# Официален вестник C 185/2008

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 185 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5122 юли 2008 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 185

Издание на български език

Информация и известия

Година 5122 юли 2008 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Сметна палата |
| 2008/C 185/01 | Специален доклад No 4/2008 относно въвеждането на квотите за мляко в държавите-членки, присъединили се към Европейския съюз на 1 май 2004 г. придружен от отговорите на Комисията | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

2008/C 185/01

Специален доклад No 4/2008 относно въвеждането на квотите за мляко в държавите-членки, присъединили се към Европейския съюз на 1 май 2004 г. придружен от отговорите на Комисията

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГAНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Сметна палата

| 22.7.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 185/1

---

СПЕЦИАЛЕН ДОКЛАД No 4/2008

относно въвеждането на квотите за мляко в държавите-членки, присъединили се към Европейския съюз на 1 май 2004 г. придружен от отговорите на Комисията

(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея от Договора за ЕО)

(2008/С 185/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

СЪКРАЩЕНИЯ

| I—IX | РЕЗЮМЕ |
| --- | --- |

I—IX

| 1—7 | ВЪВЕДЕНИЕ |
| --- | --- |

1—7

| 1—4 | Общи положения |
| --- | --- |

1—4

| 5—7 | Цел и подход на одита |
| --- | --- |

5—7

| 8—14 | СПЕЦИФИЧНИ ПРОИЗВОДСТВЕНИ СТРУКТУРИ |
| --- | --- |

8—14

| 8—9 | Многобройни малки стопанства след прехода |
| --- | --- |

8—9

| 10—11 | С разширяването броят на млекопроизводителите в ЕС се е утроил, но производството на мляко се е увеличило с по-малко от 20 % |
| --- | --- |

10—11

| 12—14 | Производствените единици се разрастват, но структурите остават разнородни |
| --- | --- |

12—14

| 15—26 | ОПРЕДЕЛЯНЕ НА НАЦИОНАЛНИ РЕФЕРЕНТНИ КОЛИЧЕСТВА (НАЦИОНАЛНИ КВОТИ) |
| --- | --- |

15—26

| 15 | Комисията е приложила хармонизирана методология |
| --- | --- |

15

| 16—17 | Солидни статистически данни за определянето на национални референтни количества за доставки |
| --- | --- |

16—17

| 18—19 | Данните по отношение на директните продажби трудно могат да бъдат оценени |
| --- | --- |

18—19

| 20—22 | Декларираните от производителите директни продажби са систематично по-ниски от всички статистически оценки |
| --- | --- |

20—22

| 23—26 | Комисията е освободила специалния резерв за преструктуриране въз основа на данни, които трудно могат да бъдат проверени |
| --- | --- |

23—26

| 27—34 | ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДИВИДУАЛНИ РЕФЕРЕНТНИ КОЛИЧЕСТВА (ИНДИВИДУАЛНИ КВОТИ) |
| --- | --- |

27—34

| 27 | Различни референтни периоди за държавите-членки съгласно актовете за присъединяване |
| --- | --- |

27

| 28—30 | Първоначално определяне на индивидуални квоти за доставки |
| --- | --- |

28—30

| 31 | Първоначално определяне на индивидуални квоти за директни продажби |
| --- | --- |

31

| 32—34 | Професионалните млекопроизводители, получили квота, представляват половината от всички млекопроизводители |
| --- | --- |

32—34

| 35—52 | ВЪВЕЖДАНЕ И УПРАВЛЕНИЕ НА КВОТНАТА СИСТЕМА |
| --- | --- |

35—52

| 35—39 | Приемане на достиженията на правото на Общността |
| --- | --- |

35—39

| 40—43 | Системите са въведени от държавите-членки в предвидения срок, но са с различно качество и се нуждаят от подобрения |
| --- | --- |

40—43

| 44—46 | Захранване на националния резерв: различни възможности за държавите-членки |
| --- | --- |

44—46

| 47 | Използване на националния резерв: различни процедури |
| --- | --- |

47

| 48—49 | Масово превръщане на неусвоени референтни количества за директни продажби |
| --- | --- |

48—49

| 50—52 | Масленост при доставките: важен параметър, който понякога бива пренебрегван |
| --- | --- |

50—52

| 53—61 | КОНТРОЛНИ ПРОВЕРКИ |
| --- | --- |

53—61

| 55—59 | Забавяне и пропуски в планирането на контролните проверки от страна на държавите-членки |
| --- | --- |

55—59

| 60—61 | Забавяне и слабо документиране на контролните проверки |
| --- | --- |

60—61

| 62—71 | РАВНОСМЕТКА НА ПЪРВИТЕ КВОТНИ ГОДИНИ |
| --- | --- |

62—71

| 62—66 | Националните референтни количества за доставки са достигнати, докато националните референтни количества за директни продажби не са използвани достатъчно |
| --- | --- |

62—66

| 67—69 | Преструктурирането в новите държави-членки продължава |
| --- | --- |

67—69

| 70—71 | С разширяването са се увеличили трансграничните доставки, без това да дестабилизира ООП на млякото |
| --- | --- |

70—71

| 72—80 | ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ |
| --- | --- |

72—80

| 73—74 | По адекватен начин ли е подготвила и наблюдавала Комисията въвеждането на квотната система за мляко в новите държави-членки? |
| --- | --- |

73—74

| 75—76 | Новите държави-членки създали ли са подходящи структури за администриране на квотите за мляко? Управлението и контролът на системата съобразени ли са с нормативната уредба на Общността? |
| --- | --- |

75—76

| 77 | Квотната система за мляко обхваща ли цялото количество мляко, предлагано на пазара в новите държави-членки? |
| --- | --- |

77

| 78—80 | Какво влияние е оказало въвеждането на квоти върху националните млечни сектори? Какво е отражението на разширяването върху ООП на млякото? |
| --- | --- |

78—80

Отговори на Комисията

СЪКРАЩЕНИЯ





  ООП

| ООП | Обща организация на пазара |
| --- | --- |
| СЦИЕ | Страните от Централна и Източна Европа |
| AIRBC (ŽŪIKVC) | The Agricultural Information and Rural Business Center, (Център за селскостопанска информация и бизнес в селските райони), Литва |
| APA Slovakia | Agricultural Paying Agency, разплащателна агенция за земеделие в Словакия |
| ARR | Agencja Rynku Rolnego, разплащателна агенция за земеделие в Полша |
| ARSKTRP | Agency of the Republic of Slovenia for Agricultural Markets and Rural development, разплащателна агенция за земеделие и развитие на селските райони в Словения |
| CVI | Ciltsdarba valsts inspekcija (Национален инспекторат за развъждане на чисти породи), контролен орган в Латвия |
| CY | Кипър |
| CZ | Чехия |
| EE | Естония |
| GUS | Główny Urząd Statystyczny, (Национална статистическа служба), Полша |
| HU | Унгария |
| KSH | Központi Statisztikai Hivatal, (Унгарска централна статистическа служба) |
| LDC | Lauksaimniecības Datu Centrs (Център за селскостопански данни), управляващ квотите орган в Латвия |
| LV | Латвия |
| LT | Литва |
| MT | Малта |
| MVH | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, (Агенция за земеделие и развитие на селските райони), Унгария |
| NMA | Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, (Национална разплащателна агенция за земеделие), Литва |
| PL | Полша |
| PRIA | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Естонски земеделски регистър и информационен съвет), разплащателен орган, управляващ квотите за мляко в Естония |
| SI | Словения |
| SK | Словакия |
| SZIF | Státní zemědělský intervenční fond (Държавен земеделски интервенционен фонд), разплащателен орган за земеделие в Чехия |
| ZMP | Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft |

Обща организация на пазара

СЦИЕ

Страните от Централна и Източна Европа

AIRBC (ŽŪIKVC)

The Agricultural Information and Rural Business Center, (Център за селскостопанска информация и бизнес в селските райони), Литва

APA Slovakia

Agricultural Paying Agency, разплащателна агенция за земеделие в Словакия

ARR

Agencja Rynku Rolnego, разплащателна агенция за земеделие в Полша

ARSKTRP

Agency of the Republic of Slovenia for Agricultural Markets and Rural development, разплащателна агенция за земеделие и развитие на селските райони в Словения

CVI

Ciltsdarba valsts inspekcija (Национален инспекторат за развъждане на чисти породи), контролен орган в Латвия

CY

Кипър

CZ

Чехия

EE

Естония

GUS

Główny Urząd Statystyczny, (Национална статистическа служба), Полша

HU

Унгария

KSH

Központi Statisztikai Hivatal, (Унгарска централна статистическа служба)

LDC

Lauksaimniecības Datu Centrs (Център за селскостопански данни), управляващ квотите орган в Латвия

LV

Латвия

LT

Литва

MT

Малта

MVH

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, (Агенция за земеделие и развитие на селските райони), Унгария

NMA

Nacionalinė Mokėjimo Agentūra, (Национална разплащателна агенция за земеделие), Литва

PL

Полша

PRIA

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Естонски земеделски регистър и информационен съвет), разплащателен орган, управляващ квотите за мляко в Естония

SI

Словения

SK

Словакия

SZIF

Státní zemědělský intervenční fond (Държавен земеделски интервенционен фонд), разплащателен орган за земеделие в Чехия

ZMP

Zentrale Markt- und Preisberichtstelle für Erzeugnisse der Land-, Forst- und Ernährungswirtschaft

РЕЗЮМЕ

| I. | С разширяването на ЕС от 1 май 2004 г. десетте нови държави-членки поеха задължението да прилагат квотната система за млякото. Тази система изисква от държавите-членки да спазват максималните количества, които са им отпуснати поотделно за доставки на мляко за млекопроизводителите и за директни продажби на потребителите. Тя предвижда също така налагането на финансови санкции в случай на превишаване на определените квоти. |
| --- | --- |

I.

