване на цените, не са изненадващи, като се има предвид времето, което измина от въвеждането на еврото. Този аспект обаче е от основно значение за държавите, които наскоро възприеха единната валута (Словения, Кипър и Малта) и за тези, които в близко бъдеще ще го приемат (балтийските държави и Словакия). Проучването, проведено от Евробарометър през ноември 2007 г., показва, че страховете от нарастване на цените в резултат на въвеждането на еврото са значителни. Опитът показа, че двойното обозначение на цените може да представлява подходящо възпиращо средство,
  при условие, че е съпроводено от контрол и възпиращи мерки, което не винаги ставаше в държавите, където то беше първоначално въведено. Комисията наскоро изрази позицията си: тя препоръча двойното обозначаване да бъде задължително за период от шест месеца, но да не продължава повече от една година. |
| --- | --- |

5.3.1

Отговорите, които гражданите дадоха във връзка с двойното обозначаване на цените, не са изненадващи, като се има предвид времето, което измина от въвеждането на еврото. Този аспект обаче е от основно значение за държавите, които наскоро възприеха единната валута (Словения, Кипър и Малта) и за тези, които в близко бъдеще ще го приемат (балтийските държави и Словакия). Проучването, проведено от Евробарометър през ноември 2007 г., показва, че страховете от нарастване на цените в резултат на въвеждането на еврото са значителни. Опитът показа, че двойното обозначение на цените може да представлява подходящо възпиращо средство,
  при условие, че е съпроводено от контрол и възпиращи мерки, което не винаги ставаше в държавите, където то беше първоначално въведено. Комисията наскоро изрази позицията си: тя препоръча двойното обозначаване да бъде задължително за период от шест месеца, но да не продължава повече от една година.

| 5.4 | Банкноти и монети. От допитването относно одобрението за настоящия дизайн на банкнотите и настоящата гама от монети става ясно, че докато банкнотите не се нуждаят от никаква промяна, значителна част от запитаните (макар тя да варира от 80 % във Финландия и в Германия до 33-35 % в Ирландия и Италия) се обявява за намаляване на гамата от монети и за премахване на тези с номинал 1 и 2 цента, с цел удобство и опростяване на плащанията. От друга страна мнозинството се опасява, че премахването на монети с по-ниска номинална стойност може да допринесе за нарастването на цените: широко разпространено опасение, дори и в държави, където мнозинството желае премахването на тези монети. |
| --- | --- |

5.4

Банкноти и монети. От допитването относно одобрението за настоящия дизайн на банкнотите и настоящата гама от монети става ясно, че докато банкнотите не се нуждаят от никаква промяна, значителна част от запитаните (макар тя да варира от 80 % във Финландия и в Германия до 33-35 % в Ирландия и Италия) се обявява за намаляване на гамата от монети и за премахване на тези с номинал 1 и 2 цента, с цел удобство и опростяване на плащанията. От друга страна мнозинството се опасява, че премахването на монети с по-ниска номинална стойност може да допринесе за нарастването на цените: широко разпространено опасение, дори и в държави, където мнозинството желае премахването на тези монети.

| 5.4.1 | Опитът показа, че в много случаи увеличенията на цените на дребно, настъпили едновременно с въвеждането на еврото или след него, се дължат до голяма степен на закръгляне на преобразуваните в евро цени, дори когато десетиците им са по-ниски от 5. За прилагането на тази хитрина допринесе и слабият контрол от страна на органите и потребителите, които разглеждаха стойността на „дребните“ монети като несъществена. Това явление беше почувствано особено силно в държави, чиито национални парични единици имаха много ниска номинална стойност (например Италия). Според ЕИСК премахването на монетите с номинал 1 и 2 цента е изключително нежелателна мярка: „удобството“, което някои пазарни сегменти изтъкват, противоречи на обществения интерес. |
| --- | --- |

5.4.1

Опитът показа, че в много случаи увеличенията на цените на дребно, настъпили едновременно с въвеждането на еврото или след него, се дължат до голяма степен на закръгляне на преобразуваните в евро цени, дори когато десетиците им са по-ниски от 5. За прилагането на тази хитрина допринесе и слабият контрол от страна на органите и потребителите, които разглеждаха стойността на „дребните“ монети като несъществена. Това явление беше почувствано особено силно в държави, чиито национални парични единици имаха много ниска номинална стойност (например Италия). Според ЕИСК премахването на монетите с номинал 1 и 2 цента е изключително нежелателна мярка: „удобството“, което някои пазарни сегменти изтъкват, противоречи на обществения интерес.

| 5.5 | Особено внимание заслужва въпросът за използването на еврото при плащанията на туристи при пътувания извън еврозоната. Средно над 50 % отговарят, че са използвали еврото в по-голяма или по-малка степен при пътуванията си в държави извън еврозоната. Данните обаче значително варират в отделните държави — при 71 % от гърците до 38 % от финландците. Радващ е фактът, че единната валута, благодарение на престижа и броя на ползвателите й, е добре приета в много държави с развит туризъм. |
| --- | --- |

5.5

Особено внимание заслужва въпросът за използването на еврото при плащанията на туристи при пътувания извън еврозоната. Средно над 50 % отговарят, че са използвали еврото в по-голяма или по-малка степен при пътуванията си в държави извън еврозоната. Данните обаче значително варират в отделните държави — при 71 % от гърците до 38 % от финландците. Радващ е фактът, че единната валута, благодарение на престижа и броя на ползвателите й, е добре приета в много държави с развит туризъм.

| 5.5.1 | Все пак, като предпазна мярка е препоръчително да се направи сравнение между удобството да не се закупува валута при пътувания в чужбина и неговата цена: една проверка на място показва, че в повечето случаи обменният курс на еврото в търговията в трети страни със „силна“ валута често е значително по-висок от официалния курс. Този аспект не се разглежда в проучването, нито пък се споменава от запитаните: ясен знак, че разходите за обмяна на валута се считат за второстепенен въпрос или изобщо не се вземат предвид. |
| --- | --- |

5.5.1

Все пак, като предпазна мярка е препоръчително да се направи сравнение между удобството да не се закупува валута при пътувания в чужбина и неговата цена: една проверка на място показва, че в повечето случаи обменният курс на еврото в търговията в трети страни със „силна“ валута често е значително по-висок от официалния курс. Този аспект не се разглежда в проучването, нито пък се споменава от запитаните: ясен знак, че разходите за обмяна на валута се считат за второстепенен въпрос или изобщо не се вземат предвид.

| 5.6 | Частта, в която се разглежда обичайната употреба на единната валута, завършва с ключовия въпрос: като цяло каква е оценката на гражданите за еврото? Дали то носи повече предимства или повече недостатъци? Анализът на отговорите на този въпрос става все по-важен за бъдещите комуникационни стратегии, но не само за тях: необходимо е да се обмислят политиките на Общността, свързани с еврото, както и отношенията между националните правителства и техните граждани. |
| --- | --- |

5.6

Частта, в която се разглежда обичайната употреба на единната валута, завършва с ключовия въпрос: като цяло каква е оценката на гражданите за еврото? Дали то носи повече предимства или повече недостатъци? Анализът на отговорите на този въпрос става все по-важен за бъдещите комуникационни стратегии, но не само за тях: необходимо е да се обмислят политиките на Общността, свързани с еврото, както и отношенията между националните правителства и техните граждани.

| 5.6.1 | Процентният дял на гражданите, които оценяват въвеждането на еврото като полезно, според последните данни беше 48 %, което бележи значителен спад спрямо данните от септември 2002 г. (59 %), но още по-важен и притеснителен е фактът, че тенденцията е нарастваща и постоянна във времето. Наред с малкия, стабилен процентен дял на хората, които не смятат, че приемането на новата парична единица не оказа никакво влияние (7-8 %), следва да се отбележи прогресивно нарастващият брой на тези, които изразяват противоположното мнение (от 29 на 38 %). |
| --- | --- |

5.6.1

Процентният дял на гражданите, които оценяват въвеждането на еврото като полезно, според последните данни беше 48 %, което бележи значителен спад спрямо данните от септември 2002 г. (59 %), но още по-важен и притеснителен е фактът, че тенденцията е нарастваща и постоянна във времето. Наред с малкия, стабилен процентен дял на хората, които не смятат, че приемането на новата парична единица не оказа никакво влияние (7-8 %), следва да се отбележи прогресивно нарастващият брой на тези, които изразяват противоположното мнение (от 29 на 38 %).

| 5.6.2 | При анализа на положителните отговори по страни на първите места се открояват Ирландия (75 %), Финландия (65 %) и Люксембург (64 %), а именно страни, които се радват на значителен икономически растеж. И обратно, отрицателните отговори преобладават на първо място в Италия (48 %), следвана от Гърция (46 %) и от Германия (44 %); малко над средните са резултатите от Франция (51 %). Следователно трябва да се отнасяме внимателно към изкушението да правим пряка връзка между положителната оценка за еврото и икономическия растеж: от една страна е вярно, че сред държавите с преобладаващи положителни мнения са тези със задоволителен растеж, а при тези с преобладаващи отрицателни мнения се наблюдава противоположната тенденция (Италия и Гърция). От друга страна обаче е вярно, че двете най-големи държави от еврозоната — Германия и Франция — имат благоприятен растеж и в същото време в тях се изразяват относително негативни мнения. |
| --- | --- |

5.6.2

При анализа на положителните отговори по страни на първите места се открояват Ирландия (75 %), Финландия (65 %) и Люксембург (64 %), а именно страни, които се радват на значителен икономически растеж. И обратно, отрицателните отговори преобладават на първо място в Италия (48 %), следвана от Гърция (46 %) и от Германия (44 %); малко над средните са резултатите от Франция (51 %). Следователно трябва да се отнасяме внимателно към изкушението да правим пряка връзка между положителната оценка за еврото и икономическия растеж: от една страна е вярно, че сред държавите с преобладаващи положителни мнения са тези със задоволителен растеж, а при тези с преобладаващи отрицателни мнения се наблюдава противоположната тенденция (Италия и Гърция). От друга страна обаче е вярно, че двете най-големи държави от еврозоната — Германия и Франция — имат благоприятен растеж и в същото време в тях се изразяват относително негативни мнения.

| 5.6.2.1 | ЕИСК счита, че този въпрос представлява основният момент на цялото проучване: както вече беше споменато в параграф 5.1.1 по-горе, необходимо е да се проучи дали и до каква степен, съществува връзка между одобрението на еврото като парична единица и приемането на Европейския съюз. Друга взаимовръзка би могла да съществува с конюнктурата, която по елементарен начин може да бъде идентифицирана с еврото. Иначе казано, възможно е в оценката на еврото като валута да присъства емоционален или идеологически елемент, който няма нищо общо с паричната единица като такава. |
| --- | --- |

5.6.2.1

ЕИСК счита, че този въпрос представлява основният момент на цялото проучване: както вече беше споменато в параграф 5.1.1 по-горе, необходимо е да се проучи дали и до каква степен, съществува връзка между одобрението на еврото като парична единица и приемането на Европейския съюз. Друга взаимовръзка би могла да съществува с конюнктурата, която по елементарен начин може да бъде идентифицирана с еврото. Иначе казано, възможно е в оценката на еврото като валута да присъства емоционален или идеологически елемент, който няма нищо общо с паричната единица като такава.

| 5.6.3 | Причините за слаб икономически растеж са многобройни, често съвпадащи и взаимно обусловени: към тези, които са свързани с валутата (ниво на инфлация, обменен курс и лихвени проценти), се добавят производителността, конкурентоспособността, равнището на заплатите, потреблението, платежният баланс, социалният мир, публичният дефицит и други. Въпросът е сложен и е обект на обсъждане между политици, икономисти и социални партньори. Средностатистическият гражданин обаче е склонен да опростява нещата, като обръща внимание върху конкретните елементи, които засягат пряко неговото ежедневие, тоест парите. |
| --- | --- |

5.6.3

Причините за слаб икономически растеж са многобройни, често съвпадащи и взаимно обусловени: към тези, които са свързани с валутата (ниво на инфлация, обменен курс и лихвени проценти), се добавят производителността, конкурентоспособността, равнището на заплатите, потреблението, платежният баланс, социалният мир, публичният дефицит и други. Въпросът е сложен и е обект на обсъждане между политици, икономисти и социални партньори. Средностатистическият гражданин обаче е склонен да опростява нещата, като обръща внимание върху конкретните елементи, които засягат пряко неговото ежедневие, тоест парите.

| 5.6.4 | В професионалните среди се наблюдава тенденцията вината за слабия икономически растеж да се приписва на паричната политика, която според част от учените и политическите партии е виновна за липсата на устойчивост спрямо повишаването на обменните курсове и не стимулира в достатъчна степен растежа и заетостта с подходящи мерки, чрез подходящи корекции на лихвения процент. Тук не е място да се започва дебат по този въпрос, но и в този случай обществено мнение възприема еврото като корена на проблема. |
| --- | --- |

5.6.4

В професионалните среди се наблюдава тенденцията вината за слабия икономически растеж да се приписва на паричната политика, която според част от учените и политическите партии е виновна за липсата на устойчивост спрямо повишаването на обменните курсове и не стимулира в достатъчна степен растежа и заетостта с подходящи мерки, чрез подходящи корекции на лихвения процент. Тук не е място да се започва дебат по този въпрос, но и в този случай обществено мнение възприема еврото като корена на проблема.

| 5.6.5 | Критиките към еврото, които са особено очевидни в държави със слаб растеж, се отправят до известна степен и в държавите с по-голям растеж. В последните освен това отпорът се засилва и поради факта, че още преди неговото въвеждане определени слоеве от населението демонстрираха неохотата си да се откажат от паричната си единица — силна и авторитетна, според тях символ на престиж и национална идентичност. Тези основания все още се изтъкват в държавите, които избраха да не въвеждат еврото. |
| --- | --- |

5.6.5

Критиките към еврото, които са особено очевидни в държави със слаб растеж, се отправят до известна степен и в държавите с по-голям растеж. В последните освен това отпорът се засилва и поради факта, че още преди неговото въвеждане определени слоеве от населението демонстрираха неохотата си да се откажат от паричната си единица — силна и авторитетна, според тях символ на престиж и национална идентичност. Тези основания все още се изтъкват в държавите, които избраха да не въвеждат еврото.

| 5.7 | Анализът на положителните мнения за еврото предоставя ясно доказателство за основателността на хипотезите, изразени в параграфи 5.6.3 и 5.6.4 (2). Категориите, които изразяват одобрение в най-голяма степен, са тези, които социодемографските анализи определят като най-информирани: мъжете в по-голяма степен от жените, самостоятелно заетите лица и служителите повече, отколкото работниците, упражняващи физически труд и безработните, младите хора повече от възрастните, жителите на градовете повече от тези в селата, гражданите с придобито образователно ниво повече, отколкото тези с ниска степен на образование. По-добрата информация означава повече зрялост и по-развита способност за критична оценка. |
| --- | --- |

5.7

Анализът на положителните мнения за еврото предоставя ясно доказателство за основателността на хипотезите, изразени в параграфи 5.6.3 и 5.6.4 (2). Категориите, които изразяват одобрение в най-голяма степен, са тези, които социодемографските анализи определят като най-информирани: мъжете в по-голяма степен от жените, самостоятелно заетите лица и служителите повече, отколкото работниците, упражняващи физически труд и безработните, младите хора повече от възрастните, жителите на градовете повече от тези в селата, гражданите с придобито образователно ниво повече, отколкото тези с ниска степен на образование. По-добрата информация означава повече зрялост и по-развита способност за критична оценка.

| 5.7.1 | Би било твърде елементарно да се мисли, че комуникацията е достатъчна, за да се преодолее неодобрението на еврото; по-скоро всяко решение трябва да се оценява и в светлината на конкретната ситуация във всяка държава. Съществуват държави, където информацията е изключително ефективна, но често е съпроводена с критична насоченост: политическите партии, а понякога и правителствата играят решаваща роля във формирането на общественото мнение. Не става въпрос за дезинформация, а за комуникация, базираща се на убеждения, които трябва да бъдат зачитани по демократичен начин. От друга страна, се създава впечатлението, че мнозинството от „одобряващите“ би трябвало да защитят еврото решително, твърдо и по-ясно. |
| --- | --- |

5.7.1

Би било твърде елементарно да се мисли, че комуникацията е достатъчна, за да се преодолее неодобрението на еврото; по-скоро всяко решение трябва да се оценява и в светлината на конкретната ситуация във всяка държава. Съществуват държави, където информацията е изключително ефективна, но често е съпроводена с критична насоченост: политическите партии, а понякога и правителствата играят решаваща роля във формирането на общественото мнение. Не става въпрос за дезинформация, а за комуникация, базираща се на убеждения, които трябва да бъдат зачитани по демократичен начин. От друга страна, се създава впечатлението, че мнозинството от „одобряващите“ би трябвало да защитят еврото решително, твърдо и по-ясно.

| 5.7.2 | Въпреки това, кампания в подкрепа на еврото, базираща се преди всичко на политически, икономически или валутни основания, вероятно ще повлияе слабо на общественото мнение: доверието може да се спечели в по-голяма степен, ако се припомнят и изтъкват практическите аспекти, които са по-близо до нуждите на гражданите. Този тип комуникация със сигурност е най-подходяща за възприемане от обществеността: той се отнася до ежедневието на всеки, без да е необходимо да се прибягва до абстрактни принципи. С други думи, прост, но не елементарен подход. Официалните органи са най-неподходящи за извършването на този тип комуникация: следователно е по-добре да се използват икономическите участници и социалните партньори, които са по-близо да гражданите и със сигурност биха били по-убедителни. |
| --- | --- |

5.7.2

Въпреки това, кампания в подкрепа на еврото, базираща се преди всичко на политически, икономически или валутни основания, вероятно ще повлияе слабо на общественото мнение: доверието може да се спечели в по-голяма степен, ако се припомнят и изтъкват практическите аспекти, които са по-близо до нуждите на гражданите. Този тип комуникация със сигурност е най-подходяща за възприемане от обществеността: той се отнася до ежедневието на всеки, без да е необходимо да се прибягва до абстрактни принципи. С други думи, прост, но не елементарен подход. Официалните органи са най-неподходящи за извършването на този тип комуникация: следователно е по-добре да се използват икономическите участници и социалните партньори, които са по-близо да гражданите и със сигурност биха били по-убедителни.

| 5.7.3 | При анализ на изтъкнатите положителни аргументи от практическо естество, на преден план се откроява туризмът: пътуванията в чужбина са по-лесни и по-евтини (особено в еврозоната, но и в трети страни). Към това се добавя и възможността за сравняване на цените
   (3). Туристическите агенции, агенциите за недвижими имоти, операторите в туризма като цяло и емитентите на карти за разплащане могат да поставят акцент именно върху това „предимство“, и по-специално върху липсата на задължението за обмен на валута и сигурността относно начислените разходи. Финансовият сектор играе важна роля: последните промени в областта на паричните преводи (Единната зона за плащания в евро — ЕЗПЕ) направиха плащанията в еврозоната сигурни, бързи и освободени от такси, такива каквито са и вътрешните парични преводи. Необходимо е освен това да се извършва строг контрол от страна на контролните органи, за да се гарантира стриктно спазване на правилата от страна на финансовия сектор. |
| --- | --- |