С разширяването на ЕС от 1 май 2004 г. десетте нови държави-членки поеха задължението да прилагат квотната система за млякото. Тази система изисква от държавите-членки да спазват максималните количества, които са им отпуснати поотделно за доставки на мляко за млекопроизводителите и за директни продажби на потребителите. Тя предвижда също така налагането на финансови санкции в случай на превишаване на определените квоти.

| II. | Палатата извърши одит на въвеждането на квотната система за мляко в новите държави-членки, като осъществи проверки на място в осем от тях и се базира на задълбочен анализ на предоставените от Комисията данни. |
| --- | --- |

II.

Палатата извърши одит на въвеждането на квотната система за мляко в новите държави-членки, като осъществи проверки на място в осем от тях и се базира на задълбочен анализ на предоставените от Комисията данни.

| III. | В новите държави-членки млечният сектор вече претърпя дълбоки промени в една и съща насока: намаляване на добитъка, увеличаване на размера на стопанствата, постоянно покачване на добива на мляко и нарастване на доставките. Все пак икономическото развитие след преходния период не попречи на поддържането на един важен селскостопански сектор на домашни или полупазарни стопанства, който допринася за смекчаването на последиците от структурната безработица. |
| --- | --- |

III.

В новите държави-членки млечният сектор вече претърпя дълбоки промени в една и съща насока: намаляване на добитъка, увеличаване на размера на стопанствата, постоянно покачване на добива на мляко и нарастване на доставките. Все пак икономическото развитие след преходния период не попречи на поддържането на един важен селскостопански сектор на домашни или полупазарни стопанства, който допринася за смекчаването на последиците от структурната безработица.

| IV. | В този много специфичен контекст, ако квотите за доставки, отпуснати на новите държави-членки, са оценени на едно близко до реалните нужди ниво, то квотите за директни продажби са значително надценени и се базират на твърде приблизителни статистически данни. |
| --- | --- |

IV.

В този много специфичен контекст, ако квотите за доставки, отпуснати на новите държави-членки, са оценени на едно близко до реалните нужди ниво, то квотите за директни продажби са значително надценени и се базират на твърде приблизителни статистически данни.

| V. | В етапа на определяне на индивидуални квоти за производителите се наблюдава определяне на прекалено големи квоти за доставки в две държави-членки. В края на първите две квотни години се забелязва, че близо половината от млекопроизводителите не са включени в квотната система за млякото. Този факт не е признак за неспособност за прилагане на системата, а по-скоро показва значимостта на полупазарния селскостопански сектор. |
| --- | --- |

V.

В етапа на определяне на индивидуални квоти за производителите се наблюдава определяне на прекалено големи квоти за доставки в две държави-членки. В края на първите две квотни години се забелязва, че близо половината от млекопроизводителите не са включени в квотната система за млякото. Този факт не е признак за неспособност за прилагане на системата, а по-скоро показва значимостта на полупазарния селскостопански сектор.

| VI. | По време на предприсъединителния период Комисията е изиграла основна роля в преговорите за фиксиране на национални квоти. По отношение на нейните действия през периода 2004—2006 г. Палатата отбелязва известни недостатъци. |
| --- | --- |

VI.

По време на предприсъединителния период Комисията е изиграла основна роля в преговорите за фиксиране на национални квоти. По отношение на нейните действия през периода 2004—2006 г. Палатата отбелязва известни недостатъци.

| VII. | Въвеждането на квотите за мляко представлява едно голямо предизвикателство за новите държави-членки от логистична гледна точка. Като цяло те са положили сериозни усилия системите за администрация и контрол да станат оперативни своевременно. По време на одита тези системи все още бяха неравностойни по качество и бяха включени в констатациите и оценките на Палатата по отношение на управлението на достиженията на правото на Общността и на националния резерв, условията за превръщане на квотите, както и планирането и извършването на проверки. |
| --- | --- |

VII.

Въвеждането на квотите за мляко представлява едно голямо предизвикателство за новите държави-членки от логистична гледна точка. Като цяло те са положили сериозни усилия системите за администрация и контрол да станат оперативни своевременно. По време на одита тези системи все още бяха неравностойни по качество и бяха включени в констатациите и оценките на Палатата по отношение на управлението на достиженията на правото на Общността и на националния резерв, условията за превръщане на квотите, както и планирането и извършването на проверки.

| VIII. | Може да се смята, че по-голямата част от констатираните недостатъци са естествени за етапа на въвеждане на системата. Прилагането на подходящи корективни мерки продължава да бъде задача на Комисията и на държавите-членки. Освен това, с оглед доброто управление на системата и формулирането на предложения за нейното бъдеще, е изключително важно Комисията да разполага с достоверна и хармонизирана информация, която да ѝ позволи да оцени реалния мащаб на процеса на преструктуриране и да потвърди данните за директните продажби. |
| --- | --- |

VIII.

Може да се смята, че по-голямата част от констатираните недостатъци са естествени за етапа на въвеждане на системата. Прилагането на подходящи корективни мерки продължава да бъде задача на Комисията и на държавите-членки. Освен това, с оглед доброто управление на системата и формулирането на предложения за нейното бъдеще, е изключително важно Комисията да разполага с достоверна и хармонизирана информация, която да ѝ позволи да оцени реалния мащаб на процеса на преструктуриране и да потвърди данните за директните продажби.

| IX. | В края на първите две квотни години преструктурирането на млечния сектор в новите държави-членки все още е в процес. Доставките на мляко спрямо общото производство продължават да се увеличават. Националните квоти за доставки са почти изчерпани и дори надхвърлени в Чешката република, Кипър и Полша. Недостатъчното усвояване на квотите за директна продажба донякъде е компенсирано с масово превръщане на квоти за директни продажби в квоти за доставки. Процесът на концентрация на производствени единици се извършва в контекст на повишаване цената на млякото. Разширяването на ЕС е позволило увеличаване на обмена на стоки, без това да доведе до дестабилизация на европейския пазар и непредвидени бюджетни разходи. |
| --- | --- |

IX.

В края на първите две квотни години преструктурирането на млечния сектор в новите държави-членки все още е в процес. Доставките на мляко спрямо общото производство продължават да се увеличават. Националните квоти за доставки са почти изчерпани и дори надхвърлени в Чешката република, Кипър и Полша. Недостатъчното усвояване на квотите за директна продажба донякъде е компенсирано с масово превръщане на квоти за директни продажби в квоти за доставки. Процесът на концентрация на производствени единици се извършва в контекст на повишаване цената на млякото. Разширяването на ЕС е позволило увеличаване на обмена на стоки, без това да доведе до дестабилизация на европейския пазар и непредвидени бюджетни разходи.

ВЪВЕДЕНИЕ

Общи положения

| 1. | Квотната система за млякото се прилага в Европейския съюз от 1984—1985 пазарна година за млякото и, в случай че няма промени в нормативната уредба, ще се използва поне до 2014—2015 квотна година (1). Нейната основна цел е „да намали дисбаланса между търсенето и предлагането на пазара на млякото и млечните продукти и получените в резултат структурни излишъци, като по този начин се постигне по-добро равновесие на пазара“ (2). |
| --- | --- |

1.

Квотната система за млякото се прилага в Европейския съюз от 1984—1985 пазарна година за млякото и, в случай че няма промени в нормативната уредба, ще се използва поне до 2014—2015 квотна година (1). Нейната основна цел е „да намали дисбаланса между търсенето и предлагането на пазара на млякото и млечните продукти и получените в резултат структурни излишъци, като по този начин се постигне по-добро равновесие на пазара“ (2).

| 2. | На 1 май 2004 г. Република Чехия, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия се присъединиха към Европейския съюз. Преди това, по време на състоялия се през декември 2002 г. Европейски съвет в Копенхаген, бяха определени националните референтни количества, приложими за производството на млечни продукти в десетте страни кандидатки. Квотната система за млякото влезе в сила в новите държави-членки в деня на присъединяването, с изключение на Полша и Словения, на които по тяхно искане беше отпуснат гратисен период за пълното въвеждане на системата (3). |
| --- | --- |

2.

На 1 май 2004 г. Република Чехия, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия се присъединиха към Европейския съюз. Преди това, по време на състоялия се през декември 2002 г. Европейски съвет в Копенхаген, бяха определени националните референтни количества, приложими за производството на млечни продукти в десетте страни кандидатки. Квотната система за млякото влезе в сила в новите държави-членки в деня на присъединяването, с изключение на Полша и Словения, на които по тяхно искане беше отпуснат гратисен период за пълното въвеждане на системата (3).

| 3. | В условията за присъединяване беше включено и създаването на специален резерв за преструктуриране на млечния сектор във всяка нова държава-членка (4), с изключение на Кипър и Малта. Този резерв можеше да бъде освободен, считано от 1 април 2006 г., с цел подпомагане на преструктурирането на млечния сектор в съответната страна и по-специално „в частност преминаването от производство за консумация във фермата към производство, предназначено за предлагане на пазара“ (5). |
| --- | --- |

3.

В условията за присъединяване беше включено и създаването на специален резерв за преструктуриране на млечния сектор във всяка нова държава-членка (4), с изключение на Кипър и Малта. Този резерв можеше да бъде освободен, считано от 1 април 2006 г., с цел подпомагане на преструктурирането на млечния сектор в съответната страна и по-специално „в частност преминаването от производство за консумация във фермата към производство, предназначено за предлагане на пазара“ (5).

| 4. | След разширяването на ЕС от 1 май 2004 г. националните референтни количества възлизаха общо на 137,3 милиона тона за 25-те държави-членки. Новите десет държави-членки разполагаха общо с 18,3 милиона тона, т.е. с 13,3 % от стойността за цялата Общност (таблица 1).
  Таблица 1
  Първоначални квоти за мляко за новите държави-членки (1 май 2004 г.)









  (в тонове) |
| --- | --- |
| Държави-членки | Доставки | Директни продажби | Общо | Специален резерв |
| Чехия | 2 613 239 | 68 904 | 2 682 143 | 55 788 |
| Естония | 537 188 | 87 365 | 624 483 | 21 885 |
| Кипър | 141 337 | 3 863 | 145 200 | 0 |
| Латвия | 468 943 | 226 452 | 695 395 | 33 253 |
| Литва | 1 256 440 | 390 499 | 1 646 939 | 57 900 |
| Унгария | 1 782 650 | 164 630 | 1 947 280 | 42 780 |
| Малта | 48 698 | 0 | 48 698 | 0 |
| Полша | 8 500 000 | 464 017 | 8 964 017 | 416 126 |
| Словения | 467 063 | 93 361 | 560 424 | 16 214 |
| Словакия | 990 810 | 22 506 | 1 013 316 | 27 472 |
| ЕС-10 | 16 806 368 | 1 521 597 | 18 327 895 | 671 418 |
| ЕС-15 | 117 771 708 | 1 241 943 | 119 013 651 | |
| ЕС-25 | 134 578 076 | 2 763 450 | 137 341 616 | |
| ЕС-10: Приложение I към Регламент (ЕО) No 1788/2003.
  ЕС-15: Приложение към Регламент (ЕО) No 3950/92 на Съвета, изменено с Регламент (ЕО) No 739/2004 на Комисията. |

4.

След разширяването на ЕС от 1 май 2004 г. националните референтни количества възлизаха общо на 137,3 милиона тона за 25-те държави-членки. Новите десет държави-членки разполагаха общо с 18,3 милиона тона, т.е. с 13,3 % от стойността за цялата Общност (таблица 1).

Таблица 1

Първоначални квоти за мляко за новите държави-членки (1 май 2004 г.)

(в тонове)

Държави-членки

Доставки

Директни продажби

Общо

Специален резерв

Чехия

2 613 239

68 904

2 682 143

55 788

Естония

537 188

87 365

624 483

21 885

Кипър

141 337

3 863

145 200

0

Латвия

468 943

226 452

695 395

33 253

Литва

1 256 440

390 499

1 646 939

57 900

Унгария

1 782 650

164 630

1 947 280

42 780

Малта

48 698

0

48 698

0

Полша

8 500 000

464 017

8 964 017

416 126

Словения

467 063

93 361

560 424

16 214

Словакия

990 810

22 506

1 013 316

27 472

ЕС-10

16 806 368

1 521 597

18 327 895

671 418

ЕС-15

117 771 708

1 241 943

119 013 651

ЕС-25

134 578 076

2 763 450

137 341 616

ЕС-10: Приложение I към Регламент (ЕО) No 1788/2003.

ЕС-15: Приложение към Регламент (ЕО) No 3950/92 на Съвета, изменено с Регламент (ЕО) No 739/2004 на Комисията.

Каре 1 — Квотна система за млякотоЗа всяка държава-членка се определя „национално референтно количество“, т.е. национална квота за производство, която е подразделена на национална квота „доставки“ за мляко, доставено на изкупвачите (по-голямата част от които са мандри) и национална квота „директни продажби“ за мляко, продадено или прехвърлено от производителите директно на потребителите, както и за другите млечни продукти, продадени или прехвърлени от производителите. Производителите получават индивидуални референтни количества за доставки и/или директни продажби в рамките на националните ограничения.В случай на надхвърляне на една от двете национални квоти, съответната държава-членка дължи на ЕС „допълнителна“ такса, фиксирана на равнище, смятано за възпиращо (33,27 EUR за 100 килограма мляко за периода 2004—2005 г.), и установена поотделно за доставки и за директни продажби. Всяка година преди 1 септември държавите-членки изпращат на Комисията необходимите за изчисляването на таксата данни. Държавата-членка, дължаща такса, следва да я разпредели между производителите, които са допринесли за надхвърлянето на националното референтно количество, след преразпределяне на неусвоените количества.Квотната система за мляко налага на държавите-членки обща рамка и насоки, които да бъдат спазвани при изчисляването на таксата. Все пак държавите-членки имат свобода, именно чрез определянето на условията за прехвърляне на квоти между производителите, да управляват националните си референтни количества според своите икономически и социални цели, например по отношение на смятания за подходящ модел стопанство или териториалното разпределение на стопанствата. Не се допуска компенсация между квотите на държавите-членки със свръхпроизводство и на тези с дефицит.

Цел и подход на одита

| 5. | Целта на одита беше да се направи проверка на въвеждането и функционирането на квотната система за млякото в новите държави-членки в края на първата квотна година от нейното прилагане (1 май 2004 г. до 31 март 2005 г.) (6). Основните одитни въпроси бяха следните:






  — | Комисията правилно ли е договорила националните референтни количества за новите държави-членки? По какъв начин е съдействала и е наблюдавала разширяването на системата към новите държави-членки? |
| --- | --- | --- |

5.

Целта на одита беше да се направи проверка на въвеждането и функционирането на квотната система за млякото в новите държави-членки в края на първата квотна година от нейното прилагане (1 май 2004 г. до 31 март 2005 г.) (6). Основните одитни въпроси бяха следните:

—

Комисията правилно ли е договорила националните референтни количества за новите държави-членки? По какъв начин е съдействала и е наблюдавала разширяването на системата към новите държави-членки?

| — | Държавите-членки създали ли са адекватни структури за администриране на квотите за мляко? Управлението и контролът на дейността на производителите и на изкупвачите съобразени ли са с общностните регламенти? Квотната система за млякото обхваща ли цялото количество мляко, предлагано на пазара в новите държави-членки? Как се е отразило въвеждането на квотите върху националните млечни сектори? Как е повлияло разширяването върху общата организация на пазара на млякото? |
| --- | --- |

—

Държавите-членки създали ли са адекватни структури за администриране на квотите за мляко? Управлението и контролът на дейността на производителите и на изкупвачите съобразени ли са с общностните регламенти? Квотната система за млякото обхваща ли цялото количество мляко, предлагано на пазара в новите държави-членки? Как се е отразило въвеждането на квотите върху националните млечни сектори? Как е повлияло разширяването върху общата организация на пазара на млякото?

| 6. | В отговор на тези въпроси по време на одита на Палатата бяха разгледани всички етапи от процеса на въвеждане на системата. Констатациите обхванаха следните области:






  — | специфичните производствени структури в новите държави-членки, които пряко са оказали влияние върху въвеждането на квотната система за млякото (точки 8—14); |
| --- | --- | --- |

6.