5.7.3

При анализ на изтъкнатите положителни аргументи от практическо естество, на преден план се откроява туризмът: пътуванията в чужбина са по-лесни и по-евтини (особено в еврозоната, но и в трети страни). Към това се добавя и възможността за сравняване на цените
   (3). Туристическите агенции, агенциите за недвижими имоти, операторите в туризма като цяло и емитентите на карти за разплащане могат да поставят акцент именно върху това „предимство“, и по-специално върху липсата на задължението за обмен на валута и сигурността относно начислените разходи. Финансовият сектор играе важна роля: последните промени в областта на паричните преводи (Единната зона за плащания в евро — ЕЗПЕ) направиха плащанията в еврозоната сигурни, бързи и освободени от такси, такива каквито са и вътрешните парични преводи. Необходимо е освен това да се извършва строг контрол от страна на контролните органи, за да се гарантира стриктно спазване на правилата от страна на финансовия сектор.

| 5.7.4 | Не толкова красноречиво на пръв поглед е изтъкването на третия (по значение) мотив споменат от поддръжниците на еврото, а именно засиленият престиж на Европа. Този твърде общ и теоретичен аргумент би трябвало да се използва при по-обширни действия от общ характер. |
| --- | --- |

5.7.4

Не толкова красноречиво на пръв поглед е изтъкването на третия (по значение) мотив споменат от поддръжниците на еврото, а именно засиленият престиж на Европа. Този твърде общ и теоретичен аргумент би трябвало да се използва при по-обширни действия от общ характер.

| 5.8 | Още по-интересно е разглеждането на критиките към еврото. По-голяма част от гражданите (81 % през 2006 г., като делът постоянно нараства) смятат, че на еврото се дължи повишаването на цените. Тази нагласа възникна още преди единната валута да влезе в сила: още тогава съществуваха опасения, че фирмите доставчици на стоки и услуги, и по-специално в търговията, ще се възползват от смяната на националната валута като извършват незаконно закръгляне и повишаване на цените. Комисията даде уверение, че това няма да се случи. Правителствата от своя страна допринесоха като насърчаваха споразуменията с търговския сектор. Сдруженията на потребителите препоръчаха да бъдем бдителни. |
| --- | --- |

5.8

Още по-интересно е разглеждането на критиките към еврото. По-голяма част от гражданите (81 % през 2006 г., като делът постоянно нараства) смятат, че на еврото се дължи повишаването на цените. Тази нагласа възникна още преди единната валута да влезе в сила: още тогава съществуваха опасения, че фирмите доставчици на стоки и услуги, и по-специално в търговията, ще се възползват от смяната на националната валута като извършват незаконно закръгляне и повишаване на цените. Комисията даде уверение, че това няма да се случи. Правителствата от своя страна допринесоха като насърчаваха споразуменията с търговския сектор. Сдруженията на потребителите препоръчаха да бъдем бдителни.

| 5.8.1 | Това, което се случи в действителност, вече принадлежи към най-новата ни история: в някои държави споразуменията бяха спазени (ЕИСК счита, че Австрия би трябвало да се дава като пример), в други — до известна степен, а в някои изобщо не бяха приложени. Не е тук мястото да се подема дебат относно отговорностите. Остава констатацията, че в много държави повишаването на цените започна именно с въвеждането на еврото. От тук идва и представата в общественото пространство, че повишаването на цените беше „предизвикано“ от еврото — представа, която все още битува и се затвърждава все повече поради липсата на кампания, която да представи проблема в правилната светлина: еврото беше изгодна възможност за печалба за някои, но по начало е и остава „неутрален“ инструмент. Не беше направен опит за такава кампания или беше направен, но неубедително. |
| --- | --- |

5.8.1

Това, което се случи в действителност, вече принадлежи към най-новата ни история: в някои държави споразуменията бяха спазени (ЕИСК счита, че Австрия би трябвало да се дава като пример), в други — до известна степен, а в някои изобщо не бяха приложени. Не е тук мястото да се подема дебат относно отговорностите. Остава констатацията, че в много държави повишаването на цените започна именно с въвеждането на еврото. От тук идва и представата в общественото пространство, че повишаването на цените беше „предизвикано“ от еврото — представа, която все още битува и се затвърждава все повече поради липсата на кампания, която да представи проблема в правилната светлина: еврото беше изгодна възможност за печалба за някои, но по начало е и остава „неутрален“ инструмент. Не беше направен опит за такава кампания или беше направен, но неубедително.

| 5.8.2 | Повишенията на цените, които настъпиха след въвеждането му, нямаха нищо общо с еврото: след нейното въвеждане и утвърждаване в употреба, единната валута отразява промените на пазара, а не е причина за тях. В този контекст не са основателни твърденията, отнасящи се до инфлацията, обменните курсове, спекулациите: тези явления щяха да засегнат във всички случаи всяка една национална валута, дори в още по-голяма степен, отколкото това стана с еврото. По този въпрос, и по въпроса разгледан в предходния параграф, трябва да се внесе яснота веднъж завинаги. Затова е необходимо този въпрос, който е от основно значение за премахване на скептицизма и недоволство спрямо еврото, да бъде обсъждан и да се превърне в изходен пункт за диалог между социалните партньори, правителствата и Комисията. |
| --- | --- |

5.8.2

Повишенията на цените, които настъпиха след въвеждането му, нямаха нищо общо с еврото: след нейното въвеждане и утвърждаване в употреба, единната валута отразява промените на пазара, а не е причина за тях. В този контекст не са основателни твърденията, отнасящи се до инфлацията, обменните курсове, спекулациите: тези явления щяха да засегнат във всички случаи всяка една национална валута, дори в още по-голяма степен, отколкото това стана с еврото. По този въпрос, и по въпроса разгледан в предходния параграф, трябва да се внесе яснота веднъж завинаги. Затова е необходимо този въпрос, който е от основно значение за премахване на скептицизма и недоволство спрямо еврото, да бъде обсъждан и да се превърне в изходен пункт за диалог между социалните партньори, правителствата и Комисията.

| 5.8.3 | Друг аргумент, който до известна степен е свързан с предходния, е конвергенцията на цените, а именно твърдението, че еврото би допринесло за значителна ценова конвергенция в еврозоната благодарение на конкуренцията, която щеше да се създаде между различните държави, и в резултат на натиска от страна на потребителите, които в крайна сметка могат да сравняват цените. Тази теза беше част от кампанията, предхождаща въвеждането на еврото: тя беше един от най-силните аргументи. Кампанията беше създадена така, че да предизвика прекалено високи очаквания, но в действителност тя не уточняваше границите на конвергенцията. Реално не беше уточнено, че конвергенцията нямаше да засегне стоките и услугите, произвеждани и потребявани на място — онази част от разходите, която е най-важна и най-пряко усещана от потребителите. |
| --- | --- |

5.8.3

Друг аргумент, който до известна степен е свързан с предходния, е конвергенцията на цените, а именно твърдението, че еврото би допринесло за значителна ценова конвергенция в еврозоната благодарение на конкуренцията, която щеше да се създаде между различните държави, и в резултат на натиска от страна на потребителите, които в крайна сметка могат да сравняват цените. Тази теза беше част от кампанията, предхождаща въвеждането на еврото: тя беше един от най-силните аргументи. Кампанията беше създадена така, че да предизвика прекалено високи очаквания, но в действителност тя не уточняваше границите на конвергенцията. Реално не беше уточнено, че конвергенцията нямаше да засегне стоките и услугите, произвеждани и потребявани на място — онази част от разходите, която е най-важна и най-пряко усещана от потребителите.

| 5.8.4 | Изглежда проучването потвърждава това: 68 % от всички запитани смятат, че еврото не допринесе за конвергенцията на цените (45 %) или „нямат представа“ (23 %), докато 32 % твърдят точно обратното. В тази част от проучването обаче липсва съществена информация: не е известно дали отговорът има интуитивна или емоционална обосновка, или се базира на непосредствен опит (пътувания в чужбина, покупки в чужбина). В процеса на информиране би трябвало да се преразгледат очакванията за ценовата конвергенция, като се даде обяснение защо нейният обхват е ограничен. Би било необходимо да се подчертае освен това, че липсата на конвергенция или ограниченият й размер в сфери, различни от „местните“ стоки и услуги, зависи от фактори, които са напълно независими от единната валута: закона за търсенето и предлагането, транспортни разходи и данъци. Накратко, еврото допринесе за ценовата конвергенция там, където това беше възможно, но ще продължат да съществуват разлики в цените, така както е и в Съединените щати, държава, която винаги е имала единна валута. |
| --- | --- |

5.8.4

Изглежда проучването потвърждава това: 68 % от всички запитани смятат, че еврото не допринесе за конвергенцията на цените (45 %) или „нямат представа“ (23 %), докато 32 % твърдят точно обратното. В тази част от проучването обаче липсва съществена информация: не е известно дали отговорът има интуитивна или емоционална обосновка, или се базира на непосредствен опит (пътувания в чужбина, покупки в чужбина). В процеса на информиране би трябвало да се преразгледат очакванията за ценовата конвергенция, като се даде обяснение защо нейният обхват е ограничен. Би било необходимо да се подчертае освен това, че липсата на конвергенция или ограниченият й размер в сфери, различни от „местните“ стоки и услуги, зависи от фактори, които са напълно независими от единната валута: закона за търсенето и предлагането, транспортни разходи и данъци. Накратко, еврото допринесе за ценовата конвергенция там, където това беше възможно, но ще продължат да съществуват разлики в цените, така както е и в Съединените щати, държава, която винаги е имала единна валута.

6.   Политическите аспекти

| 6.1 | По-голямата част (75 %) от запитаните граждани смятат, че еврото играе важна роля като международна валута, но твърде малък процент се интересуват от обменния й курс, въпреки че като цяло имат известна представа за стойността на европейската парична единица спрямо долара. От друга стана почти същият процентен дял, ако не и по-висок (78 %), смятат, че еврото не е оказало никакво въздействие върху това дали се чувстваме повече или по-малко европейци. Анализът на отговорите по държави предоставя повод за размисъл, въпреки че внася известно объркване. Държавите, в които еврото се изтъква като важен фактор за възприемане на европейската идентичност, са Ирландия (56 %), следвана с голяма разлика от Италия (28 %) и от Люксембург (19 %). Най-ниски са процентните стойности в Нидерландия, Гърция, Германия и Австрия (10-14 %). |
| --- | --- |

6.1

По-голямата част (75 %) от запитаните граждани смятат, че еврото играе важна роля като международна валута, но твърде малък процент се интересуват от обменния й курс, въпреки че като цяло имат известна представа за стойността на европейската парична единица спрямо долара. От друга стана почти същият процентен дял, ако не и по-висок (78 %), смятат, че еврото не е оказало никакво въздействие върху това дали се чувстваме повече или по-малко европейци. Анализът на отговорите по държави предоставя повод за размисъл, въпреки че внася известно объркване. Държавите, в които еврото се изтъква като важен фактор за възприемане на европейската идентичност, са Ирландия (56 %), следвана с голяма разлика от Италия (28 %) и от Люксембург (19 %). Най-ниски са процентните стойности в Нидерландия, Гърция, Германия и Австрия (10-14 %).

| 6.1.1 | Би могло да се направи опит да се даде обяснение, което все пак може да важи само за няколко държави, като се отбележи, че сред тези, които изразяват положително мнение относно еврото като фактор на европейската идентичност, е Италия, чиято национална валута претърпя сериозни превратности, докато сред тези, в които преобладава отрицателно отношение, е Германия, която се гордееше със собствената си силна и стабилна валута. В други държави причините и начина на възприемане може да са различни: дезинформация, безразличие, по-слаб интерес към идеята Европа да емитира престижна валута. Този последен аспект изглежда намира потвърждение във факт, който до известна степен е изненадващ: във всички държави, включително в тези, в които преобладава положително отношение към еврото, голямо мнозинство от запитаните смятат, че еврото с нищо не е променило тяхното възприемане на европейската идентичност. |
| --- | --- |

6.1.1

Би могло да се направи опит да се даде обяснение, което все пак може да важи само за няколко държави, като се отбележи, че сред тези, които изразяват положително мнение относно еврото като фактор на европейската идентичност, е Италия, чиято национална валута претърпя сериозни превратности, докато сред тези, в които преобладава отрицателно отношение, е Германия, която се гордееше със собствената си силна и стабилна валута. В други държави причините и начина на възприемане може да са различни: дезинформация, безразличие, по-слаб интерес към идеята Европа да емитира престижна валута. Този последен аспект изглежда намира потвърждение във факт, който до известна степен е изненадващ: във всички държави, включително в тези, в които преобладава положително отношение към еврото, голямо мнозинство от запитаните смятат, че еврото с нищо не е променило тяхното възприемане на европейската идентичност.

| 6.1.2 | Трябва да се отбележи, че няколко години след неговото приемане и въпреки че доказа стойността си в международен план, еврото изглежда все още не се е достигнало решителен напредък като фактор и символ на европейската идентичност. Тъй като става въпрос за нагласи въз основа на широк спектър от индивидуални възприятия, изглежда по този въпрос не е възможно да се проведат конкретни кампании, насочени към промяна на мнението на гражданите. Подобна промяна може да настъпи единствено като постепенно се премахнат причините, които са в основата на тези нагласи. С други думи, еврото ще се превърне в символ на европейската идентичност единствено, след като гражданите действително осъзнаят факта, че са „европейци“. |
| --- | --- |

6.1.2

Трябва да се отбележи, че няколко години след неговото приемане и въпреки че доказа стойността си в международен план, еврото изглежда все още не се е достигнало решителен напредък като фактор и символ на европейската идентичност. Тъй като става въпрос за нагласи въз основа на широк спектър от индивидуални възприятия, изглежда по този въпрос не е възможно да се проведат конкретни кампании, насочени към промяна на мнението на гражданите. Подобна промяна може да настъпи единствено като постепенно се премахнат причините, които са в основата на тези нагласи. С други думи, еврото ще се превърне в символ на европейската идентичност единствено, след като гражданите действително осъзнаят факта, че са „европейци“.

| 6.2 | Повод за оптимизъм дава отговорът на въпроса дали да се очаква или не разширяване на еврозоната с новите държави-членки. Около 80 % от запитаните смятат, че това със сигурност или с голяма вероятност ще стане, като мнозинството е представено от граждани от всички държави. В този отговор ЕИСК вижда знак за доверието в привлекателната сила на еврото, която не би съществувала, ако в действителност еврото се оценява като политически слаб елемент и фактор за отрицателни последици. |
| --- | --- |

6.2

Повод за оптимизъм дава отговорът на въпроса дали да се очаква или не разширяване на еврозоната с новите държави-членки. Около 80 % от запитаните смятат, че това със сигурност или с голяма вероятност ще стане, като мнозинството е представено от граждани от всички държави. В този отговор ЕИСК вижда знак за доверието в привлекателната сила на еврото, която не би съществувала, ако в действителност еврото се оценява като политически слаб елемент и фактор за отрицателни последици.

7.   Координиране на икономическите политики и Пактът за стабилност

| 7.1 | Необходимо е тези въпроси, които са от съществено значение и имат по-концептуален характер, да се разгледат в отделна глава и да бъдат обект на отделен анализ. ЕИСК от своя страна посвети редица становища на тези въпроси и си запазва правото скоро отново да се занимае с тях. Тук е достатъчно да се отбележи, че на около половината от запитаните е известно, че икономическите политики се координират на равнище Общност, но повечето от тях смятат, че тази координация не се извършва достатъчно грижливо. Анализът по държави все пак показва, че както степента на информираност, така и обусловените от нея оценки варират значително в отделните държави. Впечатляваща е обективността на оценките на запитаните относно състоянието на икономиката в собствената държава: гражданите от държави с добро състояние на икономиката са информирани за това развитие и обратното, гражданите от държави, които изпитват трудности, не се колебаят да отбележат този факт. |
| --- | --- |

7.1

Необходимо е тези въпроси, които са от съществено значение и имат по-концептуален характер, да се разгледат в отделна глава и да бъдат обект на отделен анализ. ЕИСК от своя страна посвети редица становища на тези въпроси и си запазва правото скоро отново да се занимае с тях. Тук е достатъчно да се отбележи, че на около половината от запитаните е известно, че икономическите политики се координират на равнище Общност, но повечето от тях смятат, че тази координация не се извършва достатъчно грижливо. Анализът по държави все пак показва, че както степента на информираност, така и обусловените от нея оценки варират значително в отделните държави. Впечатляваща е обективността на оценките на запитаните относно състоянието на икономиката в собствената държава: гражданите от държави с добро състояние на икономиката са информирани за това развитие и обратното, гражданите от държави, които изпитват трудности, не се колебаят да отбележат този факт.

| 7.2 | Що се отнася до Пакта за стабилност, степента на информираност и различията в национален план съответстват приблизително на познанията за икономическите политики. Три четвърти от запитаните все пак смятат, че Пактът за стабилност гарантира едно силно и стабилно евро. Симптоматичен е фактът, че процентният дял на онези, които изразяват различно мнение, е най-висок в държавите, където хората в най-голяма степен усещат нарастването на цените, като са склонни да приписват вината за това на еврото. |
| --- | --- |

7.2

Що се отнася до Пакта за стабилност, степента на информираност и различията в национален план съответстват приблизително на познанията за икономическите политики. Три четвърти от запитаните все пак смятат, че Пактът за стабилност гарантира едно силно и стабилно евро. Симптоматичен е фактът, че процентният дял на онези, които изразяват различно мнение, е най-висок в държавите, където хората в най-голяма степен усещат нарастването на цените, като са склонни да приписват вината за това на еврото.

| 7.3 | Проучването показва, че е разпространено убеждението, че на еврото се дължат икономическото състояние и промяната в цените (понякога развитието е положително) във всяка една държава — в зависимост от характерния индивидуален (национален) поглед върху нещата. Необходимо е да се изтъкне, че икономиката на еврозоната в цялост защитава валутата от шокове, които иначе биха засегнали всяка отделна държава в значително по-голяма степен. Всеки гражданин би следвало да се запита какво би било състоянието на собствената му държава, ако не съществуваше единната валута: коя национална икономика щеше да успее сама да се справи с външните събития, които се случиха през последните години и които в бъдеще могат отново да засегнат световната икономика? |
| --- | --- |

7.3

Проучването показва, че е разпространено убеждението, че на еврото се дължат икономическото състояние и промяната в цените (понякога развитието е положително) във всяка една държава — в зависимост от характерния индивидуален (национален) поглед върху нещата. Необходимо е да се изтъкне, че икономиката на еврозоната в цялост защитава валутата от шокове, които иначе биха засегнали всяка отделна държава в значително по-голяма степен. Всеки гражданин би следвало да се запита какво би било състоянието на собствената му държава, ако не съществуваше единната валута: коя национална икономика щеше да успее сама да се справи с външните събития, които се случиха през последните години и които в бъдеще могат отново да засегнат световната икономика?

8.   Новите държави-членки

| 8.1 | Невъзможно е в един единствен документ да се обобщят всички аналитични разсъждения относно страните от еврозоната и единадесетте нови държави–членки, в това число и трите държави, които съвсем наскоро въведоха единната валута, както и страните с по-голяма или по-малка перспектива за скорошното й въвеждане. Въпреки това, чрез изследване на определени ключови въпроси в допитването от септември 2007 г., могат да бъдат направени полезни заключения във връзка с бъдещите мерки по отношение на въвеждането на единната валута. |
| --- | --- |

8.1

Невъзможно е в един единствен документ да се обобщят всички аналитични разсъждения относно страните от еврозоната и единадесетте нови държави–членки, в това число и трите държави, които съвсем наскоро въведоха единната валута, както и страните с по-голяма или по-малка перспектива за скорошното й въвеждане. Въпреки това, чрез изследване на определени ключови въпроси в допитването от септември 2007 г., могат да бъдат направени полезни заключения във връзка с бъдещите мерки по отношение на въвеждането на единната валута.

| 8.2 | Допитването до общественото мнение относно последиците от въвеждането на еврото на национално ниво показва, че голяма част от гражданите (53 %) имат положително отношение, срещу 33 % с отрицателно и 15 %, които отговарят с „не знам“ (4). Въпросът за въвеждането на еврото като цяло дава подобен усреднен резултат. И в двата случая делът на поддръжниците и противниците на еврото варира значително в отделните държави. Така делът на противниците варира от 55 % в Литва до 18 % в Румъния. Негативното отношение е принципно по-силно изразено в страните с по-малобройно население. |
| --- | --- |

8.2

Допитването до общественото мнение относно последиците от въвеждането на еврото на национално ниво показва, че голяма част от гражданите (53 %) имат положително отношение, срещу 33 % с отрицателно и 15 %, които отговарят с „не знам“ (4). Въпросът за въвеждането на еврото като цяло дава подобен усреднен резултат. И в двата случая делът на поддръжниците и противниците на еврото варира значително в отделните държави. Така делът на противниците варира от 55 % в Литва до 18 % в Румъния. Негативното отношение е принципно по-силно изразено в страните с по-малобройно население.

| 8.2.1 | Ако тези данни бъдат сравнени с данните от страните от еврозоната (вж. параграф 5.6), при последните делът на поддръжниците се оказва по-малък. ЕИСК възприема този факт с известно учудване, но въпреки това установява, че тези данни, доколкото те отговарят на реалността, са свързани по-скоро с обща неудовлетвореност от Европейския съюз, отколкото с конкретното отхвърляне на единната валута (вж. параграф 5.6.2). |
| --- | --- |

8.2.1

Ако тези данни бъдат сравнени с данните от страните от еврозоната (вж. параграф 5.6), при последните делът на поддръжниците се оказва по-малък. ЕИСК възприема този факт с известно учудване, но въпреки това установява, че тези данни, доколкото те отговарят на реалността, са свързани по-скоро с обща неудовлетвореност от Европейския съюз, отколкото с конкретното отхвърляне на единната валута (вж. параграф 5.6.2).

| 8.3 | От гледна точка на потребителите най-важната неизвестна величина е въздействието на въвеждането на еврото върху цените: три четвърти от запитаните се страхуват от покачване на цените, докато 11 % разглеждат еврото като неутрален елемент и 6 % очакват понижаване на цените. Този резултат трябва да бъде сравнен с резултата от страните от еврозоната (вж. параграф 5.1). В тях повече от 80 % от запитаните приписват повишаването на цените на единната валута. Може да се направи заключението, че опитът потвърждава опасенията на тези, които още не са въвели еврото. Това твърдение би било не само твърде елементарно, но и заблуждаващо, тъй като цените се покачиха и продължават да се покачват във всички европейски държави, както и в целия свят. Би било интересно да се изследва с какви причини се обяснява покачването на цените в другите държави, където еврото не е в обръщение. |
| --- | --- |

8.3

От гледна точка на потребителите най-важната неизвестна величина е въздействието на въвеждането на еврото върху цените: три четвърти от запитаните се страхуват от покачване на цените, докато 11 % разглеждат еврото като неутрален елемент и 6 % очакват понижаване на цените. Този резултат трябва да бъде сравнен с резултата от страните от еврозоната (вж. параграф 5.1). В тях повече от 80 % от запитаните приписват повишаването на цените на единната валута. Може да се направи заключението, че опитът потвърждава опасенията на тези, които още не са въвели еврото. Това твърдение би било не само твърде елементарно, но и заблуждаващо, тъй като цените се покачиха и продължават да се покачват във всички европейски държави, както и в целия свят. Би било интересно да се изследва с какви причини се обяснява покачването на цените в другите държави, където еврото не е в обръщение.

| 8.4 | От отговорите на въпроса относно положителното въздействие от въвеждането на еврото става ясно, че по-голямата част от запитаните очакват, че единната валута ще бъде удобно платежно средство при пътувания в чужбина, ще улеснява покупката на стоки в други страни, ще улеснява сравняването на цени и ще премахне разходите за обмен на валута. Една малка част от запитаните смятат, че еврото ще предпази страната им от международни кризи. Всички тези очаквания отговарят на усетените предимства от страна на гражданите на държавите, които вече въведоха еврото, което доказва и на най-упоритите противници, че очакванията не са били излъгани. |
| --- | --- |

8.4

От отговорите на въпроса относно положителното въздействие от въвеждането на еврото става ясно, че по-голямата част от запитаните очакват, че единната валута ще бъде удобно платежно средство при пътувания в чужбина, ще улеснява покупката на стоки в други страни, ще улеснява сравняването на цени и ще премахне разходите за обмен на валута. Една малка част от запитаните смятат, че еврото ще предпази страната им от международни кризи. Всички тези очаквания отговарят на усетените предимства от страна на гражданите на държавите, които вече въведоха еврото, което доказва и на най-упоритите противници, че очакванията не са били излъгани.

| 8.5 | Отговорите на въпроси, които не са възприемани непосредствено, не са така категорично позитивни, като при това голяма част от запитаните отговарят с „не знам“. Това ясно показва, че при проблеми, които те не възприемат непосредствено, гражданите или отговарят по-предпазливо, или изобщо не отговарят. Разглеждани от тази гледна точка, резултатите са повече от положителни: 66 % от запитаните са на мнение, че еврото ще засили позициите на Европа в света и около половината от тях смятат, че то ще осигури стабилност на цените, ще насърчи растежа и заетостта и ще гарантира стабилни публични финанси. Отговорите на въпроса относно по-ниските лихвени проценти са обаче по-ясно разграничени: само една трета от запитаните дават положителен отговор, докато една трета отговарят отрицателно и една трета нямат мнение. |
| --- | --- |

8.5

Отговорите на въпроси, които не са възприемани непосредствено, не са така категорично позитивни, като при това голяма част от запитаните отговарят с „не знам“. Това ясно показва, че при проблеми, които те не възприемат непосредствено, гражданите или отговарят по-предпазливо, или изобщо не отговарят. Разглеждани от тази гледна точка, резултатите са повече от положителни: 66 % от запитаните са на мнение, че еврото ще засили позициите на Европа в света и около половината от тях смятат, че то ще осигури стабилност на цените, ще насърчи растежа и заетостта и ще гарантира стабилни публични финанси. Отговорите на въпроса относно по-ниските лихвени проценти са обаче по-ясно разграничени: само една трета от запитаните дават положителен отговор, докато една трета отговарят отрицателно и една трета нямат мнение.

| 8.6 | Ключовият въпрос за „политическата“ му стойност се отнася за възприемането на еврото като фактор за формиране на европейско съзнание. 53 % от запитаните отговарят положително, докато 35 % — отрицателно. Сам по себе си този резултат е успокояващ, но е и още по-обнадеждаващ, като се има предвид, че през 2004 г. на този въпрос 47 % от запитаните са отговорили положително и 45 % от тях — отрицателно. Ако тези данни бъдат сравнени с резултатите от допитването в страните от еврозоната (вж. параграф 6.1.), възникват някои въпроси: повече от три четвърти от запитаните в тези страни заявяват, че еврото с нищо не е променило възприемането им на европейската идентичност. |
| --- | --- |

8.6

Ключовият въпрос за „политическата“ му стойност се отнася за възприемането на еврото като фактор за формиране на европейско съзнание. 53 % от запитаните отговарят положително, докато 35 % — отрицателно. Сам по себе си този резултат е успокояващ, но е и още по-обнадеждаващ, като се има предвид, че през 2004 г. на този въпрос 47 % от запитаните са отговорили положително и 45 % от тях — отрицателно. Ако тези данни бъдат сравнени с резултатите от допитването в страните от еврозоната (вж. параграф 6.1.), възникват някои въпроси: повече от три четвърти от запитаните в тези страни заявяват, че еврото с нищо не е променило възприемането им на европейската идентичност.

9.   Заключителни бележки

| 9.1 | Провежданите от Евробарометър допитвания са ценни поради факта, че чрез тях се проучват нагласите на гражданите към еврото и промените им във времето. Оценките относно отделните въпроси могат понякога да бъдат различни, но единични мерки за коригиране на определени тенденции могат да се окажат недостатъчни, а в определени случаи дори контрапродуктивни, ако не се вземе под внимание цялостната политическа стойност на действията, които един значим политик веднъж беше нарекъл „дипломация на еврото“. |
| --- | --- |

9.1

Провежданите от Евробарометър допитвания са ценни поради факта, че чрез тях се проучват нагласите на гражданите към еврото и промените им във времето. Оценките относно отделните въпроси могат понякога да бъдат различни, но единични мерки за коригиране на определени тенденции могат да се окажат недостатъчни, а в определени случаи дори контрапродуктивни, ако не се вземе под внимание цялостната политическа стойност на действията, които един значим политик веднъж беше нарекъл „дипломация на еврото“.

| 9.2 | Не съществува съмнение относно това, че значителна част от обществеността, както в държавите от еврозоната, така и в новите държави-членки, има съществени резерви спрямо общата валута. Впечатлението обаче, което се създава от общия тон на отговорите, е, че често зад негативните отговори се крие съпротива срещу европейската идея. С други думи, под въпрос се поставя не еврото само по себе си, а по-скоро онова, което то представлява от гледна точка на гражданите: един политически проект, който, макар и да не среща активно противопоставяне, не се възприема и е под формата на валута, наложена „отгоре“. |
| --- | --- |

9.2

Не съществува съмнение относно това, че значителна част от обществеността, както в държавите от еврозоната, така и в новите държави-членки, има съществени резерви спрямо общата валута. Впечатлението обаче, което се създава от общия тон на отговорите, е, че често зад негативните отговори се крие съпротива срещу европейската идея. С други думи, под въпрос се поставя не еврото само по себе си, а по-скоро онова, което то представлява от гледна точка на гражданите: един политически проект, който, макар и да не среща активно противопоставяне, не се възприема и е под формата на валута, наложена „отгоре“.

| 9.3 | Причините за отричането на европейската идея и на еврото като неин конкретен символ са много: една от тях, независимо от официалните позиции на правителствата, е че във всяка държава съществуват политически движения и средства за масова информация, които се противопоставят на европейския проект. Нерядко дори самите правителства защитават наложителни непопулярни мерки, прехвърляйки отговорността върху единната валута или правилата, на които тя се основава. Трудно е да се каже, в каква степен едно такова отношение се дължи на истински негативни нагласи или просто на опортюнизъм. Резултатът е, че не е възможно осъществяването на никаква „европейска“ политика, освен ако онези, които упражняват властта — правителства, политически партии и медии — не възприемат тази политика като своя. |
| --- | --- |

9.3

Причините за отричането на европейската идея и на еврото като неин конкретен символ са много: една от тях, независимо от официалните позиции на правителствата, е че във всяка държава съществуват политически движения и средства за масова информация, които се противопоставят на европейския проект. Нерядко дори самите правителства защитават наложителни непопулярни мерки, прехвърляйки отговорността върху единната валута или правилата, на които тя се основава. Трудно е да се каже, в каква степен едно такова отношение се дължи на истински негативни нагласи или просто на опортюнизъм. Резултатът е, че не е възможно осъществяването на никаква „европейска“ политика, освен ако онези, които упражняват властта — правителства, политически партии и медии — не възприемат тази политика като своя.

| 9.4 | В тази стратегия на организираното гражданско общество се пада определяща роля: то е елемент от централно значение, който е в непосредствен контакт с гражданите. То може да осъществява натиск отдолу нагоре в сферите на властта и същевременно отгоре надолу върху гражданите: привилегирована и същевременно изключително отговорна позиция, която може да е плодотворна само, ако се постигне единство на намеренията, надхвърляйки политическите позиции и националната принадлежност. ЕИСК е единствената европейска институция, която отговаря на тези изисквания, и е твърдо решен изцяло да изпълни своята роля в сътрудничество с Комисията и социалните партньори от държавите-членки. |
| --- | --- |

9.4

В тази стратегия на организираното гражданско общество се пада определяща роля: то е елемент от централно значение, който е в непосредствен контакт с гражданите. То може да осъществява натиск отдолу нагоре в сферите на властта и същевременно отгоре надолу върху гражданите: привилегирована и същевременно изключително отговорна позиция, която може да е плодотворна само, ако се постигне единство на намеренията, надхвърляйки политическите позиции и националната принадлежност. ЕИСК е единствената европейска институция, която отговаря на тези изисквания, и е твърдо решен изцяло да изпълни своята роля в сътрудничество с Комисията и социалните партньори от държавите-членки.

| 9.5 | Не липсват аргументи, с които може да се осъществи намерението еврото, а с това и европейската идея, да станат по-близки до гражданите: икономическата тежест на еврозоната, инвестициите на целия свят в единната валута и постепенното й приемане като резервна валута, защитата от турбуленции във финансовия сектор, стабилността на цените и нейният принос за защитата на покупателната способност. На възраженията може да се отговори със следния въпрос: всеки следва да си зададе въпроса какво щеше да се случи в собствената му държава, ако националната валута беше изложена сама на кризите от миналото, настоящето и на кризи, които не са невъзможни и в бъдеще. |
| --- | --- |

9.5

Не липсват аргументи, с които може да се осъществи намерението еврото, а с това и европейската идея, да станат по-близки до гражданите: икономическата тежест на еврозоната, инвестициите на целия свят в единната валута и постепенното й приемане като резервна валута, защитата от турбуленции във финансовия сектор, стабилността на цените и нейният принос за защитата на покупателната способност. На възраженията може да се отговори със следния въпрос: всеки следва да си зададе въпроса какво щеше да се случи в собствената му държава, ако националната валута беше изложена сама на кризите от миналото, настоящето и на кризи, които не са невъзможни и в бъдеще.

| 9.6 | Най-важният подход за подобряване на приемането на еврото следователно би било воденето на такава икономическа и социална политика на ЕС, която благоприятства заетостта и доходите и предлага подходяща система за социална защита. Тогава гражданите ще могат да оценят положително европейския проект, а с това да приемат и еврото. |
| --- | --- |

9.6

Най-важният подход за подобряване на приемането на еврото следователно би било воденето на такава икономическа и социална политика на ЕС, която благоприятства заетостта и доходите и предлага подходяща система за социална защита. Тогава гражданите ще могат да оценят положително европейския проект, а с това да приемат и еврото.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Introduction of the euro in the new member States (Въвеждане на еврото в новите държави-членки), Flash Eurobarometer 207, Gallup Organization, октомври 2007 г.

1

(2)  При липсата на конкретен социо-демографски анализ по държави не е възможно да се коментира хипотезата, изразена в параграф 5.6.4.

2

(3)  Този мотив, цитиран от 30 % от анкетираните, вероятно се отнася до националния пазар, но по аналогия може да бъде разширен и за еврозоната.

3

(4)  Поради закръгляне общата сума надвишава 100 %.

4

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/124 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/124

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги“

COM(2007) 747 окончателен — 2007/0267 CNS

(2008/C 224/28)

На 18 декември 2007 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 30 април 2008 г. (докладчик: г-н Robyns de Schneidauer).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май 2008 г. (заседание на 29 май 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 98 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

Заключения и препоръки

| 1. | ЕИСК приветства положените от Европейската комисия усилия да приведе правилата за ДДС, отнасящи се до финансовите и застрахователни услуги, в съответствие с изискванията на единния пазар. В това отношение ЕИСК особено оценява сътрудничеството с пряко участващите заинтересовани страни (1), както и проведената по Интернет публична консултация. Независимо от това, с оглед на бъдещите прегледи на правилата за ДДС, ЕИСК препоръчва пряко участие в законодателния процес на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.

ЕИСК приветства положените от Европейската комисия усилия да приведе правилата за ДДС, отнасящи се до финансовите и застрахователни услуги, в съответствие с изискванията на единния пазар. В това отношение ЕИСК особено оценява сътрудничеството с пряко участващите заинтересовани страни (1), както и проведената по Интернет публична консултация. Независимо от това, с оглед на бъдещите прегледи на правилата за ДДС, ЕИСК препоръчва пряко участие в законодателния процес на всички заинтересовани страни.

| 2. | ЕИСК изразява съгласие с факта, че предложенията представляват значителна стъпка към една съвременна и по-конкурентна рамка за ДДС за финансовите и застрахователните услуги. Въпреки това, ЕИСК би приветствал по-цялостен законодателен подход, който да премахне съществуващите трудности при тълкуването и неразрешените проблеми. Не може да се подчертае в достатъчна степен, че Европейската комисия трябва да действа много внимателно при изготвянето на законодателство в областта на ДДС, свързано със застрахователните и финансовите услуги. Не трябва да се излагат на опасност интересите и на двата сектора и на техните клиенти, по-специално на клиентите физически лица. Освен факта, че се касае за два сектора, които са ключови за доброто функциониране на икономиката и създават работни места за много европейски граждани, това е и много специализирана материя, която не трябва да оставя място за догадки. Тъй като един от главните поводи за загриженост е постигането на по-голяма правна сигурност и намаляването на административната тежест за икономическите оператори и националните данъчни органи, смисълът на текста трябва да бъде пределно ясен. |
| --- | --- |

2.