В отговор на тези въпроси по време на одита на Палатата бяха разгледани всички етапи от процеса на въвеждане на системата. Констатациите обхванаха следните области:

—

специфичните производствени структури в новите държави-членки, които пряко са оказали влияние върху въвеждането на квотната система за млякото (точки 8—14);

| — | определянето на националните квоти (точки 15—26); |
| --- | --- |

—

определянето на националните квоти (точки 15—26);

| — | определянето на индивидуалните квоти (точки 27—34); |
| --- | --- |

—

определянето на индивидуалните квоти (точки 27—34);

| — | въвеждането и управлението на системата (точки 35—52); |
| --- | --- |

—

въвеждането и управлението на системата (точки 35—52);

| — | организацията и осъществяването на контролни проверки (точки 53—61); |
| --- | --- |

—

организацията и осъществяването на контролни проверки (точки 53—61);

| — | оценка на първите квотни години (точки 62—71). |
| --- | --- |

—

оценка на първите квотни години (точки 62—71).

| 7. | Палатата посети общо осем държави-членки през 2005 г. (Чехия, Естония, Латвия, Литва, Унгария, Словакия) и през 2006 г. (Полша, Словения). Държавите-членки, в които беше извършен одит на място, бяха страните от Централна и Източна Европа (СЦИЕ), претърпели посткомунистически преход към пазарна икономика и разполагащи общо с близо 99 % от всички референтни количества за десетте нови държави-членки. |
| --- | --- |

7.

Палатата посети общо осем държави-членки през 2005 г. (Чехия, Естония, Латвия, Литва, Унгария, Словакия) и през 2006 г. (Полша, Словения). Държавите-членки, в които беше извършен одит на място, бяха страните от Централна и Източна Европа (СЦИЕ), претърпели посткомунистически преход към пазарна икономика и разполагащи общо с близо 99 % от всички референтни количества за десетте нови държави-членки.

СПЕЦИФИЧНИ ПРОИЗВОДСТВЕНИ СТРУКТУРИ

Многобройни малки стопанства след прехода

| 8. | Селското стопанство в страните кандидатки от Централна и Източна Европа претърпя сериозно преструктуриране през 90-те години след краха на комунистическия режим. По време на разширяването все още са останали след преструктурирането чувствителни разлики в производителността между страните кандидатки и ЕС-15. Трудностите за преодоляване в селскостопанския сектор, с различен мащаб в различните страни, се дължаха главно на недостатъчните инвестиции, ниската производителност на производствените фактори и закъснялото развитие на хранително-вкусовата промишленост (7). |
| --- | --- |

8.

Селското стопанство в страните кандидатки от Централна и Източна Европа претърпя сериозно преструктуриране през 90-те години след краха на комунистическия режим. По време на разширяването все още са останали след преструктурирането чувствителни разлики в производителността между страните кандидатки и ЕС-15. Трудностите за преодоляване в селскостопанския сектор, с различен мащаб в различните страни, се дължаха главно на недостатъчните инвестиции, ниската производителност на производствените фактори и закъснялото развитие на хранително-вкусовата промишленост (7).

| 9. | Относителната неефективност на селскостопанския сектор, съчетана с високото ниво на структурна безработица, естествено е довела до запазването или създаването на значителен брой малки самостоятелни домашни или полупазарни стопанства.

  Каре 2 — Полупазарни земеделски стопанстваНе съществува стандартна дефиниция за това понятие. Обикновено така се наричат стопанствата, чиято продукция е предназначена главно за собствена консумация, но една част от която се предлага на пазара. Това е дефиницията, която се е наложила в нормативната уредба на Общността, в която се предвиждат временни мерки за подпомагане на развитието на селските райони в новите държави-членки (8).В едно полупазарно стопанство фермерите изкарват парични доходи от своята селскостопанска продукция, но по-голямата част от техните парични доходи на практика често идват от социални помощи като например пенсия или заплата и доходи от неселскостопански икономически дейности. Доходите в натура включват собствена консумация на храни и самоснабдяването с краткотрайни и дълготрайни суровини (9).Преструктурирането на млекопроизводството, според значението, което му се дава в Европейския съюз, предполага развиване на жизнеспособни търговски единици. Изследванията показват обаче, че в някои държави-членки от Централна и Източна Европа традиционните полупазарни стопанства значително допринасят за облекчаването на структурната безработица и поради тази причина е възможно да се задържат за дълго време. |
| --- | --- |

9.

Относителната неефективност на селскостопанския сектор, съчетана с високото ниво на структурна безработица, естествено е довела до запазването или създаването на значителен брой малки самостоятелни домашни или полупазарни стопанства.

Каре 2 — Полупазарни земеделски стопанстваНе съществува стандартна дефиниция за това понятие. Обикновено така се наричат стопанствата, чиято продукция е предназначена главно за собствена консумация, но една част от която се предлага на пазара. Това е дефиницията, която се е наложила в нормативната уредба на Общността, в която се предвиждат временни мерки за подпомагане на развитието на селските райони в новите държави-членки (8).В едно полупазарно стопанство фермерите изкарват парични доходи от своята селскостопанска продукция, но по-голямата част от техните парични доходи на практика често идват от социални помощи като например пенсия или заплата и доходи от неселскостопански икономически дейности. Доходите в натура включват собствена консумация на храни и самоснабдяването с краткотрайни и дълготрайни суровини (9).Преструктурирането на млекопроизводството, според значението, което му се дава в Европейския съюз, предполага развиване на жизнеспособни търговски единици. Изследванията показват обаче, че в някои държави-членки от Централна и Източна Европа традиционните полупазарни стопанства значително допринасят за облекчаването на структурната безработица и поради тази причина е възможно да се задържат за дълго време.

С разширяването броят на млекопроизводителите в ЕС се е утроил, но производството на мляко се е увеличило с по-малко от 20 %

| 10. | Резултатът от присъединяването на десетте нови държави-членки, в които съществуват множество малки стопанства, беше, че са добавени малко повече от милион производители към опериращите 500 000 млекопроизводители в ЕС-15. |
| --- | --- |

10.

Резултатът от присъединяването на десетте нови държави-членки, в които съществуват множество малки стопанства, беше, че са добавени малко повече от милион производители към опериращите 500 000 млекопроизводители в ЕС-15.

| 11. | Въпреки това, този един милион нови производители на Общността е произвел през 2004 г. само 21,7 милиона тона мляко, а производителите от ЕС-15—121,3 милиона (таблица 2). Този факт показва на пръв поглед достатъчно ясно разликата в средната производителност между старите и новите млекопроизводители преди присъединяването. Също така се забелязва, че през 2004 г. 84 % от млякото се произвежда в четири от десетте нови държави-членки: Полша (54 %), Чехия (12 %), Литва (9 %) и Унгария (9 %).
  Таблица 2
  Производство на мляко в СЦИЕ (1991—2005 г.)
















  (1000 тона) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | ЕС-10 | ЕС-15 | ЕС-25 |
| 1991 г. | 4 248 | 1 093 | 1 771 | 2 916 | 2 620 | 14 022 | 643 | 1 573 | 29 014 | 122 797 | 151 811 |
| 2000 г. | 2 708 | 630 | 823 | 1 725 | 2 080 | 11 900 | 649 | 1 099 | 21 807 | 121 197 | 143 005 |
| 2001 г. | 2 702 | 687 | 848 | 1 730 | 2 080 | 12 030 | 653 | 1 114 | 22 032 | 121 398 | 143 430 |
| 2002 г. | 2 801 | 612 | 814 | 1 771 | 2 068 | 11 776 | 728 | 1 163 | 21 921 | 122 188 | 144 108 |
| 2003 г. | 2 717 | 647 | 786 | 1 796 | 1 977 | 11 892 | 755 | 1 109 | 21 869 | 122 625 | 144 494 |
| 2004 г. | 2 673 | 640 | 786 | 1 850 | 1 939 | 11 810 | 815 | 1 047 | 21 745 | 121 307 | 143 052 |
| 2005 г. | 2 770 | 670 | 800 | 1 900 | 1 839 | 11 905 | 810 | 1 068 | 21 950 | 121 515 | 143 464 |
| Източник: ZMP-Marktbilanz Milch, 2006 г. |

11.