ЕИСК изразява съгласие с факта, че предложенията представляват значителна стъпка към една съвременна и по-конкурентна рамка за ДДС за финансовите и застрахователните услуги. Въпреки това, ЕИСК би приветствал по-цялостен законодателен подход, който да премахне съществуващите трудности при тълкуването и неразрешените проблеми. Не може да се подчертае в достатъчна степен, че Европейската комисия трябва да действа много внимателно при изготвянето на законодателство в областта на ДДС, свързано със застрахователните и финансовите услуги. Не трябва да се излагат на опасност интересите и на двата сектора и на техните клиенти, по-специално на клиентите физически лица. Освен факта, че се касае за два сектора, които са ключови за доброто функциониране на икономиката и създават работни места за много европейски граждани, това е и много специализирана материя, която не трябва да оставя място за догадки. Тъй като един от главните поводи за загриженост е постигането на по-голяма правна сигурност и намаляването на административната тежест за икономическите оператори и националните данъчни органи, смисълът на текста трябва да бъде пределно ясен.

| 3. | По отношение на въпроса за неутралността на ДДС, ЕИСК със задоволство отбелязва въвеждането на схеми за поделяне на разходите и разширяването на възможността за начисляване на данък. Предвид правилния текст и прилагане, ЕИСК е убеден, че тези инструменти ще намалят въздействието на скрития ДДС в разходите на доставчиците на застрахователни и финансови услуги. Това не само ще повиши ефективността и конкурентоспособността на сектора, но и ще допринесе за предлагането на услуги чрез специализирани доставчици и за запазването на работни места в Европа. Независимо от това, тъй като целта е да се създаде по-голяма неутралност на ДДС и да се въведат равноправни условия в застрахователния и финансов сектор, все още съществуват редица предизвикателства. По-специално са необходими по-голяма яснота и по-стабилни определения за редица изключения и понятия като „специфичния и съществен характер“ на необлагаемите услуги, както и обхвата на необлагаемото посредничество. Следва да се намери приемливо решение, чрез което да се разшири обхватът на разпоредбите за поделяне на разходите до възможно най-много оператори и да се избегнат несъвместими различия между държавите-членки при прилагането на възможността за начисляване на данък. И в заключение, трябва да се проучат начините за избягване начисляването на ДДС в допълнение към други подобни данъци за тези услуги, които се облагат със специфични национални данъци като данъците върху застрахователните премииq и които ще се облагат с ДДС, когато възможността за облагане се използва от доставчика на тези услуги. В противен случай интересите на потребителите ще бъдат засегнати. |
| --- | --- |

3.

По отношение на въпроса за неутралността на ДДС, ЕИСК със задоволство отбелязва въвеждането на схеми за поделяне на разходите и разширяването на възможността за начисляване на данък. Предвид правилния текст и прилагане, ЕИСК е убеден, че тези инструменти ще намалят въздействието на скрития ДДС в разходите на доставчиците на застрахователни и финансови услуги. Това не само ще повиши ефективността и конкурентоспособността на сектора, но и ще допринесе за предлагането на услуги чрез специализирани доставчици и за запазването на работни места в Европа. Независимо от това, тъй като целта е да се създаде по-голяма неутралност на ДДС и да се въведат равноправни условия в застрахователния и финансов сектор, все още съществуват редица предизвикателства. По-специално са необходими по-голяма яснота и по-стабилни определения за редица изключения и понятия като „специфичния и съществен характер“ на необлагаемите услуги, както и обхвата на необлагаемото посредничество. Следва да се намери приемливо решение, чрез което да се разшири обхватът на разпоредбите за поделяне на разходите до възможно най-много оператори и да се избегнат несъвместими различия между държавите-членки при прилагането на възможността за начисляване на данък. И в заключение, трябва да се проучат начините за избягване начисляването на ДДС в допълнение към други подобни данъци за тези услуги, които се облагат със специфични национални данъци като данъците върху застрахователните премииq и които ще се облагат с ДДС, когато възможността за облагане се използва от доставчика на тези услуги. В противен случай интересите на потребителите ще бъдат засегнати.

Мотиви

1.   Към по-конкурентен единен пазар на застрахователни и финансови услуги (2)

| 1.1 | Съгласно действащото законодателство в областта на ДДС не се начислява ДДС за клиентите на повечето финансови и застрахователни услуги. От друга страна, това създава ненужни пречки за постигането на интегриран, отворен, ефективен и конкурентен единен пазар за дружествата, предоставящи финансови и застрахователни услуги. Два са основните проблеми (3). |
| --- | --- |

1.1

Съгласно действащото законодателство в областта на ДДС не се начислява ДДС за клиентите на повечето финансови и застрахователни услуги. От друга страна, това създава ненужни пречки за постигането на интегриран, отворен, ефективен и конкурентен единен пазар за дружествата, предоставящи финансови и застрахователни услуги. Два са основните проблеми (3).

| 1.2 | Първият проблем произтича от факта, че определенията на необлагаеми застрахователни и финансови услуги за целите на ДДС са остарели. Освен това липсва ясно разграничаване между необлагаеми и облагаеми доставки, както и общоприет в Общността метод за определяне на възстановяемия платен ДДС върху покупките. Поради това освобождаването не се прилага еднакво от държавите-членки. В резултат на това през последните години значително се увеличи броят на съдебните дела, разглеждани от Съда на Европейските общности. Следователно е необходимо да се запълни законодателната празнота и да се изяснят правилата, уреждащи освобождаването от ДДС на застрахователните и финансовите услуги. В съответствие с намерението на Комисията е целесъобразно да се предвиди и възможността за по-нататъшни развития в сектора на финансовите услуги. |
| --- | --- |

1.2

Първият проблем произтича от факта, че определенията на необлагаеми застрахователни и финансови услуги за целите на ДДС са остарели. Освен това липсва ясно разграничаване между необлагаеми и облагаеми доставки, както и общоприет в Общността метод за определяне на възстановяемия платен ДДС върху покупките. Поради това освобождаването не се прилага еднакво от държавите-членки. В резултат на това през последните години значително се увеличи броят на съдебните дела, разглеждани от Съда на Европейските общности. Следователно е необходимо да се запълни законодателната празнота и да се изяснят правилата, уреждащи освобождаването от ДДС на застрахователните и финансовите услуги. В съответствие с намерението на Комисията е целесъобразно да се предвиди и възможността за по-нататъшни развития в сектора на финансовите услуги.

| 1.3 | Вторият проблем е свързан с липсата на неутралност на ДДС. Доставчиците на финансови и застрахователни услуги обикновено не могат да си възстановяват ДДС, който те са заплатили за закупени от тях стоки и услуги, за да извършват дейността си (ДДС върху покупките). Положението е различно при нефинансовите предприятия, за които ДДС върху покупките не е разход: това е данък, който те събират от клиенти (оттук и наименованието му „данък върху потреблението“) и след това предават на държавата, без да се отразява на техните приходи. Докато за данъчните органи на държавите-членки ДДС представлява важен източник на приходи, предприятията понасят каскадния ефект. „Скритият“ невъзстановим ДДС е разходен елемент на доставчиците на финансови и застрахователни услуги. В крайна сметка, това повишава по принцип цената на стоките и услугите за потребителите (4). |
| --- | --- |

1.3

Вторият проблем е свързан с липсата на неутралност на ДДС. Доставчиците на финансови и застрахователни услуги обикновено не могат да си възстановяват ДДС, който те са заплатили за закупени от тях стоки и услуги, за да извършват дейността си (ДДС върху покупките). Положението е различно при нефинансовите предприятия, за които ДДС върху покупките не е разход: това е данък, който те събират от клиенти (оттук и наименованието му „данък върху потреблението“) и след това предават на държавата, без да се отразява на техните приходи. Докато за данъчните органи на държавите-членки ДДС представлява важен източник на приходи, предприятията понасят каскадния ефект. „Скритият“ невъзстановим ДДС е разходен елемент на доставчиците на финансови и застрахователни услуги. В крайна сметка, това повишава по принцип цената на стоките и услугите за потребителите (4).

| 1.4 | Като част от общата тенденция към интеграция на европейските финансови пазари и световната надпревара за по-висока ефективност и конкурентоспособност, финансовите и застрахователните дружества възприемат нови бизнес модели. Това им дава възможност да централизират или да възлагат изпълнението на ключови функции на бек офиса и на подкрепящи дейности на така наречените „центрове за високи постижения“, които извършват тези функции хоризонтално за групи оператори. По-конкретно такива бизнес модели позволяват по-ефективно използване на ноу-хау и инвестиции, което води до предлагане на по-висококачествени продукти на по-ниска цена. От друга страна, това създава проблем, когато такива услуги се фактурират с включено ДДС на финансови и застрахователни оператори и по този начин се създават допълнителни разходи. Оттук произтича и описаният по-горе каскаден ефект. |
| --- | --- |

1.4

Като част от общата тенденция към интеграция на европейските финансови пазари и световната надпревара за по-висока ефективност и конкурентоспособност, финансовите и застрахователните дружества възприемат нови бизнес модели. Това им дава възможност да централизират или да възлагат изпълнението на ключови функции на бек офиса и на подкрепящи дейности на така наречените „центрове за високи постижения“, които извършват тези функции хоризонтално за групи оператори. По-конкретно такива бизнес модели позволяват по-ефективно използване на ноу-хау и инвестиции, което води до предлагане на по-висококачествени продукти на по-ниска цена. От друга страна, това създава проблем, когато такива услуги се фактурират с включено ДДС на финансови и застрахователни оператори и по този начин се създават допълнителни разходи. Оттук произтича и описаният по-горе каскаден ефект.

| 1.5 | Целта на прегледа на законодателството в областта на ДДС е да се осигури от една страна осъвременено и по-единно прилагане на правилата за ДДС, като се създаде по-голяма правна сигурност и се намали административната тежест за икономическите оператори и администрациите. От друга страна, за да се реши проблемът, свързан с неутралността на ДДС, предложението (директива за ДДС) приканва финансовите и застрахователните институции да намалят разходите, свързани с ДДС, който не може да се приспада, като им даде възможност да изберат да предоставят услуги, които се облагат с ДДС и възможност да избягват създаването на невъзстановяем ДДС, като се изясни и разшири обхватът на правилата, регулиращи освобождаването от ДДС на схеми за поделяне на разходите, включително на трансграничните схеми. |
| --- | --- |

1.5

Целта на прегледа на законодателството в областта на ДДС е да се осигури от една страна осъвременено и по-единно прилагане на правилата за ДДС, като се създаде по-голяма правна сигурност и се намали административната тежест за икономическите оператори и администрациите. От друга страна, за да се реши проблемът, свързан с неутралността на ДДС, предложението (директива за ДДС) приканва финансовите и застрахователните институции да намалят разходите, свързани с ДДС, който не може да се приспада, като им даде възможност да изберат да предоставят услуги, които се облагат с ДДС и възможност да избягват създаването на невъзстановяем ДДС, като се изясни и разшири обхватът на правилата, регулиращи освобождаването от ДДС на схеми за поделяне на разходите, включително на трансграничните схеми.

2.   Обща система за данък добавена стойност: законодателен подход (5)

| 2.1 | В продължение на повече от тридесет години Шестата директива за ДДС (77/388/EО) представляваше основата на общата европейска рамка за ДДС. Въпреки това, многобройните изменения затрудниха прочита й и достъпа за тези, които я прилагат. На 1 януари 2007 г. влезе в сила новата директива на Европейската общност за ДДС (2006/112/EИО), която е по-ясна, по-рационална и по-проста, като не е извършена никаква промяна на съдържанието по същество. |
| --- | --- |

2.1

В продължение на повече от тридесет години Шестата директива за ДДС (77/388/EО) представляваше основата на общата европейска рамка за ДДС. Въпреки това, многобройните изменения затрудниха прочита й и достъпа за тези, които я прилагат. На 1 януари 2007 г. влезе в сила новата директива на Европейската общност за ДДС (2006/112/EИО), която е по-ясна, по-рационална и по-проста, като не е извършена никаква промяна на съдържанието по същество.

| 2.2 | В съответствие със стремежа й за осъвременяване и опростяване на правилата за данъчно облагане на финансовите и застрахователните услуги, Европейската комисия предложи през ноември 2007 г. ново изменение на законодателството на ЕС в областта на ДДС (6). Предложенията са част от Стратегията на Комисията за опростяване на регулаторната среда (Раздел 66 от COM(2006) 690). Новите определения допринасят също така и за по-голяма съвместимост с правилата на вътрешния пазар (напр. инвестиционни фондове, кредитен рейтинг, деривати). |
| --- | --- |

2.2

В съответствие със стремежа й за осъвременяване и опростяване на правилата за данъчно облагане на финансовите и застрахователните услуги, Европейската комисия предложи през ноември 2007 г. ново изменение на законодателството на ЕС в областта на ДДС (6). Предложенията са част от Стратегията на Комисията за опростяване на регулаторната среда (Раздел 66 от COM(2006) 690). Новите определения допринасят също така и за по-голяма съвместимост с правилата на вътрешния пазар (напр. инвестиционни фондове, кредитен рейтинг, деривати).

| 2.3 | Настоящото предложение за директива на Съвета относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги предвижда изменения на член 135, параграф 1, букви а) до ж) и член 137, параграф 1 а) и параграф 2 от директивата за ДДС (2006/112/EО). Настоящото предложение се придружава от предложение за регламент (7) (регламент за ДДС), което съдържа разпоредби за прилагане на съответните членове на Директива на Съвета 2006/112/EО от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на застрахователни и финансови услуги. В него се изброяват финансовите, застрахователните услуги, услугите, свързани с управление и посредничество, които отговарят на условията или не отговарят на условията за освобождаване от ДДС, както и услугите, които имат специфичния и съществен характер на необлагаема услуга и които на това основание отговарят на изискванията за освобождаване. Предвид комплексността на финансовите услуги и застрахователните пазари, както и непрекъснатото разработване на нови продукти, тези списъци не са изчерпателни. |
| --- | --- |

2.3

Настоящото предложение за директива на Съвета относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги предвижда изменения на член 135, параграф 1, букви а) до ж) и член 137, параграф 1 а) и параграф 2 от директивата за ДДС (2006/112/EО). Настоящото предложение се придружава от предложение за регламент (7) (регламент за ДДС), което съдържа разпоредби за прилагане на съответните членове на Директива на Съвета 2006/112/EО от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на застрахователни и финансови услуги. В него се изброяват финансовите, застрахователните услуги, услугите, свързани с управление и посредничество, които отговарят на условията или не отговарят на условията за освобождаване от ДДС, както и услугите, които имат специфичния и съществен характер на необлагаема услуга и които на това основание отговарят на изискванията за освобождаване. Предвид комплексността на финансовите услуги и застрахователните пазари, както и непрекъснатото разработване на нови продукти, тези списъци не са изчерпателни.

3.   Консултиране със заинтересованите страни и оценка на въздействието (8)

| 3.1 | От 2004 до 2007 г. се проведе консултация със заинтересованите страни и Европейската комисия възложи провеждането на независимо проучване, като всички потвърдиха необходимостта от преглед на законодателството в областта на ДДС за застрахователния и финансовия сектор. Разгледаните възможности са описани подробно в оценката на въздействието (9) на ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD). |
| --- | --- |

3.1

От 2004 до 2007 г. се проведе консултация със заинтересованите страни и Европейската комисия възложи провеждането на независимо проучване, като всички потвърдиха необходимостта от преглед на законодателството в областта на ДДС за застрахователния и финансовия сектор. Разгледаните възможности са описани подробно в оценката на въздействието (9) на ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD).

| 3.2 | През 2004 г. в Дъблин се проведе семинар по програма Fiscalis за националните данъчни органи на държавите-членки. На семинара бяха разгледани различните проблемни области за икономическите оператори, по-специално развитието на световния и на вътрешния пазар, което обяснява явлението за възлагане на външен изпълнител. През 2005 г. се засили диалогът с основните заинтересовани страни. Бяха установени редовни контакти с представителни групи като Европейската банкова федерация (ЕБФ), Европейския комитет за застраховане (CEA), Европейската федерация на застрахователните посредници (BIPAR) и Европейската асоциация за управление на фондове и активи (EFAMA), както и професионални консултанти и други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.2

През 2004 г. в Дъблин се проведе семинар по програма Fiscalis за националните данъчни органи на държавите-членки. На семинара бяха разгледани различните проблемни области за икономическите оператори, по-специално развитието на световния и на вътрешния пазар, което обяснява явлението за възлагане на външен изпълнител. През 2005 г. се засили диалогът с основните заинтересовани страни. Бяха установени редовни контакти с представителни групи като Европейската банкова федерация (ЕБФ), Европейския комитет за застраховане (CEA), Европейската федерация на застрахователните посредници (BIPAR) и Европейската асоциация за управление на фондове и активи (EFAMA), както и професионални консултанти и други заинтересовани страни.

| 3.3 | В периода след първия семинар по програмата Fiscalis ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD) поръча извършването на проучване на независим експерт с цел да се повиши разбирането на икономическите ефекти от освобождаването от облагане с ДДС на финансовите и застрахователните услуги (10). Окончателният доклад беше представен на Комисията през ноември 2006 г. и съдържа, наред с другото, следните заключения (11):






  а) | финансовите институции на ЕС са по-малко рентабилни в сравнение с такива институции в други високо развити икономически региони като САЩ. Финансовите институции на ЕС са потърпевши в по-голяма степен от включването на невъзстановяем и с каскаден ефект ДДС. Това увеличава техните разходи; |
| --- | --- | --- |

3.3

В периода след първия семинар по програмата Fiscalis ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD) поръча извършването на проучване на независим експерт с цел да се повиши разбирането на икономическите ефекти от освобождаването от облагане с ДДС на финансовите и застрахователните услуги (10). Окончателният доклад беше представен на Комисията през ноември 2006 г. и съдържа, наред с другото, следните заключения (11):

а)

финансовите институции на ЕС са по-малко рентабилни в сравнение с такива институции в други високо развити икономически региони като САЩ. Финансовите институции на ЕС са потърпевши в по-голяма степен от включването на невъзстановяем и с каскаден ефект ДДС. Това увеличава техните разходи;

| б) | съществуват доказателства, че поради различия в тълкуването на директивата за ДДС в държавите-членки относно необлагаемите или облагаемите финансови услуги, икономическите оператори изпитват значителна правна несигурност при вземането на търговски решения. Това изглежда е важен въпрос, когато се решава какво да се възложи на външен изпълнител и какво не; |
| --- | --- |

б)

съществуват доказателства, че поради различия в тълкуването на директивата за ДДС в държавите-членки относно необлагаемите или облагаемите финансови услуги, икономическите оператори изпитват значителна правна несигурност при вземането на търговски решения. Това изглежда е важен въпрос, когато се решава какво да се възложи на външен изпълнител и какво не;

| в) | различията в тълкуването на решенията на Съда на Европейските общности и в методологията на изчисляване на размера на възстановяване се разглеждат като източници за нарушения, които допринасят за липсата на неутралност на ДДС. Проучването заключи, че настоящият режим за облагане с ДДС на финансовите услуги в средносрочен план ще се превърне в „източник на несправедливо конкурентно предимство“ и ще „възпрепятства осъществяването на единен пазар на финансови услуги“. |
| --- | --- |