Въпреки това, този един милион нови производители на Общността е произвел през 2004 г. само 21,7 милиона тона мляко, а производителите от ЕС-15—121,3 милиона (таблица 2). Този факт показва на пръв поглед достатъчно ясно разликата в средната производителност между старите и новите млекопроизводители преди присъединяването. Също така се забелязва, че през 2004 г. 84 % от млякото се произвежда в четири от десетте нови държави-членки: Полша (54 %), Чехия (12 %), Литва (9 %) и Унгария (9 %).

Таблица 2

Производство на мляко в СЦИЕ (1991—2005 г.)

(1000 тона)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

ЕС-10

ЕС-15

ЕС-25

1991 г.

4 248

1 093

1 771

2 916

2 620

14 022

643

1 573

29 014

122 797

151 811

2000 г.

2 708

630

823

1 725

2 080

11 900

649

1 099

21 807

121 197

143 005

2001 г.

2 702

687

848

1 730

2 080

12 030

653

1 114

22 032

121 398

143 430

2002 г.

2 801

612

814

1 771

2 068

11 776

728

1 163

21 921

122 188

144 108

2003 г.

2 717

647

786

1 796

1 977

11 892

755

1 109

21 869

122 625

144 494

2004 г.

2 673

640

786

1 850

1 939

11 810

815

1 047

21 745

121 307

143 052

2005 г.

2 770

670

800

1 900

1 839

11 905

810

1 068

21 950

121 515

143 464

Източник: ZMP-Marktbilanz Milch, 2006 г.

Производствените единици се разрастват, но структурите остават разнородни

| 12. | Като изключим особеностите на всяка една от новите държави-членки, основните тенденции на развитие в млечния сектор между 2000 и 2005 г. бяха следните: понижаване на броя на млечните крави, което се компенсира с повишаване на добива на мляко, и увеличаване на средния размер на стопанствата, чийто брой постоянно намалява (илюстрация 1). |
| --- | --- |

12.

Като изключим особеностите на всяка една от новите държави-членки, основните тенденции на развитие в млечния сектор между 2000 и 2005 г. бяха следните: понижаване на броя на млечните крави, което се компенсира с повишаване на добива на мляко, и увеличаване на средния размер на стопанствата, чийто брой постоянно намалява (илюстрация 1).

Image

| 13. | Страните от Централна и Източна Европа могат да бъдат класифицирани в две доста различни категории:






  — | В Чехия, Естония, Унгария и Словакия големите стопанства (50 крави и повече), обикновено наследство от бившите кооперативни стопанства, осигуряват важна част от производството на мляко. В тези държави-членки средният брой животни в стопанствата е сравним с някои региони на ЕС-15. В Чехия той е дори значително по-голям от средната статистика за ЕС-15. Частта от продукцията, доставена на мандрите, се счита за общ показател за нивото на индустриализация на млечния сектор, тъй като доставките на мляко подлежат на строги санитарни норми (10). В страните, в които големите и средните структури имат съществена роля, броят на доставките е най-близък (Чехия, Унгария, Словакия) или достатъчно близък (Естония) до средния за ЕС-15. Тези държави-членки имат също така най-големи средни квоти за доставки и най-висока производителност. |
| --- | --- | --- |

13.

Страните от Централна и Източна Европа могат да бъдат класифицирани в две доста различни категории:

—

В Чехия, Естония, Унгария и Словакия големите стопанства (50 крави и повече), обикновено наследство от бившите кооперативни стопанства, осигуряват важна част от производството на мляко. В тези държави-членки средният брой животни в стопанствата е сравним с някои региони на ЕС-15. В Чехия той е дори значително по-голям от средната статистика за ЕС-15. Частта от продукцията, доставена на мандрите, се счита за общ показател за нивото на индустриализация на млечния сектор, тъй като доставките на мляко подлежат на строги санитарни норми (10). В страните, в които големите и средните структури имат съществена роля, броят на доставките е най-близък (Чехия, Унгария, Словакия) или достатъчно близък (Естония) до средния за ЕС-15. Тези държави-членки имат също така най-големи средни квоти за доставки и най-висока производителност.

| — | За разлика от тях, в Полша, където селското стопанство почти не е било кооперативно, както и в Латвия и Литва, където големите държавни стопанства са разрушени, средният брой животни не надвишава четири крави. Словения се намира в средно положение. |
| --- | --- |

—

За разлика от тях, в Полша, където селското стопанство почти не е било кооперативно, както и в Латвия и Литва, където големите държавни стопанства са разрушени, средният брой животни не надвишава четири крави. Словения се намира в средно положение.

| 14. | Все пак, въпреки разликите в производствените структури в новите държави-членки, малките и много малките единици, често съответстващи на домашни или полупазарни стопанства, все още представляват значителна част от общия брой млекопроизводители. Само тези от тях, които продават продукцията си под формата на доставки или директни продажби, са били задължени да се включат в квотната система за млякото. Основно предизвикателство за всички нови държави-членки е било да успеят да идентифицират въпросните производители и да ги накарат да участват в системата. |
| --- | --- |

14.

Все пак, въпреки разликите в производствените структури в новите държави-членки, малките и много малките единици, често съответстващи на домашни или полупазарни стопанства, все още представляват значителна част от общия брой млекопроизводители. Само тези от тях, които продават продукцията си под формата на доставки или директни продажби, са били задължени да се включат в квотната система за млякото. Основно предизвикателство за всички нови държави-членки е било да успеят да идентифицират въпросните производители и да ги накарат да участват в системата.

ОПРЕДЕЛЯНЕ НА НАЦИОНАЛНИ РЕФЕРЕНТНИ КОЛИЧЕСТВА (НАЦИОНАЛНИ КВОТИ)

Комисията е приложила хармонизирана методология

| 15. | Определянето на национални референтни количества се оказа труден предмет на преговори. Страните кандидатки от Централна и Източна Европа, с изключение на Словения, можеха да използват довода, че млекопроизводството им е спаднало значително през периода на преход към пазарна икономика. Същевременно статистиките за производството от времето преди прехода не изглеждат особено надеждни. Освен това, ако те бяха взети предвид, това би било отклонение от общоприетия принцип, съгласно който квотите трябва да се основават на данни за най-скорошния производствен период, за който има налични сведения. Освен в изключителни случаи (11), с цел приемане на националните референтни количества през декември 2002 г., за отправна точка на преговорите е взето средното млекопроизводство за периода 1997—1999 г. |
| --- | --- |

15.

Определянето на национални референтни количества се оказа труден предмет на преговори. Страните кандидатки от Централна и Източна Европа, с изключение на Словения, можеха да използват довода, че млекопроизводството им е спаднало значително през периода на преход към пазарна икономика. Същевременно статистиките за производството от времето преди прехода не изглеждат особено надеждни. Освен това, ако те бяха взети предвид, това би било отклонение от общоприетия принцип, съгласно който квотите трябва да се основават на данни за най-скорошния производствен период, за който има налични сведения. Освен в изключителни случаи (11), с цел приемане на националните референтни количества през декември 2002 г., за отправна точка на преговорите е взето средното млекопроизводство за периода 1997—1999 г.

Солидни статистически данни за определянето на национални референтни количества за доставки

| 16. | Страните кандидатки успяха да предоставят статистически данни за общото им национално производство, оценено на базата на добитъка и добива, както и точни данни за доставките за регистрираните мандри през референтния период. През подготвителния етап на разширяването Комисията (ГД „Разширяване“) координира партньорски проверки на напредъка при въвеждането на квотите за мляко. Надеждността на статистиката относно доставките на мляко на изкупвачите в страните кандидатки не беше поставена под въпрос. |
| --- | --- |

16.

Страните кандидатки успяха да предоставят статистически данни за общото им национално производство, оценено на базата на добитъка и добива, както и точни данни за доставките за регистрираните мандри през референтния период. През подготвителния етап на разширяването Комисията (ГД „Разширяване“) координира партньорски проверки на напредъка при въвеждането на квотите за мляко. Надеждността на статистиката относно доставките на мляко на изкупвачите в страните кандидатки не беше поставена под въпрос.

| 17. | Като цяло преговорите доведоха до определяне на национални референтни количества за доставки, които са близки до наблюдаваните ситуации точно преди присъединяването. Никоя нова държава-членка не е получила по-ниска първоначална квота за доставки от доставените количества през всяка от петте години преди присъединяването. Единствено Полша и Литва получиха значително по-ниска квота за доставки от първоначалното им искане, т.е. съответно 65 % и 75 % от очакваната от тях квота (илюстрация 2). |
| --- | --- |

17.

Като цяло преговорите доведоха до определяне на национални референтни количества за доставки, които са близки до наблюдаваните ситуации точно преди присъединяването. Никоя нова държава-членка не е получила по-ниска първоначална квота за доставки от доставените количества през всяка от петте години преди присъединяването. Единствено Полша и Литва получиха значително по-ниска квота за доставки от първоначалното им искане, т.е. съответно 65 % и 75 % от очакваната от тях квота (илюстрация 2).

Image

Данните по отношение на директните продажби трудно могат да бъдат оценени

| 18. | За годините преди 2000 г. за директните продажби и за собствената консумация на мляко в страните кандидатки не са събирани специфични данни. Комисията не е взела предвид предоставените от страните кандидатки данни за директните продажби, тъй като са непълни (Латвия, Литва, Словения, Словакия) или твърде приблизителни (Унгария, Полша). За тези страни статистическият размер на директните продажби е определен като от размера на общата продукция са извадени доставените количества и приблизителните количества за собствена консумация. Единствено първоначалните искания на Чехия и Естония са приети от Комисията като основа, върху която могат да започнат преговорите. |
| --- | --- |

18.

За годините преди 2000 г. за директните продажби и за собствената консумация на мляко в страните кандидатки не са събирани специфични данни. Комисията не е взела предвид предоставените от страните кандидатки данни за директните продажби, тъй като са непълни (Латвия, Литва, Словения, Словакия) или твърде приблизителни (Унгария, Полша). За тези страни статистическият размер на директните продажби е определен като от размера на общата продукция са извадени доставените количества и приблизителните количества за собствена консумация. Единствено първоначалните искания на Чехия и Естония са приети от Комисията като основа, върху която могат да започнат преговорите.

| 19. | Представените в таблица 3 данни сочат, че, с изключение на Полша, страните кандидатки от Централна и Източна Европа са предоставили в подкрепа на първоначалното си искане цифри за директни продажби, които значително надвишават оценките на Комисията.
  Таблица 3
  Развитие на данните за директните продажби на мляко и млечни продукти














  (в тонове) |
| --- | --- |
| | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Общо |
| Първоначално искане (1) | 155 000 | 90 000 | 300 000 | 550 000 | 200 000 | 564 000 | 139 000 | 61 800 | 2 059 800 |
| 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Позиция на Комисията (2) | 26 686 | 77 833 | 84 307 | 284 667 | 156 333 | 1 918 867 | 92 875 | 14 000 | 2 655 568 |
| 17 | 86 | 28 | 52 | 78 | 340 | 67 | 23 | 129 |
| Приета квота (3) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 | 1 517 734 |
| 44 | 97 | 75 | 71 | 82 | 82 | 67 | 36 | 74 |
| Усвояване на квотата за 2004/2005 г. (4) | 2 776 | 9 585 | 11 380 | 76 301 | 25 978 | 308 934 | 20 278 | 6 803 | 462 906 |
| 2 | 11 | 4 | 14 | 13 | 55 | 15 | 11 | 22 |
| Усвояване на квотата за 2005/2006 г. (5) | 2 600 | 8 565 | 10 748 | 55 985 | 19 313 | 195 038 | 20 085 | 3 657 | 315 991 |
| 2 | 10 | 4 | 10 | 10 | 35 | 14 | 6 | 15 |
| (1) и (2) | Комисията, документ SEC(2002) 95 окончателен от 30.1.2002 г. и документи CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 и CONF-SI 21/02 от 20.6.2002 г. |

19.

Представените в таблица 3 данни сочат, че, с изключение на Полша, страните кандидатки от Централна и Източна Европа са предоставили в подкрепа на първоначалното си искане цифри за директни продажби, които значително надвишават оценките на Комисията.

Таблица 3

Развитие на данните за директните продажби на мляко и млечни продукти

(в тонове)

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Общо

Първоначално искане (1)

155 000

90 000

300 000

550 000

200 000

564 000

139 000

61 800

2 059 800

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Позиция на Комисията (2)

26 686

77 833

84 307

284 667

156 333

1 918 867

92 875

14 000

2 655 568

17

86

28

52

78

340

67

23

129

Приета квота (3)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

1 517 734

44

97

75

71

82

82

67

36

74

Усвояване на квотата за 2004/2005 г. (4)

2 776

9 585

11 380

76 301

25 978

308 934

20 278

6 803

462 906

2

11

4

14

13

55

15

11

22

Усвояване на квотата за 2005/2006 г. (5)

2 600

8 565

10 748

55 985

19 313

195 038

20 085

3 657

315 991

2

10

4

10

10

35

14

6

15

(1) и (2)

Комисията, документ SEC(2002) 95 окончателен от 30.1.2002 г. и документи CONF-H 21/02, CONF-PL 45/02 и CONF-SI 21/02 от 20.6.2002 г.

| (3) | Приложение I към Регламент (ЕО) No 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

Приложение I към Регламент (ЕО) No 1788/2003.

| (4) | Отговори на държавите-членки на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 (данни за 11 месеца, екстраполирани върху 12 месеца, освен за Естония) и разплащателните органи за Полша (ARR) и Словения (ARSKTRP). |
| --- | --- |

(4)

Отговори на държавите-членки на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 (данни за 11 месеца, екстраполирани върху 12 месеца, освен за Естония) и разплащателните органи за Полша (ARR) и Словения (ARSKTRP).

| (5) | Отговори на държавите-членки на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004. |
| --- | --- |

(5)

Отговори на държавите-членки на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

Декларираните от производителите директни продажби са систематично по-ниски от всички статистически оценки

| 20. | Според представените в таблица 3 данни директните продажби, декларирани през първите две квотни години 2004—2005 и 2005—2006, са представлявали съвсем малък процент от отпуснатите квоти. Общо за осемте СЦИЕ се наблюдава разлика от над 1 милион тона между количествата, записани като директни продажби, и отпуснатите референтни количества. Едно поне частично обяснение на този феномен е, че при липсата на статистически данни приложеният метод за оценка на размера на директните продажби е дал твърде отдалечени от реалността резултати, което е довело до голямо надценяване на нуждите на бъдещите държави-членки от квоти за директни продажби. Това надценяване впоследствие се оказва в полза на професионалните производители, които се занимават единствено с доставки, но които имат право да поискат квота за директни продажби, която след това превръщат в квота за доставки. |
| --- | --- |

20.

Според представените в таблица 3 данни директните продажби, декларирани през първите две квотни години 2004—2005 и 2005—2006, са представлявали съвсем малък процент от отпуснатите квоти. Общо за осемте СЦИЕ се наблюдава разлика от над 1 милион тона между количествата, записани като директни продажби, и отпуснатите референтни количества. Едно поне частично обяснение на този феномен е, че при липсата на статистически данни приложеният метод за оценка на размера на директните продажби е дал твърде отдалечени от реалността резултати, което е довело до голямо надценяване на нуждите на бъдещите държави-членки от квоти за директни продажби. Това надценяване впоследствие се оказва в полза на професионалните производители, които се занимават единствено с доставки, но които имат право да поискат квота за директни продажби, която след това превръщат в квота за доставки.

| 21. | Сравнението между последните статистически данни за директните продажби и декларираните количества за първите две квотни години (таблица 4) показва, че управляващите квотите органи не са уведомени за една голяма част от реализираните директни продажби и съответно те не са отчетени в националното референтно количество. Недекларираните директни продажби са представлявали повече от 80 % от директните продажби в Естония и Унгария, между 60 и 70 % в Словения, между 60 и 65 % в Полша и малко под 40 % в Литва. В процеса на одита на Палатата естонските, литовските, унгарските и словенските власти признаха, че не всички директни продажби са декларирани.
  Таблица 4
  Статистически директни продажби и декларирани директни продажби













  (1000 тона) |
| --- | --- |
| Директни продажби | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Статистически данни за календарна година |
| 1997 г. | няма данни | 74 | 467 | няма данни | 146 | 1 663 | няма данни | 59 |
| 1998 г. | няма данни | 75 | 345 | няма данни | 150 | 1 953 | няма данни | 62 |
| 1999 г. | няма данни | 85 | 294 | няма данни | 148 | 2 141 | няма данни | 65 |
| 2000 г. | 22 | 97 | 309 | няма данни | 147 | 1 700 | 91 | няма данни |
| 2001 г. | 21 | 120 | 330 | 192 | 85 | 1 239 | 84 | няма данни |
| 2002 г. | 13 | 63 | няма данни | 142 | 77 | 1 141 | 119 | 31 |
| 2003 г. | 4 | 53 | няма данни | 124 | 168 | 1 318 | 78 | 32 |
| 2004 г. | 2 | 67 | няма данни | 76 | 116 | 869 | 65 | 13 |
| 2005 г. | 4 | 66 | няма данни | 91 | 159 | 484 | 58 | 7 |
| Декларирани количества за квотна година |
| 2004—2005 г. | 3 | 10 | 11 | 76 | 26 | 309 | 20 | 7 |
| 2005—2006 г. | 3 | 9 | 11 | 56 | 19 | 195 | 21 | 4 |
| CZ: Доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране.
  EE: Министерство на земеделието (1997 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (1998—2005 г.). Екстраполация върху 12 месеца на базата на 9 месеца за 2005 г.
  LV: „Допълнителна информация към документа за излагане на позицията на Република Латвия (CONF-LV 26/02)“.
  LT: Министерство на земеделието (2001—2004 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (2005 г.).
  HU: Унгарска централна статистическа служба (KSH).
  PL: Полска централна статистическа служба (1997—1999 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (2000—2005 г.).
  SI: Доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране.
  SK: Разплащателен орган APA (1997—1999 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (2002—2005 г.).
  Отговори на държавите-членки на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004, и данни, предоставени от разплащателните органи (PL и SI). За 2004—2005 квотна година (11 месеца), екстраполация върху 12 месеца (CZ, LV, LT, HU и SK). |

21.