в)

различията в тълкуването на решенията на Съда на Европейските общности и в методологията на изчисляване на размера на възстановяване се разглеждат като източници за нарушения, които допринасят за липсата на неутралност на ДДС. Проучването заключи, че настоящият режим за облагане с ДДС на финансовите услуги в средносрочен план ще се превърне в „източник на несправедливо конкурентно предимство“ и ще „възпрепятства осъществяването на единен пазар на финансови услуги“.

| 3.4 | В резултат на проведената следваща серия от консултации с държавите-членки и с ГД „Вътрешен пазар и услуги“ (MARKT), беше изготвен основен документ — Работен документ Taxud 1802/06, който беше обсъден със заинтересованите страни и държавите-членки на Данъчната конференция, проведена в Брюксел през май 2006 г. В Работния документ се набелязват основните проблеми, както и възможните технически мерки за решаването им. |
| --- | --- |

3.4

В резултат на проведената следваща серия от консултации с държавите-членки и с ГД „Вътрешен пазар и услуги“ (MARKT), беше изготвен основен документ — Работен документ Taxud 1802/06, който беше обсъден със заинтересованите страни и държавите-членки на Данъчната конференция, проведена в Брюксел през май 2006 г. В Работния документ се набелязват основните проблеми, както и възможните технически мерки за решаването им.

| 3.5 | От 9 май до 9 юни 2006 г. се проведе отворена консултация по интернет. Европейската комисия получи 82 отговора (12). Въз основа на приносите на заинтересованите страни в публичната консултация за финансовите и застрахователните услуги бяха направени три основни заключения. Първо, каквито и възможности да се изберат за осъвременяване третирането на финансовите и застрахователните услуги по отношение на ДДС, те следва да създадат по-голяма правна сигурност и яснота и да намалят административната тежест за доставчици, подизпълнители, посредници и клиенти. Второ, икономическите оператори от застрахователния сектор и тези от сектора на финансовите услуги по принцип изпитват едни и същи проблеми, но биха могли да отдадат различен приоритет на мерките за решаването им. Трето, интересите на икономическите оператори към доставки между предприятия значително се различават от интереса им към доставки от предприятие на потребител. |
| --- | --- |

3.5

От 9 май до 9 юни 2006 г. се проведе отворена консултация по интернет. Европейската комисия получи 82 отговора (12). Въз основа на приносите на заинтересованите страни в публичната консултация за финансовите и застрахователните услуги бяха направени три основни заключения. Първо, каквито и възможности да се изберат за осъвременяване третирането на финансовите и застрахователните услуги по отношение на ДДС, те следва да създадат по-голяма правна сигурност и яснота и да намалят административната тежест за доставчици, подизпълнители, посредници и клиенти. Второ, икономическите оператори от застрахователния сектор и тези от сектора на финансовите услуги по принцип изпитват едни и същи проблеми, но биха могли да отдадат различен приоритет на мерките за решаването им. Трето, интересите на икономическите оператори към доставки между предприятия значително се различават от интереса им към доставки от предприятие на потребител.

| 3.6 | През юни 2007 г. на страницата на генералната дирекция бяха публикувани работните документи, съдържащи първите правни проекти. Проектите на законодателните актове бяха подробно обсъдени с всички участващи заинтересовани страни на няколко заседания. На 31 юли 2007 г. беше организирана кръгла маса на заинтересованите страни във връзка с ДДС. На 28 ноември 2007 г. Европейската комисия прие и съобщи посочените по-горе предложения, както и оценката на въздействието. |
| --- | --- |

3.6

През юни 2007 г. на страницата на генералната дирекция бяха публикувани работните документи, съдържащи първите правни проекти. Проектите на законодателните актове бяха подробно обсъдени с всички участващи заинтересовани страни на няколко заседания. На 31 юли 2007 г. беше организирана кръгла маса на заинтересованите страни във връзка с ДДС. На 28 ноември 2007 г. Европейската комисия прие и съобщи посочените по-горе предложения, както и оценката на въздействието.

| 3.7 | В оценката на въздействието ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD) посочва очакваното въздействие от предложението за частните потребители, корпоративните потребители, европейските финансови и застрахователни дружества и националните данъчни органи. Тази оценка (13) се основаваше по-конкретно на резултатите от проучването за разбирането на икономическите ефекти от освобождаването от ДДС на финансовите и застрахователните услуги. В зависимост от различни фактори — като стандартната ставка на ДДС, съществуващото третиране на финансовите и застрахователни услуги по отношение на ДДС, взаимозависимостта с другите данъци като данъците върху доходите, въздействието върху разходите за социалното осигуряване и безработицата и др. — се очаква отражението върху бюджета да бъде различно във всяка държава-членка. Независимо от това, въз основа на проучването на PwC (14) могат да се предвидят следните последици (15): |
| --- | --- |

3.7

В оценката на въздействието ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (TAXUD) посочва очакваното въздействие от предложението за частните потребители, корпоративните потребители, европейските финансови и застрахователни дружества и националните данъчни органи. Тази оценка (13) се основаваше по-конкретно на резултатите от проучването за разбирането на икономическите ефекти от освобождаването от ДДС на финансовите и застрахователните услуги. В зависимост от различни фактори — като стандартната ставка на ДДС, съществуващото третиране на финансовите и застрахователни услуги по отношение на ДДС, взаимозависимостта с другите данъци като данъците върху доходите, въздействието върху разходите за социалното осигуряване и безработицата и др. — се очаква отражението върху бюджета да бъде различно във всяка държава-членка. Независимо от това, въз основа на проучването на PwC (14) могат да се предвидят следните последици (15):

| 3.7.1 | Отражение върху бюджета за частните и корпоративни потребители:
  понастоящем застрахователните и финансовите услуги по принцип не се облагат с ДДС. По-широк достъп до възможността за облагане не трябва в никакъв случай да води до увеличаване на крайната цена на финансовите услуги за клиентите. При транзакции, свързани с финансови услуги, делът на невъзстановяемия ДДС в цената на продуктите представлява така нареченият „скрит данък“. Възможността за облагане ще премахне скрития данък и ще даде възможност на предприятията да станат по-ефективни и следователно продуктите да се предлагат на по-ниска цена. Същата логика се прилага при схемите за поделяне на разходите. Това е въпреки всичко предположение, основаващо се на опита от прилагането на възможността за облагане в страни като Белгия. Извършването на допълнителна работа ще позволи да се оцени какво ще бъде действителното въздействие на възможността за облагане върху бизнес моделите и себестойността на финансовите продукти в различните пазарни сегменти. Частните потребители на дребно следва да извлекат ползи от най-изгодната възможност и не бива да бъдат поставяни в неблагоприятно положение от прилагането на ДДС към другите пазарни сегменти. |
| --- | --- |

3.7.1

Отражение върху бюджета за частните и корпоративни потребители:
  понастоящем застрахователните и финансовите услуги по принцип не се облагат с ДДС. По-широк достъп до възможността за облагане не трябва в никакъв случай да води до увеличаване на крайната цена на финансовите услуги за клиентите. При транзакции, свързани с финансови услуги, делът на невъзстановяемия ДДС в цената на продуктите представлява така нареченият „скрит данък“. Възможността за облагане ще премахне скрития данък и ще даде възможност на предприятията да станат по-ефективни и следователно продуктите да се предлагат на по-ниска цена. Същата логика се прилага при схемите за поделяне на разходите. Това е въпреки всичко предположение, основаващо се на опита от прилагането на възможността за облагане в страни като Белгия. Извършването на допълнителна работа ще позволи да се оцени какво ще бъде действителното въздействие на възможността за облагане върху бизнес моделите и себестойността на финансовите продукти в различните пазарни сегменти. Частните потребители на дребно следва да извлекат ползи от най-изгодната възможност и не бива да бъдат поставяни в неблагоприятно положение от прилагането на ДДС към другите пазарни сегменти.

| 3.7.1.1 | За корпоративните клиенти е много малко вероятно възможността за облагане да има неблагоприятни последици, тъй като те по принцип възстановяват ДДС за суровини и материали. Не е толкова ясно възможното отражение върху бюджета за частни потребители в малко вероятния случай, когато възможността за облагане се прилага за операции между предприятие и потребител. Тъй като частните потребители не могат да приспадат ДДС, проблемът с начисляването на ДДС в допълнение към други подобни данъци би могъл конкретно да възникне при плащането на застрахователните премии. Понастоящем тези премии се фактурират с включени национални данъци и парафискални такси поради конкретната причина, че националните данъчни органи не могат да начисляват ДДС върху застрахователни услуги. Въпреки това, евентуалният изход зависи от това до каква степен финансовите и застрахователните предприятия ще използват на практика възможността за облагане при отношения предприятие-потребител. |
| --- | --- |

3.7.1.1

За корпоративните клиенти е много малко вероятно възможността за облагане да има неблагоприятни последици, тъй като те по принцип възстановяват ДДС за суровини и материали. Не е толкова ясно възможното отражение върху бюджета за частни потребители в малко вероятния случай, когато възможността за облагане се прилага за операции между предприятие и потребител. Тъй като частните потребители не могат да приспадат ДДС, проблемът с начисляването на ДДС в допълнение към други подобни данъци би могъл конкретно да възникне при плащането на застрахователните премии. Понастоящем тези премии се фактурират с включени национални данъци и парафискални такси поради конкретната причина, че националните данъчни органи не могат да начисляват ДДС върху застрахователни услуги. Въпреки това, евентуалният изход зависи от това до каква степен финансовите и застрахователните предприятия ще използват на практика възможността за облагане при отношения предприятие-потребител.

| 3.7.2 | Въздействие върху заетостта:
  важно е да се отбележи, че отражението върху бюджета не се отнася само до размера на приходите от ДДС. ЕИСК се стреми да гарантира, че решенията, свързани с ДДС, като възможността за облагане и схемите за поделяне на разходите, ще допринесат за привличане и задържане на ключови промишлени отрасли в държавите-членки. От една страна, това гарантира пряка заетост в сектора на финансовите и застрахователните услуги. От друга — това създава непряка заетост в държавите-членки. Непряка заетост може да се създаде и в други сектори като ИКТ и други доставчици — външни изпълнители на услуги. Това включва освен това доставчици на стоки и услуги на финансовите и застрахователни институции (напр. доставчици на хардуер, охранителни услуги, кетъринг, доставчици на услуги в областта на строителството и недвижимото имущество и т. н.). Предложенията следва да позволят да се избегне европейските оператори да изнасят дейността си (т. е. да преместят мястото на извършване на дейността си извън Европа), тъй като, ако новите правила са ефективно изготвени и приложени, за предприятията ще стане изгодно да съсредоточат или да възлагат на външен изпълнител извършването на дейности в рамките на ЕС. Това се основава на анализ на обичайна търговска практика, като се взема предвид значението на местните познания и веригите за контрол. От друга страна, това очевидно не гарантира, че европейските оператори няма да решат в бъдеще да изнесат дейността си извън ЕС. Ето защо ЕИСК е особено чувствителен по отношение на правилния баланс между конкурентоспособност и качество на работните места. |
| --- | --- |

3.7.2

Въздействие върху заетостта:
  важно е да се отбележи, че отражението върху бюджета не се отнася само до размера на приходите от ДДС. ЕИСК се стреми да гарантира, че решенията, свързани с ДДС, като възможността за облагане и схемите за поделяне на разходите, ще допринесат за привличане и задържане на ключови промишлени отрасли в държавите-членки. От една страна, това гарантира пряка заетост в сектора на финансовите и застрахователните услуги. От друга — това създава непряка заетост в държавите-членки. Непряка заетост може да се създаде и в други сектори като ИКТ и други доставчици — външни изпълнители на услуги. Това включва освен това доставчици на стоки и услуги на финансовите и застрахователни институции (напр. доставчици на хардуер, охранителни услуги, кетъринг, доставчици на услуги в областта на строителството и недвижимото имущество и т. н.). Предложенията следва да позволят да се избегне европейските оператори да изнасят дейността си (т. е. да преместят мястото на извършване на дейността си извън Европа), тъй като, ако новите правила са ефективно изготвени и приложени, за предприятията ще стане изгодно да съсредоточат или да възлагат на външен изпълнител извършването на дейности в рамките на ЕС. Това се основава на анализ на обичайна търговска практика, като се взема предвид значението на местните познания и веригите за контрол. От друга страна, това очевидно не гарантира, че европейските оператори няма да решат в бъдеще да изнесат дейността си извън ЕС. Ето защо ЕИСК е особено чувствителен по отношение на правилния баланс между конкурентоспособност и качество на работните места.

| 3.7.3 | Очаквано въздействие за европейските финансови и застрахователни дружества:
  Европейската комисия очаква изясняването на определенията за необлагаеми с ДДС финансови и застрахователни услуги да намали разходите за спазване на изискванията. Понастоящем предприятията трябва да проверят тълкуването на освобождаването във всяка отделна държава-членка и често са принудени да разчитат на Съда на Европейските общности. Това е не само значителен разход, но и пречка за европейската интеграция и международната конкурентоспособност. Единно тълкуване ще означава, че тълкуване, приложено в дадена държава-членка, ще е валидно и в останалите държави-членки. Освен това по-широкият достъп до схемите за поделяне на разходите и възможността за облагане ще улесни финансовите и застрахователните дружества да управляват по-добре въздействието на невъзстановяемия ДДС върху вътрешната структура на разходите им. Това ще увеличи рентабилността на финансовите и застрахователните оператори, като им позволи по-добре да се конкурират на световния пазар и да намалят цената на капитала и застраховките за европейската икономика и потребителите като цяло. |
| --- | --- |

3.7.3

Очаквано въздействие за европейските финансови и застрахователни дружества:
  Европейската комисия очаква изясняването на определенията за необлагаеми с ДДС финансови и застрахователни услуги да намали разходите за спазване на изискванията. Понастоящем предприятията трябва да проверят тълкуването на освобождаването във всяка отделна държава-членка и често са принудени да разчитат на Съда на Европейските общности. Това е не само значителен разход, но и пречка за европейската интеграция и международната конкурентоспособност. Единно тълкуване ще означава, че тълкуване, приложено в дадена държава-членка, ще е валидно и в останалите държави-членки. Освен това по-широкият достъп до схемите за поделяне на разходите и възможността за облагане ще улесни финансовите и застрахователните дружества да управляват по-добре въздействието на невъзстановяемия ДДС върху вътрешната структура на разходите им. Това ще увеличи рентабилността на финансовите и застрахователните оператори, като им позволи по-добре да се конкурират на световния пазар и да намалят цената на капитала и застраховките за европейската икономика и потребителите като цяло.

| 3.7.4 | Отражение върху бюджета за националните данъчни администрации:
  Комисията е убедена, че повишаването на данъчната сигурност ще гарантира правата на данъчно облагане на държавите-членки и ще намали възможностите за агресивно данъчно планиране. Освен това административната тежест за националните данъчни администрации следва да намалее поради по-очевидни правила за освобождаване. Въпреки това по-последователно прилагане на освобождаването от ДДС не може да изключи, че някои държави-членки ще трябва да освободят от облагане някои услуги, които те разглеждат понастоящем като облагаеми и обратното. Независимо от това, Комисията предполага въз основа на оценка на високо ниво, че цялостният ефект на последиците за приходите ще бъде малък или дори неутрален. По-рентабилните застрахователни и финансови дружества ще трябва да плащат повече преки данъци и съответно да внасят в националните бюджети. Освен това голяма част от ДДС, който теоретично би бил загубен при такива случаи на прилагане на схеми за поделяне на разходите, не се начислява понастоящем, тъй като операторите свеждат до минимум този разход за съсредоточаване на функции чрез подходящи, но сложни и административно утежнени организационни мерки. |
| --- | --- |

3.7.4

Отражение върху бюджета за националните данъчни администрации:
  Комисията е убедена, че повишаването на данъчната сигурност ще гарантира правата на данъчно облагане на държавите-членки и ще намали възможностите за агресивно данъчно планиране. Освен това административната тежест за националните данъчни администрации следва да намалее поради по-очевидни правила за освобождаване. Въпреки това по-последователно прилагане на освобождаването от ДДС не може да изключи, че някои държави-членки ще трябва да освободят от облагане някои услуги, които те разглеждат понастоящем като облагаеми и обратното. Независимо от това, Комисията предполага въз основа на оценка на високо ниво, че цялостният ефект на последиците за приходите ще бъде малък или дори неутрален. По-рентабилните застрахователни и финансови дружества ще трябва да плащат повече преки данъци и съответно да внасят в националните бюджети. Освен това голяма част от ДДС, който теоретично би бил загубен при такива случаи на прилагане на схеми за поделяне на разходите, не се начислява понастоящем, тъй като операторите свеждат до минимум този разход за съсредоточаване на функции чрез подходящи, но сложни и административно утежнени организационни мерки.

| 3.7.4.1 | Все пак Европейската комисия посочва, че е трудно да се оцени ефектът на тези решения, свързани с ДДС. Много зависи от реакцията на финансовите и застрахователни институции по отношение на тези промени. Що се отнася до поделянето на разходите, намаляването на събираемостта на данъка зависи от това дали вече са въведени схемите и се облагат с ДДС или не. Ако новите правила насърчават финансови и застрахователни дружества да сключват споразумения, водени от стремеж за постигане на ефективност, които, при други обстоятелства, не биха предвидили, няма да се получи загуба на ДДС. Ако вече са въведени схемите и се облагат с ДДС, което е много малко вероятно, може да се получи загуба на приходи поради по-голямото освобождаване. По отношение на промените в правилата за възможността за начисляване на данък, може да се очаква отлив на нетни данъчни приходи при операции между предприятия, тъй като корпоративните клиенти по принцип могат да възстановят ДДС, който заплащат. От друга страна, данъчното облагане на операции предприятие-клиент теоретично ще генерира данъчни приходи. Въпреки това на този етап не е известно до каква степен операторите биха избрали възможността за облагане на финансови и застрахователни продукти в условия на операции предприятие с предприятие. Финансовите институции и застрахователните дружества би трябвало най-напред да се уверят, че ще успеят да повишат ефективността си до ниво, което да им позволява да начисляват ДДС на частни клиенти, без да се увеличи цената за тези клиенти. |
| --- | --- |

3.7.4.1

Все пак Европейската комисия посочва, че е трудно да се оцени ефектът на тези решения, свързани с ДДС. Много зависи от реакцията на финансовите и застрахователни институции по отношение на тези промени. Що се отнася до поделянето на разходите, намаляването на събираемостта на данъка зависи от това дали вече са въведени схемите и се облагат с ДДС или не. Ако новите правила насърчават финансови и застрахователни дружества да сключват споразумения, водени от стремеж за постигане на ефективност, които, при други обстоятелства, не биха предвидили, няма да се получи загуба на ДДС. Ако вече са въведени схемите и се облагат с ДДС, което е много малко вероятно, може да се получи загуба на приходи поради по-голямото освобождаване. По отношение на промените в правилата за възможността за начисляване на данък, може да се очаква отлив на нетни данъчни приходи при операции между предприятия, тъй като корпоративните клиенти по принцип могат да възстановят ДДС, който заплащат. От друга страна, данъчното облагане на операции предприятие-клиент теоретично ще генерира данъчни приходи. Въпреки това на този етап не е известно до каква степен операторите биха избрали възможността за облагане на финансови и застрахователни продукти в условия на операции предприятие с предприятие. Финансовите институции и застрахователните дружества би трябвало най-напред да се уверят, че ще успеят да повишат ефективността си до ниво, което да им позволява да начисляват ДДС на частни клиенти, без да се увеличи цената за тези клиенти.