Сравнението между последните статистически данни за директните продажби и декларираните количества за първите две квотни години (таблица 4) показва, че управляващите квотите органи не са уведомени за една голяма част от реализираните директни продажби и съответно те не са отчетени в националното референтно количество. Недекларираните директни продажби са представлявали повече от 80 % от директните продажби в Естония и Унгария, между 60 и 70 % в Словения, между 60 и 65 % в Полша и малко под 40 % в Литва. В процеса на одита на Палатата естонските, литовските, унгарските и словенските власти признаха, че не всички директни продажби са декларирани.

Таблица 4

Статистически директни продажби и декларирани директни продажби

(1000 тона)

Директни продажби

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Статистически данни за календарна година

1997 г.

няма данни

74

467

няма данни

146

1 663

няма данни

59

1998 г.

няма данни

75

345

няма данни

150

1 953

няма данни

62

1999 г.

няма данни

85

294

няма данни

148

2 141

няма данни

65

2000 г.

22

97

309

няма данни

147

1 700

91

няма данни

2001 г.

21

120

330

192

85

1 239

84

няма данни

2002 г.

13

63

няма данни

142

77

1 141

119

31

2003 г.

4

53

няма данни

124

168

1 318

78

32

2004 г.

2

67

няма данни

76

116

869

65

13

2005 г.

4

66

няма данни

91

159

484

58

7

Декларирани количества за квотна година

2004—2005 г.

3

10

11

76

26

309

20

7

2005—2006 г.

3

9

11

56

19

195

21

4

CZ: Доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране.

EE: Министерство на земеделието (1997 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (1998—2005 г.). Екстраполация върху 12 месеца на базата на 9 месеца за 2005 г.

LV: „Допълнителна информация към документа за излагане на позицията на Република Латвия (CONF-LV 26/02)“.

LT: Министерство на земеделието (2001—2004 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (2005 г.).

HU: Унгарска централна статистическа служба (KSH).

PL: Полска централна статистическа служба (1997—1999 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (2000—2005 г.).

SI: Доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране.

SK: Разплащателен орган APA (1997—1999 г.) и доклад до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране (2002—2005 г.).

Отговори на държавите-членки на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004, и данни, предоставени от разплащателните органи (PL и SI). За 2004—2005 квотна година (11 месеца), екстраполация върху 12 месеца (CZ, LV, LT, HU и SK).

| 22. | Целта на квотната система предполага, че компетентните органи на държавите-членки проверяват дали притежателите на квоти декларират изцяло директните си продажби. Следователно те трябва да разполагат с необходимата информация, за да удостоверят, дори и приблизително, че млечната продукция на производителите без квота не се използва за търговски цели или, казано по друг начин, че е изцяло предназначена за собствена консумация. |
| --- | --- |

22.

Целта на квотната система предполага, че компетентните органи на държавите-членки проверяват дали притежателите на квоти декларират изцяло директните си продажби. Следователно те трябва да разполагат с необходимата информация, за да удостоверят, дори и приблизително, че млечната продукция на производителите без квота не се използва за търговски цели или, казано по друг начин, че е изцяло предназначена за собствена консумация.

Комисията е освободила специалния резерв за преструктуриране въз основа на данни, които трудно могат да бъдат проверени

| 23. | Новите държави-членки от Централна и Източна Европа трябваше да представят на Комисията най-късно до 31 декември 2005 г. доклад, описващ в подробности резултатите и тенденциите на процеса на преструктуриране на млечния сектор на съответната страна към момента (12). Специалният резерв за преструктуриране можеше да бъде освободен, считано от 1 април 2006 г., тъй като собствената консумация на млечните стопанства и млекопроизводителите във всяка от тези страни е намаляла — от 1998 г. за Естония и Латвия и от 2000 г. за Чехия, Литва, Унгария, Полша, Словения и Словакия. |
| --- | --- |

23.

Новите държави-членки от Централна и Източна Европа трябваше да представят на Комисията най-късно до 31 декември 2005 г. доклад, описващ в подробности резултатите и тенденциите на процеса на преструктуриране на млечния сектор на съответната страна към момента (12). Специалният резерв за преструктуриране можеше да бъде освободен, считано от 1 април 2006 г., тъй като собствената консумация на млечните стопанства и млекопроизводителите във всяка от тези страни е намаляла — от 1998 г. за Естония и Латвия и от 2000 г. за Чехия, Литва, Унгария, Полша, Словения и Словакия.

| 24. | Въз основа на гореспоменатите доклади Комисията е освободила целия специален резерв за преструктуриране за съответните държави-членки, т.е. общо 671 418 тона, което е довело до нарастване с 3,7 % на първоначално определените национални референтни количества за тези държави-членки (13). |
| --- | --- |

24.

Въз основа на гореспоменатите доклади Комисията е освободила целия специален резерв за преструктуриране за съответните държави-членки, т.е. общо 671 418 тона, което е довело до нарастване с 3,7 % на първоначално определените национални референтни количества за тези държави-членки (13).

| 25. | Макар че данните относно директните продажби и собствената консумация не са много надеждни поради срещнатите трудности при разпределянето на недоставените количества мляко между двете статистически категории, Комисията е използвала като основен критерий за оценка изменението на собствената консумация, декларирано от държавите-членки, и не е поставила под въпрос предоставените от националните органи данни дори след кръстосана проверка с отговорите на годишните въпросници относно изпълнението на квотите за мляко. Всички държави-членки, с изключение на Литва, са съобщили за намаляване на собствената консумация на млечните стопанства и млекопроизводителите на тяхната територия. |
| --- | --- |

25.

Макар че данните относно директните продажби и собствената консумация не са много надеждни поради срещнатите трудности при разпределянето на недоставените количества мляко между двете статистически категории, Комисията е използвала като основен критерий за оценка изменението на собствената консумация, декларирано от държавите-членки, и не е поставила под въпрос предоставените от националните органи данни дори след кръстосана проверка с отговорите на годишните въпросници относно изпълнението на квотите за мляко. Всички държави-членки, с изключение на Литва, са съобщили за намаляване на собствената консумация на млечните стопанства и млекопроизводителите на тяхната територия.

| 26. | Надеждността на предоставените на Комисията данни може да се постави под въпрос. Така например в Чехия рязкото понижаване на собствената консумация между 2000 и 2004 г. се обяснява най-вече с намаляването на производството на мляко. Производството, предназначено за пазара, се е повишило само с 0,8 %. Латвийските и словашките органи са предоставили статистика за собствената консумация, която значително се различава от данните за същия период, използвани в рамките на преговорите за присъединяване. Предвиденият за Литва специален резерв е освободен изцяло, въпреки че статистическите данни, предоставени от националните органи, не са показали съществено намаляване на собствената консумация. По отношение на Естония, Унгария, Полша и Словения насрещните проверки на статистическите данни (таблица 5) показват, че собствената консумация е била подценена в представените от държавите-членки доклади и/или че директните продажби са декларирани с по-ниска стойност.
  Таблица 5
  Сравнение между количествата мляко за собствена консумация и количествата, които не се предлагат на пазара















  (1000 тона) |
| --- | --- |
| Държава-членка | Подход (1)
  Собствена консумация според докладите от държавите-членки | Подход (2)
  Оценена собствена консумация (недекларирани произведени количества) |
| 1998 г. | 1999 г. | 2000 г. | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2004—2005 г. | 2005—2006 г. |
| CZ | | | 199 | 174 | 197 | 114 | 70 | 70 | 63 | 72 |
| EE | 108 | 122 | 111 | 122 | 43 | 66 | 63 | 37 | 123 | 93 |
| LV | 381 | 349 | 357 | 343 | 350 | 302 | 268 | 251 | 271 | 232 |
| LT | няма данни | няма данни | няма данни | 554 | 663 | 629 | 632 | 614 | 563 | 615 |
| HU | 68 | 63 | 53 | 65 | 28 | 26 | 22 | 20 | 284 | 344 |
| PL | | | 3 408 | 3 409 | 3 296 | 3 039 | 2 802 | 2 625 | 3 167 | 2 814 |
| SI | | | 99 | 96 | 119 | 85 | 82 | 79 | 131 | 120 |
| SK | 234 | 176 | 169 | 167 | 163 | 134 | 128 | 102 | 123 | 87 |
| Подход (1): Доклади до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране. Референтната година е подчертана.
  Подход (2): Разликата между производството през календарната година (според докладите до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране) и декларираните количества пред разплащателните органи (отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004). |

26.