4.   Бележки по отношение на застрахователните и финансовите услуги

| 4.1 | ЕИСК напълно подкрепя Европейската комисия в амбициозния й проект да приведе в съответствие правилата за ДДС за застрахователните и финансовите услуги с изискванията на съвременния пазар. Предложенията ясно са насочени към решаване на основните области на загриженост за финансовия и застрахователен сектори и техните клиенти, а избраният подход т. е. проектът за директива с мерки за прилагане в проект за регламент, изглежда правилен и логичен. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК напълно подкрепя Европейската комисия в амбициозния й проект да приведе в съответствие правилата за ДДС за застрахователните и финансовите услуги с изискванията на съвременния пазар. Предложенията ясно са насочени към решаване на основните области на загриженост за финансовия и застрахователен сектори и техните клиенти, а избраният подход т. е. проектът за директива с мерки за прилагане в проект за регламент, изглежда правилен и логичен.

| 4.2 | От друга страна ЕИСК насърчава Европейската комисия заедно с държавите-членки да продължат да работят за допълнително изясняване на редица определения, така че да се реши цялостно основният проблем, свързан с постигането на по-голяма правна сигурност. По отношение на определенията на финансовите услуги, ЕИСК изразява загрижеността си във връзка с някои параграфи от текста на предложенията, като предоставянето на кредити, както е определено в точка 2 от член 135 от Директивата за ДДС и член 15 от регламента за ДДС. Тези определения не са напълно ясни и изглеждат прекалено ограничителни. Например, включено е само „даването на пари назаем“ в най-общ вид, както изглежда, без да се разглеждат конкретно различните видове съществуващи или новопоявили се решения за осигуряване на финансиране, включително транзакции с ценни книжа. Поради това ЕИСК препоръчва да се отдели внимание за допълнително изясняване, като същевременно се предвиди и възможността за по-нататъшни развития в сектора на финансовите услуги в съответствие с желанието на Комисията. |
| --- | --- |

4.2

От друга страна ЕИСК насърчава Европейската комисия заедно с държавите-членки да продължат да работят за допълнително изясняване на редица определения, така че да се реши цялостно основният проблем, свързан с постигането на по-голяма правна сигурност. По отношение на определенията на финансовите услуги, ЕИСК изразява загрижеността си във връзка с някои параграфи от текста на предложенията, като предоставянето на кредити, както е определено в точка 2 от член 135 от Директивата за ДДС и член 15 от регламента за ДДС. Тези определения не са напълно ясни и изглеждат прекалено ограничителни. Например, включено е само „даването на пари назаем“ в най-общ вид, както изглежда, без да се разглеждат конкретно различните видове съществуващи или новопоявили се решения за осигуряване на финансиране, включително транзакции с ценни книжа. Поради това ЕИСК препоръчва да се отдели внимание за допълнително изясняване, като същевременно се предвиди и възможността за по-нататъшни развития в сектора на финансовите услуги в съответствие с желанието на Комисията.

| 4.3 | Същата препоръка се отнася до предложението за регламент. ЕИСК би препоръчал да се извърши допълнителна работа, за да се гарантира, че използваният в регламента списък на примерите е напълно ясен и логичен. ЕИСК разбира, че на теория регламентът не включва изчерпателен списък на определения, но ЕИСК е загрижен поради съществуващия риск от объркване и неизвестните последици на практика за финансовите и застрахователните услуги, които не са изрично посочени в списъка. |
| --- | --- |

4.3

Същата препоръка се отнася до предложението за регламент. ЕИСК би препоръчал да се извърши допълнителна работа, за да се гарантира, че използваният в регламента списък на примерите е напълно ясен и логичен. ЕИСК разбира, че на теория регламентът не включва изчерпателен списък на определения, но ЕИСК е загрижен поради съществуващия риск от объркване и неизвестните последици на практика за финансовите и застрахователните услуги, които не са изрично посочени в списъка.

| 4.4 | Следва да се отдели внимание на създаването на по-голяма сигурност по отношение на категориите платежни услуги, деривати, ценни книжа, попечителски услуги и обхвата на освобождаването на специфични услуги, отнасящи се до управлението на инвестиционни фондове. По отношение на услугите, за които се смята, че имат специфичния и съществен характер на необлагаема услуга, ЕИСК смята, че може да е необходимо допълнително изясняване на понятието „съществен“ и „специфичен“ (16). Предложенията не винаги като че ли дават достатъчно ясна представа за административните действия, които действително се считат за специфични и съществени, докато списъците като че ли не винаги са напълно логични, при положение че услуги, които принадлежат към една и съща стойностна верига, могат понякога да бъдат третирани по различен начин. |
| --- | --- |

4.4

Следва да се отдели внимание на създаването на по-голяма сигурност по отношение на категориите платежни услуги, деривати, ценни книжа, попечителски услуги и обхвата на освобождаването на специфични услуги, отнасящи се до управлението на инвестиционни фондове. По отношение на услугите, за които се смята, че имат специфичния и съществен характер на необлагаема услуга, ЕИСК смята, че може да е необходимо допълнително изясняване на понятието „съществен“ и „специфичен“ (16). Предложенията не винаги като че ли дават достатъчно ясна представа за административните действия, които действително се считат за специфични и съществени, докато списъците като че ли не винаги са напълно логични, при положение че услуги, които принадлежат към една и съща стойностна верига, могат понякога да бъдат третирани по различен начин.

| 4.5 | По отношение на посредничеството е необходимо да се изясни определението „страна по договор“ и „стандартизирани услуги“ (17). Посредничеството следва да бъде включено в определението на услуги, които имат „съществения“ и „специфичен“ характер на необлагаема услуга (18). В противен случай посредниците не биха могли да извършват дейността си при равнопоставени условия. Това би било и в противоречие с желаната нова философия на предложените освобождавания, която поставя ударението върху предоставянето на самата услуга, а не върху доставчика или върху средствата, използвани за предоставянето й. |
| --- | --- |

4.5

По отношение на посредничеството е необходимо да се изясни определението „страна по договор“ и „стандартизирани услуги“ (17). Посредничеството следва да бъде включено в определението на услуги, които имат „съществения“ и „специфичен“ характер на необлагаема услуга (18). В противен случай посредниците не биха могли да извършват дейността си при равнопоставени условия. Това би било и в противоречие с желаната нова философия на предложените освобождавания, която поставя ударението върху предоставянето на самата услуга, а не върху доставчика или върху средствата, използвани за предоставянето й.

| 4.6 | Специално внимание следва да се отдели на услуги като пенсии и ренти, които ще бъдат обект на освобождаване по силата на различните категории освобождаване. В зависимост от наличието или отсъствието на риск, това ще бъде застраховка (19) или финансов депозит (20). Проблемът е, че понятието за сродни услуги (бек офис) ще бъде разработено отделно и по различен начин (21). В резултат на това въпросните единични продукти ще трябва да бъдат обхванати от две различни категории съществени и специфични услуги съгласно тяхното определяне в зависимост от основната необлагаема доставка. |
| --- | --- |

4.6

Специално внимание следва да се отдели на услуги като пенсии и ренти, които ще бъдат обект на освобождаване по силата на различните категории освобождаване. В зависимост от наличието или отсъствието на риск, това ще бъде застраховка (19) или финансов депозит (20). Проблемът е, че понятието за сродни услуги (бек офис) ще бъде разработено отделно и по различен начин (21). В резултат на това въпросните единични продукти ще трябва да бъдат обхванати от две различни категории съществени и специфични услуги съгласно тяхното определяне в зависимост от основната необлагаема доставка.

| 4.7 | ЕИСК приветства разширяването на правото на операторите да избират да облагат или не банкови и застрахователни услуги, както и въвеждането на схеми за поделяне на разходи като средство за намаляване на въздействието на скрития ДДС. Въпреки това, ЕИСК се опасява, че строгите условия, на които трябва да отговарят операторите, за да извършват поделяне на разходите, както и ограниченият обхват на услугите, които биха могли да се предоставят в рамките на схемите за неутрално поделяне на разходите във връзка с ДДС, ще сведе на практика потенциалната полза от механизмите за поделяне на разходите до много ограничен брой случаи. |
| --- | --- |

4.7

ЕИСК приветства разширяването на правото на операторите да избират да облагат или не банкови и застрахователни услуги, както и въвеждането на схеми за поделяне на разходи като средство за намаляване на въздействието на скрития ДДС. Въпреки това, ЕИСК се опасява, че строгите условия, на които трябва да отговарят операторите, за да извършват поделяне на разходите, както и ограниченият обхват на услугите, които биха могли да се предоставят в рамките на схемите за неутрално поделяне на разходите във връзка с ДДС, ще сведе на практика потенциалната полза от механизмите за поделяне на разходите до много ограничен брой случаи.

| 4.8 | Въвеждането по принцип на групиране за целите на ДДС (разглеждане на групи от дружества като един-единствен данъкоплатец за целите на ДДС, както е предвидено в настоящата Директива за ДДС, но само по желание), придружено с подходящи разпоредби за предотвратяване на злоупотреби, би могло да се окаже по-целесъобразно и по-гъвкаво решение, което ще позволи на операторите да интегрират обикновените си функции без да трябва да плащат допълнителен ДДС. Въпреки всичко ЕИСК признава, че понастоящем държавите-членки не подкрепят единодушно прилагането на разпоредбите за групиране за целите на ДДС, а и самата Комисия също има известни резерви. Ето защо това решение не изглежда приложимо в краткосрочен план. |
| --- | --- |

4.8

Въвеждането по принцип на групиране за целите на ДДС (разглеждане на групи от дружества като един-единствен данъкоплатец за целите на ДДС, както е предвидено в настоящата Директива за ДДС, но само по желание), придружено с подходящи разпоредби за предотвратяване на злоупотреби, би могло да се окаже по-целесъобразно и по-гъвкаво решение, което ще позволи на операторите да интегрират обикновените си функции без да трябва да плащат допълнителен ДДС. Въпреки всичко ЕИСК признава, че понастоящем държавите-членки не подкрепят единодушно прилагането на разпоредбите за групиране за целите на ДДС, а и самата Комисия също има известни резерви. Ето защо това решение не изглежда приложимо в краткосрочен план.

| 4.9 | ЕИСК приветства въвеждането на една обща възможност за начисляване на данък, която в момента не съществува за застрахователните услуги. Ясни са предимствата на тази възможност в сделки между предприятия, при които клиентите могат да възстановят ДДС. Въпреки това ЕИСК се опасява, че новото законодателство може да доведе до допълнително данъчно облагане и до бюджетни последици за частните потребители, които не могат да възстановяват ДДС. Каквото и да е приложимото право по отношение на договорите, застрахователните договори са обект на косвени данъци и парафискални такси, начислявани върху застрахователните премии в държавите-членки, където се намира рискът. Ставката на тези данъци е много различна в отделните държави-членки и за отделните класове застраховка (напр. животозастраховане, гражданска отговорност и др.). Това поражда въпроса за необходимостта от координация на ниво ЕС. ЕИСК се съмнява, че застрахователните дружества ще приложат възможността за облагане особено на пазарите на операции между предприятие и потребител, докато националните данъчни органи начисляват други данъци върху застрахователните премии. От друга страна, ЕИСК смята, че не е вероятно националните органи да премахнат или поне да намалят пропорционално данъците върху премиите, тъй като това ще доведе до загуба на приходи за държавите-членки. Очевидно е, че този въпрос трябва да бъде разгледан. |
| --- | --- |

4.9

ЕИСК приветства въвеждането на една обща възможност за начисляване на данък, която в момента не съществува за застрахователните услуги. Ясни са предимствата на тази възможност в сделки между предприятия, при които клиентите могат да възстановят ДДС. Въпреки това ЕИСК се опасява, че новото законодателство може да доведе до допълнително данъчно облагане и до бюджетни последици за частните потребители, които не могат да възстановяват ДДС. Каквото и да е приложимото право по отношение на договорите, застрахователните договори са обект на косвени данъци и парафискални такси, начислявани върху застрахователните премии в държавите-членки, където се намира рискът. Ставката на тези данъци е много различна в отделните държави-членки и за отделните класове застраховка (напр. животозастраховане, гражданска отговорност и др.). Това поражда въпроса за необходимостта от координация на ниво ЕС. ЕИСК се съмнява, че застрахователните дружества ще приложат възможността за облагане особено на пазарите на операции между предприятие и потребител, докато националните данъчни органи начисляват други данъци върху застрахователните премии. От друга страна, ЕИСК смята, че не е вероятно националните органи да премахнат или поне да намалят пропорционално данъците върху премиите, тъй като това ще доведе до загуба на приходи за държавите-членки. Очевидно е, че този въпрос трябва да бъде разгледан.

| 4.10 | По отношение на възможността за облагане за застрахователните и финансовите услуги, ЕИСК би подкрепил също система, която да позволява на операторите да прилагат тази възможност за всяка отделна сделка или за всеки отделен клиент или за предварително определени категории сделки или клиенти. В същата степен би било желателно операторите да могат да възстановяват по съответен начин ДДС във връзка с предоставените облагаеми услуги. Това би довело до максимална неутралност на ДДС при операции между предприятията. Въпреки това е от съществено значение да се гарантира еднаквото прилагане на тази възможност от 2012 г. и поради това на държавите-членки да не се предоставя възможност да налагат различни условия за използването на възможността за начисляване на ДДС. Ако възможността за начисляване на ДДС не се приложи навсякъде по еднакъв начин, вероятно е това да доведе до нарушаване на конкуренцията между държавите-членки и икономическите оператори. |
| --- | --- |

4.10

По отношение на възможността за облагане за застрахователните и финансовите услуги, ЕИСК би подкрепил също система, която да позволява на операторите да прилагат тази възможност за всяка отделна сделка или за всеки отделен клиент или за предварително определени категории сделки или клиенти. В същата степен би било желателно операторите да могат да възстановяват по съответен начин ДДС във връзка с предоставените облагаеми услуги. Това би довело до максимална неутралност на ДДС при операции между предприятията. Въпреки това е от съществено значение да се гарантира еднаквото прилагане на тази възможност от 2012 г. и поради това на държавите-членки да не се предоставя възможност да налагат различни условия за използването на възможността за начисляване на ДДС. Ако възможността за начисляване на ДДС не се приложи навсякъде по еднакъв начин, вероятно е това да доведе до нарушаване на конкуренцията между държавите-членки и икономическите оператори.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Тези заинтересовани страни са финансовите оператори, застрахователите и националните данъчни органи.

1

(2)  MEMO/07/519, „Осъвременяване на правилата за ДДС, прилагани за финансовите и застрахователните услуги — Често задавани въпроси“, Брюксел, 28 ноември 2007 г., стр. 1-4.

2

(3)  3 COM(2007) 747 окончателен „Предложение за директива на Съвета, обяснителен меморандум“, Брюксел 28 ноември 2007 г., стр. 2-4.

3

(4)  Battiau P., (2005), „Писмо от Брюксел. ДДС във финансовия сектор“, публикувано в The Tax Journal от 28 ноември 2005 г., стр. 11-14.

4

(5)  COM(2007) 747 окончателен „Предложение за директива на Съвета, обяснителен меморандум“, Брюксел, 28 ноември 2007 г., стр. 2-4.

5

(6)  COM(2007) 747 „Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги“.

6

(7)  COM(2007) 746 „Предложение за регламент на Съвета определящ мерки за прилагането на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги“.

7

(8)  COM(2007) 747 окончателен „Предложение за директива на Съвета, обяснителен меморандум“, Брюксел, 28 ноември 2007 г., стр. 2-6.

8

(9)  SEC/2007/1555 Работен документ на службите на Комисията — Съпътстващ документ към Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги — Обобщена оценка на въздействието, Брюксел, 28 ноември 2007 г., стр. 1-61.

9

(10)  Price Waterhouse Coopers, Търг No Taxud/2005/AO-006, „Проучване за повишаване разбирането на икономическите ефекти от освобождаването от ДДС на финансовите и застрахователните услуги“, Брюксел, 2006 г., стр. 1-369.

10

(11)  SEC/2007/1555 Работен документ на службите на Комисията — Съпътстващ документ към Предложение за директива на Съвета за изменение на Директива 2006/112/ЕО относно общата система на данъка върху добавената стойност по отношение на третирането на застрахователните и финансовите услуги — Оценка на въздействието, Брюксел, 28 ноември 2007 г., стр. 12-13.

11

(12)  Документ за публична консултация (Консултативен документ относно осъвременяване на задълженията за данък добавена стойност по отношение на финансовите услуги и застраховките) и подробно обобщение на мненията, изразени от респондентите (Обобщение на резултатите — Публична консултация по финансовите и застрахователните услуги) може да се намери на адрес: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/consultations/tax/article_2447_en.htm.

12

(13)  Price Waterhouse Coopers, Търг No Taxud/2005/AO-006, „Проучване с цел повишаване разбирането на икономическите ефекти от освобождаването от ДДС на финансовите и застрахователните услуги“, Брюксел, 2006 г., стр. 162-174.

13

(14)  Вж. бележка под линия 10.

14

(15)  MEMO/07/519, „Осъвременяване на правилата за ДДС, прилагани за финансовите и застрахователни услуги — Често задавани въпроси“, Брюксел, 28 ноември 2007 г., стр. 1-4.

15

(16)  Вж. член 135, параграф 1, буква а) от предложението за директива за ДДС и член 14, от предложението за регламент за ДДС.

16

(17)  Вж. член 135а, параграф 9, от предложението за директива за ДДС и член 10, параграфи 1 и 2 от предложението за регламент за ДДС.

17

(18)  Вж. член 135, параграф 1а от предложението за директива за ДДС.

18

(19)  Вж. член 2, параграф 1, от предложението за регламент за ДДС.

19

(20)  Вж. член 5, параграф 1, буква з) от предложението за регламент за ДДС.

20

(21)  Вж. членове 14 и 17 от предложението за регламент за ДДС.

21

---

| 30.8.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 224/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 224/130

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Отношенията между ЕС и Сърбия: Ролята на гражданското общество“

(2008/C 224/29)

В писмо от 18 юли 2007 г. комисар Margot Wallström и комисар Olli Rehn поискаха от Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно:

Отношенията между ЕС и Сърбия: Ролята на гражданското общество.

Специализирана секция Външни отношения , на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 май 2008 г. (докладчик: г-н Seppo Kallio).

На 445-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 май (заседание от 29 май), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 74 гласа „за“, 9 гласа „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения на становището

| 1.1 | Препоръки към институциите и органите на Европейския съюз (ЕС)






  — | Да оказват подкрепа на сръбското Правителство при изготвянето на стратегия за развитие на гражданското общество (1). |
| --- | --- | --- |

1.1

Препоръки към институциите и органите на Европейския съюз (ЕС)

—

Да оказват подкрепа на сръбското Правителство при изготвянето на стратегия за развитие на гражданското общество (1).

| — | Да увеличат подкрепата, включително и финансова, за организациите на гражданското общество в Сърбия, за да поддържат независимостта им от Правителството и да гарантират устойчивостта на проектите им. |
| --- | --- |

—

Да увеличат подкрепата, включително и финансова, за организациите на гражданското общество в Сърбия, за да поддържат независимостта им от Правителството и да гарантират устойчивостта на проектите им.

| — | Да създадат по-подходящи и ефективни схеми за финансово подпомагане, за да съкратят дългите процедури по кандидатстване и вземане на решения. Това се отнася също и за новия инструмент на Европейската комисия за насърчаване развитието на гражданското общество и диалога. Подкрепата трябва да бъде достъпна за широк кръг от заинтересовани организации и гъвкава спрямо техните нужди. |
| --- | --- |

—

Да създадат по-подходящи и ефективни схеми за финансово подпомагане, за да съкратят дългите процедури по кандидатстване и вземане на решения. Това се отнася също и за новия инструмент на Европейската комисия за насърчаване развитието на гражданското общество и диалога. Подкрепата трябва да бъде достъпна за широк кръг от заинтересовани организации и гъвкава спрямо техните нужди.

| — | Да правят разлика между НПО и социалните партньори при изготвянето и приемането на стратегии за подкрепа. |
| --- | --- |

—

Да правят разлика между НПО и социалните партньори при изготвянето и приемането на стратегии за подкрепа.

| — | Да подкрепят програми, насочени към изграждане на капацитет на социалните партньори, за да засилят способността им за ефективен социален диалог; |
| --- | --- |

—

Да подкрепят програми, насочени към изграждане на капацитет на социалните партньори, за да засилят способността им за ефективен социален диалог;

| — | Систематично да подкрепят проектите на неправителствените организации, насочени към популяризирането на идеята за европейска интеграция в обществото като цяло. Един систематичен дебат относно въпросите на европейската интеграция следва да обхване всички обществени сфери, включително и гражданското общество. В това отношение следва да се обмисли подкрепа за по-широк кръг от дейности в рамките на Националната конвенция за Европейския съюз в Сърбия, която включва както представители на правителствени организации, така и на организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

Систематично да подкрепят проектите на неправителствените организации, насочени към популяризирането на идеята за европейска интеграция в обществото като цяло. Един систематичен дебат относно въпросите на европейската интеграция следва да обхване всички обществени сфери, включително и гражданското общество. В това отношение следва да се обмисли подкрепа за по-широк кръг от дейности в рамките на Националната конвенция за Европейския съюз в Сърбия, която включва както представители на правителствени организации, така и на организации на гражданското общество.

| — | Да подкрепят проекти, целящи трансфера на знания и опит от държавите-членки на ЕС към Сърбия. Приносът на „новите“ държави-членки от Централна и Източна Европа би могъл да има значителна добавена стойност. Значението на „туининг проектите“ трябва да бъде признато и подкрепяно в по-голяма степен от институциите на Европейския съюз. Новият инструмент, насърчаващ развитието на гражданското общество и диалога, може да осигури подкрепата за тези дейности. |
| --- | --- |

—

Да подкрепят проекти, целящи трансфера на знания и опит от държавите-членки на ЕС към Сърбия. Приносът на „новите“ държави-членки от Централна и Източна Европа би могъл да има значителна добавена стойност. Значението на „туининг проектите“ трябва да бъде признато и подкрепяно в по-голяма степен от институциите на Европейския съюз. Новият инструмент, насърчаващ развитието на гражданското общество и диалога, може да осигури подкрепата за тези дейности.

| — | Да дадат възможност на представителите на организациите на гражданското общество от Сърбия да посещават институциите на ЕС и да участват безплатно в конференции и събития, организирани от ЕС. |
| --- | --- |

—

Да дадат възможност на представителите на организациите на гражданското общество от Сърбия да посещават институциите на ЕС и да участват безплатно в конференции и събития, организирани от ЕС.

| — | Да засилят подкрепата за регионалните мрежи на организациите на гражданското общество в Западните Балкани и да разработят регионални програми. Специално внимание следва да се обърне на засилването на диалога между сръбските и косовските (2) организации на гражданското общество, за да се преодолее липсата на комуникация между Правителствата на Сърбия и Косово (2). |
| --- | --- |

—

Да засилят подкрепата за регионалните мрежи на организациите на гражданското общество в Западните Балкани и да разработят регионални програми. Специално внимание следва да се обърне на засилването на диалога между сръбските и косовските (2) организации на гражданското общество, за да се преодолее липсата на комуникация между Правителствата на Сърбия и Косово (2).

| — | Да поддържат систематичен диалог с други донори, за да осигурят на организациите на гражданското общество от Сърбия и Западните Балкани като цяло добре насочена, ефикасна, ефективна и навременна помощ. |
| --- | --- |

—

Да поддържат систематичен диалог с други донори, за да осигурят на организациите на гражданското общество от Сърбия и Западните Балкани като цяло добре насочена, ефикасна, ефективна и навременна помощ.

| — | Да гарантират по-голяма видимост на Делегацията на ЕК в Сърбия за представителите на организациите на гражданското общество, както и на сръбските граждани. |
| --- | --- |

—

Да гарантират по-голяма видимост на Делегацията на ЕК в Сърбия за представителите на организациите на гражданското общество, както и на сръбските граждани.

| — | Да установят систематичен структурен диалог между представителите на организациите на гражданското общество и Делегацията на ЕК в Сърбия, с цел тя да получава директна информация за състоянието на сръбското гражданско общество. |
| --- | --- |

—

Да установят систематичен структурен диалог между представителите на организациите на гражданското общество и Делегацията на ЕК в Сърбия, с цел тя да получава директна информация за състоянието на сръбското гражданско общество.

| — | Да организират редовни срещи с представителите на организациите на гражданското общество, за се реагира по-гъвкаво на техните очаквания и нужди. |
| --- | --- |

—

Да организират редовни срещи с представителите на организациите на гражданското общество, за се реагира по-гъвкаво на техните очаквания и нужди.

| 1.2 | Препоръки към Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК)






  — | Да създаде Съвместен консултативен комитет (СКК) между Европейския икономически и социален комитет и сръбските организации на гражданското общество, с цел да насърчава и подкрепя гражданския диалог в Сърбия. Поради липсата на подходяща правна основа — Споразумение за стабилност и асоцииране (ССА) — ЕИСК би могъл да създаде временен СКК със същите цели, до подписването и ратификацията на ССА. |
| --- | --- | --- |

1.2

Препоръки към Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК)

—

Да създаде Съвместен консултативен комитет (СКК) между Европейския икономически и социален комитет и сръбските организации на гражданското общество, с цел да насърчава и подкрепя гражданския диалог в Сърбия. Поради липсата на подходяща правна основа — Споразумение за стабилност и асоцииране (ССА) — ЕИСК би могъл да създаде временен СКК със същите цели, до подписването и ратификацията на ССА.

| — | Да участва активно в новата Програма за диалог между гражданите, управлявана от Генерална дирекция „Разширяване“ на ЕК. ЕИСК може да подготвя и организира учебни посещения в ЕС (особено в Брюксел) за представители на сръбските организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

Да участва активно в новата Програма за диалог между гражданите, управлявана от Генерална дирекция „Разширяване“ на ЕК. ЕИСК може да подготвя и организира учебни посещения в ЕС (особено в Брюксел) за представители на сръбските организации на гражданското общество.

| — | Да даде възможност на представителите на организациите на гражданското общество от Сърбия да посещават ЕИСК и да се запознаят с дейността му. |
| --- | --- |

—

Да даде възможност на представителите на организациите на гражданското общество от Сърбия да посещават ЕИСК и да се запознаят с дейността му.

| 1.3 | Препоръки към сръбските власти






  — | Да приемат възможно най-скоро Закона за сдруженията на гражданското общество и свързаното с него законодателство, особено в данъчната сфера. |
| --- | --- | --- |

1.3

Препоръки към сръбските власти

—

Да приемат възможно най-скоро Закона за сдруженията на гражданското общество и свързаното с него законодателство, особено в данъчната сфера.

| — | Да изготвят стратегия за развитие на гражданското общество: това ще създаде базата за устойчиво гражданско общество като необходим елемент на зряло демократично общество. Стратегията трябва да бъде разработена в тясно сътрудничество с организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

Да изготвят стратегия за развитие на гражданското общество: това ще създаде базата за устойчиво гражданско общество като необходим елемент на зряло демократично общество. Стратегията трябва да бъде разработена в тясно сътрудничество с организациите на гражданското общество.

| — | Да поддържат систематичен диалог с представителите на организациите на гражданското общество по въпросите, които ги засягат. Подходът на Правителството към гражданското общество следва да бъде по-всеобхватен. |
| --- | --- |

—

Да поддържат систематичен диалог с представителите на организациите на гражданското общество по въпросите, които ги засягат. Подходът на Правителството към гражданското общество следва да бъде по-всеобхватен.

| — | Да въведат разнообразни стимули, включително и финансови, за организациите на гражданското общество, за да подпомогнат развитието им и устойчивостта на дейностите им. Да разработят прозрачна схема за финансова помощ, която ще позволи на организациите на гражданското общество да кандидатстват за субсидии, финансирани от държавния бюджет. |
| --- | --- |

—

Да въведат разнообразни стимули, включително и финансови, за организациите на гражданското общество, за да подпомогнат развитието им и устойчивостта на дейностите им. Да разработят прозрачна схема за финансова помощ, която ще позволи на организациите на гражданското общество да кандидатстват за субсидии, финансирани от държавния бюджет.

| — | Да подпомагат поддържането на постоянен тристранен социален диалог и да гарантират нормалното функциониране на Сръбския икономически и социален съвет (СИСС) съгласно закона. За постигането на това е нужно редовното участие на всички заинтересовани министерства в срещите на СИСС. |
| --- | --- |

—

Да подпомагат поддържането на постоянен тристранен социален диалог и да гарантират нормалното функциониране на Сръбския икономически и социален съвет (СИСС) съгласно закона. За постигането на това е нужно редовното участие на всички заинтересовани министерства в срещите на СИСС.

| — | Да гарантират правилно и ефективно прилагане на споразуменията с ЕС за облекчаване на визовия режим и реадмисия и да извършат необходимите реформи, за да продължи процесът на либерализация на визовия режим. Безвизовото пътуване е изключително важно за развитието на контакти между сръбските организации на гражданското общество и партньорите им от Европейския съюз. |
| --- | --- |

—

Да гарантират правилно и ефективно прилагане на споразуменията с ЕС за облекчаване на визовия режим и реадмисия и да извършат необходимите реформи, за да продължи процесът на либерализация на визовия режим. Безвизовото пътуване е изключително важно за развитието на контакти между сръбските организации на гражданското общество и партньорите им от Европейския съюз.

| 1.4 | Препоръки към организациите на гражданското общество в Сърбия






  — | Да изградят институционализирана платформа за редовни срещи и обмен на идеи. |
| --- | --- | --- |

1.4

Препоръки към организациите на гражданското общество в Сърбия

—

Да изградят институционализирана платформа за редовни срещи и обмен на идеи.

| — | Да подобрят управленските умения на представителите на организациите на гражданското общество чрез участието им в различни програми за обучение. |
| --- | --- |

—

Да подобрят управленските умения на представителите на организациите на гражданското общество чрез участието им в различни програми за обучение.

| — | Да увеличат броя на представителите на националните и етническите малцинства в проектите, разработвани от сръбските организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

Да увеличат броя на представителите на националните и етническите малцинства в проектите, разработвани от сръбските организации на гражданското общество.

| — | Да засилят регионалното сътрудничество, като се стремят да взимат за пример и да си сътрудничат с организациите на гражданското общество от държавите-членки на ЕС, особено тези от Централна и Югоизточна Европа. |
| --- | --- |

—

Да засилят регионалното сътрудничество, като се стремят да взимат за пример и да си сътрудничат с организациите на гражданското общество от държавите-членки на ЕС, особено тези от Централна и Югоизточна Европа.

| — | Да засилят сътрудничеството със средствата за масова информация и да подобрят обществения имидж на организациите на гражданското общество чрез популяризиране на проектите и постиженията им. |
| --- | --- |

—

Да засилят сътрудничеството със средствата за масова информация и да подобрят обществения имидж на организациите на гражданското общество чрез популяризиране на проектите и постиженията им.

| 1.5 | Препоръки към сръбските и косовските (3) организации на гражданското общество






  — | Да положат всички усилия, за да запазят и/или подобрят сътрудничеството и директните контакти между членовете на косовските (3) и сръбските организации на гражданското общество. |
| --- | --- | --- |

1.5

Препоръки към сръбските и косовските (3) организации на гражданското общество

—

Да положат всички усилия, за да запазят и/или подобрят сътрудничеството и директните контакти между членовете на косовските (3) и сръбските организации на гражданското общество.

2.   Мотиви за становището

2.1   Цели на ЕС в Западните Балкани и Сърбия

Западните Балкани са сред главните регионални приоритети на външната политика на ЕС. Основната цел на ЕС в Западните Балкани е да повиши стабилността и благоденствието в региона. Също толкова важна цел е и подготовката на страните от Западните Балкани за членство в ЕС. За да я постигне, ЕС използва специфични инструменти за предприсъединителна помощ.

Процесът на стабилизиране и асоцииране (ПСА) беше създаден, за да помогне на страните от региона по пътя им към ЕС, а подписването на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА) се счита за значителна стъпка към пълноправно членство в ЕС. До май 2008 г. пет от шест страни от Западните Балкани са подписали ССА. Хърватия вече преговаря за присъединяването си към ЕС, а Бившата югославска република Македония, със статут на страна кандидатка, все още не е започнала преговорите. Сърбия подписа ССА на 29 април 2008 г. в Люксембург. Босна и Херцеговина приключи преговорите и парафира ССА, но все още не го е подписала.

2.2   Състояние и роля на организациите на гражданското общество в Сърбия

2.2.1   Специфичната роля на НПО

Организациите на гражданското общество и в частност НПО изиграха важна роля за свалянето от власт на режима на Милошевич, тъй като те успяха да мобилизират значителна част от населението, за да извършат демократични промени. От 2000 г. НПО претърпяват процес на трансформация, който се характеризира с предефинирането на програмите, целите и приоритетите им. Тъй като Република Сърбия преживява труден процес на политическа, икономическа и социална трансформация, НПО, и особено тези, занимаващи се с демократизация и човешки права, играят съществена роля за демократизацията на сръбското общество. Заслужава да се отбележи значителният принос на някои НПО по време на последните президентски избори, проведени през януари и февруари 2008 г. Освен това, НПО изиграха значителна роля в процеса на разпространяване на европейските ценности и сближаването на Сърбия с ЕС.

2.2.2   Нуждата от диалог с гражданското общество

Във връзка с това следва да се подчертае нуждата от интензивен диалог между организациите на гражданското общество от една страна и сръбското Правителство от друга. Въпреки въвеждането на различни форми на консултация между Правителството и организациите на гражданското общество (4), в Сърбия все още не съществува систематичен граждански диалог. Установяването на такъв диалог е от огромен интерес за сръбското общество като цяло и за организациите на гражданското общество в частност. То е също и в интерес на ЕС, тъй като устойчивото и силно гражданско общество е една от предпоставките за успешна европейска интеграция.

3.   Политическо развитие в Сърбия

3.1   Настоящата политическа ситуация

От 2000 г., когато режимът на бившия президент Слободан Милошевич бе заменен от демократично Правителство, подкрепящо интеграцията, Сърбия трябваше да се справи с процеса на политическа, икономическа и социална трансформация. Проблемният икономически преход, въпросът за окончателния статут на Косово (5), както и популистката употреба на национални предразсъдъци и стереотипи от страна на някои политически лидери, допринесоха за радикализацията на сръбската политическа сцена. Това не се отнасяше само до опозицията, но до известна степен и до бившето Правителство, оглавявано от министър-председателя Воислав Кощуница. Не трябва да се забравя участието на медиите в тези процеси, тъй като мнозинството от журналистите и радио- и телевизионните разпространители съвсем не са независими. Неотдавнашните президентски избори доведоха до преизбирането на президента Борис Тадич, който представлява умереното течение в сръбската политика. Продължаващата нестабилност на правителствената коалиция и напрежението между Демократическата партия на Сърбия на Воислав Кощуница и Демократическата партия на Борис Тадич, което нарасна след обявяването на независимостта на Косово (5) през февруари 2008 г., доведоха до оставката на министър-председателя Воислав Кощуница. На 11 май 2008 г. бяха проведени предсрочни парламентарни избори.

3.2   Политически отношения с ЕС, Русия и съседните държави

Интеграцията в ЕС изисква изпълнението на критериите от Копенхаген, налаганите от Процеса на стабилизация и асоцииране (ПАС) условия и други определени от ЕС условия и изисквания. Сърбия не е изпълнила всички условия и изисквания, но демонстрира добър административен капацитет в процеса на преговори за ССА с ЕС и в осъществяването на необходимите реформи. През ноември 2007 г. ЕС парафира ССА. Подписването на ССА, обаче, беше провалено поради неоказване на сътрудничество на Международния наказателен съд за бивша Югославия. За да проучи начините за постигане на бърз напредък, ЕС реши да създаде работна група. От друга страна, Европейската комисия призова Сърбия да потвърди ангажимента си за по-тесни връзки с Европейския съюз (6). Сътрудничеството с Международния наказателен съд за бивша Югославия остава едно от най-важните предварителни условия за по-нататъшното развитие на отношенията между ЕС и Сърбия и след подписването на ССА. Друг фактор, който ще окаже влияние върху състоянието на отношенията между ЕС и Сърбия, ще бъде способността на сръбското Правителство да разграничи въпроса за окончателния статут на Косово (5) от процеса на европейска интеграция.

Отношенията между Сърбия и Русия са все по-интензивни. Това се дължи отчасти на проблема за статута на Косово (5), тъй като Руската федерация оказва значителна подкрепа на сръбската позиция. От друга страна, икономическото сътрудничество също се засилва — най-забележимият знак за това развитие е нарасналият интерес от страна на руските инвеститори към сръбската икономика.

Въпреки че беше постигнато известно подобрение през последните няколко години, не всички отношения между Сърбия и съседните държави са задоволителни. Отношенията със съседните на Сърбия държави, които са членки на ЕС — България, Унгария и Румъния, могат да се характеризират като много добри. Същото се отнася и за отношенията с Черна гора и Бившата югославска република Македония. Отношенията между Сърбия и Хърватия са добри, въпреки че все още съществуват някои нерешени въпроси, засягащи например завръщането на бежанци в Хърватия. Отношенията с Босна и Херцеговина се определят до голяма степен от специфичните отношения между Сърбия и Република Сръбска. Най-голямо напрежение, естествено, съществува в отношенията между Сърбия и Косово (5), особено след обявяването на независимостта на провинцията.

3.3   Ролята на Сърбия за стабилизирането и развитието на Балканите

Сърбия е важна държава в Западните Балкани и важен партньор за ЕС в региона. Репутацията на Сърбия в региона е относително негативна, заради участието на сръбски лидери и сръбската армия във всички войни на Балканите през 90-те години на ХХ век. Единственият начин да се подобри този имидж в региона е чрез подобряване на отношенията с всичките ѝ съседи и активно участие в разнообразни регионални инициативи, с подкрепата на ЕС.

4.   Икономическо развитие в Сърбия

4.1   Настоящо състояние на сръбската икономика

Поради политическата и икономическа изолация в резултат на естеството на режима на Милошевич, икономическото развитие на страната беше забавено през по-голямата част на 90-те години на ХХ век. От 2000 г. обаче сръбската икономика може да се характеризира като типична икономика в преход, с устойчив растеж (5,7 % през 2006 г., в сравнение с 6,2 % през 2005 г.) Заедно с растежа на БВП се наблюдаваше понижаване на инфлацията, която достигна 10 % през 2007 г (7).. Безспорните икономически предимства на Сърбия включват: доста голям пазарен потенциал, благоприятно географско местоположение, безмитен достъп до пазарите в Югоизточна Европа, ЕС, Русия и САЩ, както и образована и квалифицирана работна сила.

4.2   Процесът на приватизация

Делът на частния сектор все още е относително нисък, в сравнение със средния за ЕС. Частният сектор осигурява около 55 % от общото производство и 60 % от всички работни места (8). Сравнително ниският дял на частния сектор оказва негативно влияние върху конкурентоспособността на сръбската икономика, особено на стоките и услугите. Следователно, по-нататъшна приватизация и реструктуриране на компании, притежавани от държавата или от публичната власт е абсолютно необходимо за бъдещото развитие на сръбската икономика.

4.3   Основни сектори на сръбската икономика

Основните сектори на сръбската икономика, в низходящ ред, са услугите, промишлеността, селското стопанство и строителството. Според сръбската Агенция за насърчаването на инвестициите и износа, най-динамичните сектори на икономиката са селското стопанство, информационните технологии (ИТ), дървообработването, мебелната промишленост, енергетиката, автомобилната индустрия, текстила, електрониката и фармацевтиката (9).

4.4   Външна търговия

Европейският съюз е най-големият търговски партньор на Сърбия. Сред десетте най-големи вносители на стоки от Сърбия са шест държави-членки на ЕС. Все пак, най-големият вносител на стоки от Сърбия е съседна Република Босна и Херцеговина. Русия е най-големият вносител в Сърбия (10).

Прилагането на новото Централноевропейско споразумение за свободна търговия, подписано от държавите от Западните Балкани и Молдова през 2006 г. ще повлияе положително на икономическото сътрудничество на Сърбия със съседите ѝ, включително и на търговските отношения. Създаването на зона за свободна търговия в Западните Балкани бе един от приоритетите на предприсъединителния процес.

4.5   Преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) и най-големите инвеститори в сръбската икономика

Сръбската политика, насърчаваща инвестициите, привлече вниманието на много чуждестранни инвеститори. През 2006 г. общото количество на ПЧИ беше най-високо в региона (3,4 млрд. евро) (11). Най-големите инвестиционни потоци бяха насочени към финансовите услуги, търговията, производството, недвижимите имоти, публичната администрация и транспорта. Най-големите инвеститори са главно страните от ЕС, като Гърция заема първото място (12).

Въпреки нарастващото ниво на инвестициите, сръбският пазар все още има голям потенциал за по-нататъшно развитие в тази област.

5.   Настоящо състояние и роля на организациите на гражданското общество

5.1   Общи проблеми и предизвикателства

Могат да бъдат посочени три основни проблема: данъчният статус; различията между селото и града; нарастваща конкуренция вместо сътрудничество.

Проблематичен е фактът, че данъчното законодателство в Сърбия не прави разлика между организациите на гражданското общество и другите организации със стопанска цел. Следователно, организациите на гражданското общество са третирани по същия начин като малки предприятия — те трябва да плащат данъци върху даренията, които получават, докато само някои от тях са освободени от задължения по ДДС. Освен това, съществуващата данъчна политика на сръбската държава по никакъв начин не насърчава даренията за организациите на гражданското общество.

Друг проблем е дълготрайното разделение между града и селото. Повечето от организациите на гражданското общество са концентрирани или в Белград, или в два-три други големи града, докато в селските райони липсва опит с тях. Това води до ниско ниво на осведоменост на населението относно гражданското общество и дейностите на организациите на гражданското общество.

Третият проблем — нарастваща конкуренция между организациите на гражданското общество, вместо сътрудничество, води до напрежение и отслабване на позициите им спрямо сръбските власти.

5.2   Сътрудничество със сръбските власти: липсата на граждански диалог

Сръбските власти все още не възприемат повечето организации на гражданското общество като партньори, особено тези от тях, които се концентрират върху някои чувствителни въпроси (напр. военни престъпления, масови гробове и т.н.). Сътрудничеството на организациите на гражданското общество с управлението на централно или местно ниво се осъществява ad hoc, тъй като Правителството не изглежда ентусиазирано да развие партньорство с организациите на гражданското общество. От една страна, това се дължи на липсата на законодателство, регулиращо отношенията между организациите на гражданското общество и Правителството; от друга страна, трябва да се има предвид и липсата на политическа воля за включването на организациите на гражданското общество по-интензивно в консултациите и подготовката на някои стратегически документи. Друг факт, който заслужава внимание, е че сръбската държава е възприела доста селективен подход към организациите на гражданското общество.

5.3   Социални партньори

5.3.1   Социален диалог

Въпреки че ефективният социален диалог е една от предпоставките за успешна икономическа трансформация, ролята на социалните партньори в сръбското общество все още е сравнително незначителна. След влизането в сила на Закона за труда през 2005 г., Общото колективно споразумение престана да се прилага. Същото важи и за всички специални колективни споразумения, сключени преди 2001 г. Друга промяна, свързана с новата правна уредба е, че Правителството вече не участва в сключването на Общото колективно споразумение, но продължава да играе активна роля при сключването на някои секторни и специални общи споразумения. Сдруженията на профсъюзите и на работодателите, представители в преговорите за ново Общо колективно споразумение, досега не успяват да достигнат до такова споразумение. Затова, сключването на ново Общо колективно споразумение остава една от най-важните предпоставки за засилване на социалния диалог в сръбското общество.

Социалният и икономически съвет на Република Сърбия, създаден през 2005 г. със Закона за Социалния и икономически съвет, осигурява институционалната основа за тристранни преговори. Съветът обаче е изправен пред някои проблеми, които оказват негативно влияние върху дейностите му. На първо място следва да се спомене оскъдността на финансови ресурси. Въпреки нарастващото финансиране от държавния бюджет, липсата на финансови ресурси влияе негативно върху работата на Секретариата и възпрепятства Съвета да създаде достатъчен брой работни групи и да организира редовни срещи. Друг проблем е нередовното присъствие на представители на социалните партньори на срещите на Съвета. В резултат на това някои проектозакони се приемат в Парламента, без да бъдат дискутирани в рамките на Съвета.

5.3.2   Сръбските организации на работодателите

Съюзът на работодателите в Сърбия (СРС) е основната национална организация на работодателите. За разлика от профсъюзите, СРС разви добро сътрудничество с Министерството на труда и социалната политика. Той участва редовно в дейностите на Социалния и икономически съвет на Република Сърбия. Въпреки това, фактът, че повечето от най-големите компании, упражняващи дейност в Сърбия, не членуват в СРС, отслабва легитимността на организацията в контекста на социалния диалог. СРС участва в работата на Форума на работодателите от Югоизточна Европа и Международната организация на работодателите. Международното измерение на дейността на СРС ще бъде засилено, след като той получи статут на наблюдател в BussinessEurope. Очаква се, че СРС също ще се присъедини към Средиземноморския съюз на работодателите през юни 2008 г.

5.3.3   Настоящо състояние и роля на профсъюзите

Профсъюзите са по-разнородни. Като цяло в Сърбия съществуват около 20 000 профсъюза на всички нива — от отделното предприятие до национално ниво. Повечето от тях принадлежат към двете основни национални конфедерации, Независимост (Nezavisnost) и Конфедерацията на автономните профсъюзи в Сърбия (КАПС). Рядко се провеждат съвместни дейности. Друг свързан с този въпрос проблем е липсата на сътрудничество между профсъюзите. Въпреки че ролята на профсъюзите се смята за относително слаба в Сърбия, активното им участие в колективните преговори в публичния сектор и с публични предприятия показва, че ролята им за засилването на социалния диалог не бива да се подценява. Що се отнася до международните дейности на сръбските профсъюзи, както Nezavisnost, така и КАПС членуват в Международната конфедерация на профсъюзите и участват във Форума за Балканите на Европейската профсъюзна конфедерация.

5.4   Ситуацията в групите, представляващи други интереси

5.4.1   Незадоволителна правна среда

Въпреки нееднократните декларации, направени от сръбските правителства след 2000 г., и техните ангажименти да приемат нов закон за гражданските сдружения, работата на организациите с нестопанска цел, както и техните отношения със сръбската държава все още не са регулирани. Всъщност, правният статут на групите, представляващи различни интереси, и особено НПО, е регулиран от Държавния закон за сдружения на гражданите в асоциации, социални организации и политически организации, приет в Социалистическата федеративна република Югославия и Републиканския (сръбски) закон за социалните организации и гражданските сдружения от 1982 г., изменен през 1989 г. (13).

През 2006 г. Правителството на Сърбия прие Проектозакон за гражданските сдружения. Този текст, който беше съгласуван с позициите на представители на групите, представляващи различни интереси, така и не стигна до разискване в Парламента. Проектозаконът опростява процедурата за регистрация на граждански сдружения и предвижда, че организациите на гражданското общество може да придобиват собственост и активи чрез членски внос, доброволни вноски, дарения и т.н. Той предвижда също така държавните органи или органите на местното самоуправление да предоставят финансиране и дарения на групи, представляващи различни интереси. Законът за сдруженията на гражданското общество, обаче, няма да разреши всички проблеми, засягащи правния и икономическия им статут. За тази цел са нужни ред допълнителни закони.

5.4.2   Роля и обхват на организациите на малките и средни предприятия (МСП), на организациите в земеделския сектор и организациите на потребителите

Може да се твърди, че представителите на организациите на МСП и земеделието страдат от същите проблеми като профсъюзите — непродуктивна разпокъсаност и конкуренция, което възпрепятства създаването на силни групи за натиск. Високото ниво на корупция гарантира на някои организации по-добър достъп до държавната бюрокрация, отколкото на други. Политическата приближеност и географското местоположение на тези организации могат да бъдат споменати като друг разделящ фактор. Въпреки че организациите на потребителите са по-малко на брой в сравнение с организациите на МСП и тези на земеделския сектор,, техните проблеми са в по-голяма или по-малка степен сходни.

5.4.3   НПО в сръбското общество

Сръбските НПО станаха по-силни през втората половина на 90-те години на ХХ век, след края на войната в Босна. НПО изиграха съществена роля за свалянето от власт на режима на Милошевич през 2000 г., като мобилизираха гражданите и участваха в преговорите с опозицията. Кампанията, популяризираща изборите, наречена „Izlaz 2000“ беше много успешен проект на различни НПО, демонстриращ значението на неправителствения сектор в процеса на демократична промяна.

От 2000 г. позицията на НПО в сръбското общество се промени. Секторът на НПО преминава през процес на промени. Освен това, някои НПО проявяват липса на ентусиазъм, тъй като ходът на реформите след промените през 2000 г. беше по-бавен от очаквания. Друг проблем е противоречивото отношение на НПО към сътрудничеството с Правителството. Докато някои от тях са в постоянна опозиция на Правителството, други се опитват да намерят начини да сътрудничат с него. До известна степен неправителственият сектор отслабна и поради факта, че някои лидери на НПО се присъединиха към политическия живот след 2000 г. и прекратиха дейността си. Може да се заключи, че докато някои НПО засилиха дейността си, голяма част от тях не успяха да изпълнят критериите за по-нататъшна професионализация и специализация на работата си и се изправиха пред някои значителни проблеми. Като пример за положително развитие следва специално да се посочат екологичните организации.

Икономическите проблеми са най-съществени, тъй като те засягат жизнеспособността на повечето НПО. Те са финансирани само за ограничен брой проекти и за ограничен период от време, предимно от чуждестранни източници. В резултат на това, много от тях не се специализират и се занимават с разнообразни проекти, насочени към много различни теми. Това оказва влияние не само на професионалната им репутация, но и затруднява разрешаването на жизненоважни проблеми, заплашващи съществуването им.

6.   Ролята на организациите на гражданското общество в процеса на интеграция в ЕС

6.1   Организации на гражданското общество и процеса на европейска интеграция

Редица организации на гражданското общество в Сърбия вече играят съществена роля за повишаване на обществената осведоменост относно ЕС и европейската интеграция. Чрез организиране на публични лекции и семинари и чрез разпространението на брошури и други материали относно ЕС и свързани с него въпроси, организациите на гражданското общество допринасят за информационната кампания на ЕС, особено в селските и по-слабо развитите райони. Въпреки че организациите на гражданското общество понякога се различават във възгледите си — напр. относно ролята на пълното сътрудничество с Международния трибунал за военните престъпления в бивша Югославия като предварително условие за подновяване на преговорите за ССА, през пролетта на 2007 г. — те се обединиха в мнението си за президентските избори, проведени през януари и февруари 2008 г. Огромно мнозинство от организациите на гражданското общество избраха европейска перспектива за Сърбия и помогнаха за повишено участие на гласоподавателите по време на изборите.

По-тясното сътрудничество на Правителството с организациите на работодателите, профсъюзите и неправителствените организации би допринесло още повече за по-голяма готовност на сръбското население за присъединяването към ЕС. Още по-активното участие на организациите на гражданското общество в задълбочен диалог с Правителството, обаче, изисква по-голяма прозрачност и редовно предоставяне на съответните документи и информация.

6.2   Организации на гражданското общество и регионалното сътрудничество

Подобряването на регионалното сътрудничество и добросъседските отношения са ключова предпоставка за успешното интегриране в ЕС. Организациите на гражданското общество вече играят важна роля за стабилизирането на отношенията и за преодоляване на различията между държавите в региона. В това отношение, подобряващото се сътрудничество между сръбските и хърватските организации на гражданското общество може да бъде цитирано като много положителен пример. Подобрявайки сътрудничеството помежду си и реализирайки съвместни проекти, организациите на гражданското общество ще бъдат по-добре подготвени да разрешават регионални проблеми и да се справят с регионални предизвикателства. Освен това, успешните резултати от сътрудничеството между организациите на гражданското общество в региона могат да послужат за пример на политическите лидери в региона. Въпреки че контактите между организациите на гражданското общество се развиват с всяка година, настоящата ситуация далеч не е задоволителна, главно поради все още съществуващите политически пречки и недостиг на финансови средства, включително средства от ЕС. В това отношение подкрепата на регионални инициативи най-близо до гражданите може да бъде една от възможностите за засилване на сътрудничеството с организациите на гражданското общество в региона.

6.3   Международни дейности на сръбските организации на гражданското общество

Включването на сръбските организации на гражданското общество в съвместни проекти, реализирани в партньорство с организации от региона или извън него, може да подобри директния контакт между хората и да поднови отношенията, прекъснати по време на войната. В това отношение е постигнат определен положителен напредък в много области. Сътрудничеството и работата в мрежа е особено развито при организациите на гражданското общество, занимаващи се с човешки права, опазване на околната среда или женски асоциации. Следва също така да се подчертаят позитивните резултати от сътрудничеството между сръбските сдружения и техните партньори от новите държави-членки на ЕС за по-нататъшното развитие на гражданското общество и на организациите на гражданското общество.

Не трябва да се подценява участието на организациите на гражданското общество в дейности в областта на външната политика. По-интензивното сътрудничество между официалната дипломация от една страна и публичната дипломация от друга, може да допринесе за подобряването на сръбската външна политика и да повлияе положително на процеса на европейска интеграция.

Брюксел, 29 май 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Съгласно определението на Европейския икономически и социален комитет, терминът „гражданско общество“ включва организациите на работодателите, на работниците, както и други неправителствени организации и групи, представляващи различни интереси.

1

(2)  Косово съгласно Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на ООН за Косово.

2

(3)  Косово съгласно Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на ООН за Косово.

3

(4)  Предприети са редовни консултации на организациите на гражданското общество в редица области: напр. европейска интеграция, намаляване на бедността, младежки политики, и от няколко правителствени или държавни органи, напр. сръбското Президентство, сръбската Служба за европейска интеграция, Министерството на труда и социалната политика, Сръбската търговска камара или Постоянната конференция на градовете и общините.

4

(5)  Косово съгласно Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на ООН за Косово.

5

(6)  Съобщение от Комисията до Европейския парламент и Съвета „Западни Балкани: укрепване на европейската перспектива“, Брюксел, 5.3.2008 г., COM(2008) 127.

6

(7)  Национална банка на Сърбия, www.nbs.yu.

7

(8)  Доклад за напредъка на Сърбия 2007, Европейска комисия, Брюксел, 6.11.2007 г., SEC(2007) 1435.

8

(9)  Сръбска Агенция за насърчаване на инвестициите и износа, www.siepa.sr.gov.yu.

9

(10)  Статистически годишник на Сърбия, (Statistical Yearbook of Serbia) 2006 г., www.webzrs.statserb.sr.gov.yu; данни на Европейската Комисия www.ec.europa.eu/trade/issues/bilateral/data.htm.

10

(11)  www.wiiw.at/e/serbia.html.

11

(12)  Southeast Europe Investment Guide 2007, www.seeurope.net/files2/pdf/ig2007/Serbia-pdf.

12

(13)  Zdenka Milivojevic „Гражданското общество в Сърбия. Потиснато през 90-те години, печелещо легитимност и признание след 2000 г.“, Civicus Civil Society Index, Доклад за Сърбия (Белград, 2006 г.).

13

„Гражданското общество в Сърбия. Потиснато през 90-те години, печелещо легитимност и признание след 2000 г.“, Civicus Civil Society Index

Доклад за Сърбия

---