Надеждността на предоставените на Комисията данни може да се постави под въпрос. Така например в Чехия рязкото понижаване на собствената консумация между 2000 и 2004 г. се обяснява най-вече с намаляването на производството на мляко. Производството, предназначено за пазара, се е повишило само с 0,8 %. Латвийските и словашките органи са предоставили статистика за собствената консумация, която значително се различава от данните за същия период, използвани в рамките на преговорите за присъединяване. Предвиденият за Литва специален резерв е освободен изцяло, въпреки че статистическите данни, предоставени от националните органи, не са показали съществено намаляване на собствената консумация. По отношение на Естония, Унгария, Полша и Словения насрещните проверки на статистическите данни (таблица 5) показват, че собствената консумация е била подценена в представените от държавите-членки доклади и/или че директните продажби са декларирани с по-ниска стойност.

Таблица 5

Сравнение между количествата мляко за собствена консумация и количествата, които не се предлагат на пазара

(1000 тона)

Държава-членка

Подход (1)

Собствена консумация според докладите от държавите-членки

Подход (2)

Оценена собствена консумация (недекларирани произведени количества)

1998 г.

1999 г.

2000 г.

2001 г.

2002 г.

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2004—2005 г.

2005—2006 г.

CZ

199

174

197

114

70

70

63

72

EE

108

122

111

122

43

66

63

37

123

93

LV

381

349

357

343

350

302

268

251

271

232

LT

няма данни

няма данни

няма данни

554

663

629

632

614

563

615

HU

68

63

53

65

28

26

22

20

284

344

PL

3 408

3 409

3 296

3 039

2 802

2 625

3 167

2 814

SI

99

96

119

85

82

79

131

120

SK

234

176

169

167

163

134

128

102

123

87

Подход (1): Доклади до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране. Референтната година е подчертана.

Подход (2): Разликата между производството през календарната година (според докладите до Комисията относно освобождаването на резерва за преструктуриране) и декларираните количества пред разплащателните органи (отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004).

ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДИВИДУАЛНИ РЕФЕРЕНТНИ КОЛИЧЕСТВА (ИНДИВИДУАЛНИ КВОТИ)

Различни референтни периоди за държавите-членки съгласно актовете за присъединяване

| 27. | Националните органи са уведомили производителите за индивидуалните референтни количества преди началото на първата квотна година. Въпреки това Полша и Словения, за които задължението да прилагат индивидуалните референтни количества беше отложено за 1 април 2005 г., имаха възможност да определят индивидуални квоти за годината 2004—2005, които са продължили и за 2005—2006 квотна година. |
| --- | --- |

27.

Националните органи са уведомили производителите за индивидуалните референтни количества преди началото на първата квотна година. Въпреки това Полша и Словения, за които задължението да прилагат индивидуалните референтни количества беше отложено за 1 април 2005 г., имаха възможност да определят индивидуални квоти за годината 2004—2005, които са продължили и за 2005—2006 квотна година.

Първоначално определяне на индивидуални квоти за доставки

| 28. | При определянето на индивидуалните референтни количества за доставки Унгария и Словакия не са взели предвид максималните количества, упоменати в общностната нормативна уредба (14). Тези държави са определили квоти за доставки на общо количество, което надвишава този таван (15). Отпускането на прекалено високи квоти предполага риск от по-бързо изчерпване на наличното национално референтно количество, като подтиква производителите към по-голямо производство. |
| --- | --- |

28.

При определянето на индивидуалните референтни количества за доставки Унгария и Словакия не са взели предвид максималните количества, упоменати в общностната нормативна уредба (14). Тези държави са определили квоти за доставки на общо количество, което надвишава този таван (15). Отпускането на прекалено високи квоти предполага риск от по-бързо изчерпване на наличното национално референтно количество, като подтиква производителите към по-голямо производство.

| 29. | В случая с Унгария проблемът с отпускането на прекалено големи квоти беше разрешен едва през 2006—2007 квотна година, когато по искане на държавите-членки Съветът разрешава на Комисията да превърне количества от националния резерв за директни продажби в количества за доставки за 2005—2006 квотна година (16). |
| --- | --- |

29.

В случая с Унгария проблемът с отпускането на прекалено големи квоти беше разрешен едва през 2006—2007 квотна година, когато по искане на държавите-членки Съветът разрешава на Комисията да превърне количества от националния резерв за директни продажби в количества за доставки за 2005—2006 квотна година (16).

| 30. | Словашките органи са предприели стъпки с цел да гарантират, че индивидуалните квоти за доставки не превишават националното референтно количество в края на 2004—2005 квотна година. Въпреки това, използваният метод за постигане на баланс не е в съответствие с общностните разпоредби (17). Комисията е приела предложението на словашките органи за окончателното разпределение на националните референтни количества между доставки и директни продажби за 2004—2005 квотна година, макар че съгласно същото предложение допълнителните количества, отпуснати за доставки, са надвишавали преобразуваните от производителите количества. |
| --- | --- |

30.

Словашките органи са предприели стъпки с цел да гарантират, че индивидуалните квоти за доставки не превишават националното референтно количество в края на 2004—2005 квотна година. Въпреки това, използваният метод за постигане на баланс не е в съответствие с общностните разпоредби (17). Комисията е приела предложението на словашките органи за окончателното разпределение на националните референтни количества между доставки и директни продажби за 2004—2005 квотна година, макар че съгласно същото предложение допълнителните количества, отпуснати за доставки, са надвишавали преобразуваните от производителите количества.

Първоначално определяне на индивидуални квоти за директни продажби

| 31. | По отношение на директните продажби държавите-членки са отпуснали индивидуални квоти за количества, които взети заедно са доста по-ниски от националните референтни количества (таблица 6). Полша прави изключение. Определеното за Полша национално референтно количество за директни продажби, което възлиза на 464 017 тона, се е оказало доста по-малко от искането на производителите (715 921 тона). Следователно полските органи са наложили таван за отпуснатите количества, равняващ се на 64 % от поисканите от производителите количества.
  Таблица 6
  Разпределение на индивидуалните квоти за директни продажби (2004—2005 квотна година)













  (в тонове) |
| --- | --- |
| Количества | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK |
| Максимални директни продажби
  (1) | 68 904 | 87 365 | 226 452 | 390 499 | 164 630 | 464 017 | 93 361 | 22 506 |
| Първоначално разпределени общи количества
  (2) | 4 360 | 11 585 | 96 580 | 115 698 | 20 018 | 458 190 | 69 446 | 11 250 |
| (2)/(1) | 6 % | 13 % | 43 % | 30 % | 12 % | 99 % | 74 % | 50 % |
| (1): Регламент (ЕО) No 1788/2003.
  (2): Индивидуални референтни количества, отпуснати на производителите в началото на 2004—2005 квотна година (данни, предоставени от разплащателните органи). |

31.

По отношение на директните продажби държавите-членки са отпуснали индивидуални квоти за количества, които взети заедно са доста по-ниски от националните референтни количества (таблица 6). Полша прави изключение. Определеното за Полша национално референтно количество за директни продажби, което възлиза на 464 017 тона, се е оказало доста по-малко от искането на производителите (715 921 тона). Следователно полските органи са наложили таван за отпуснатите количества, равняващ се на 64 % от поисканите от производителите количества.

Таблица 6

Разпределение на индивидуалните квоти за директни продажби (2004—2005 квотна година)

(в тонове)

Количества

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Максимални директни продажби

(1)

68 904

87 365

226 452

390 499

164 630

464 017

93 361

22 506

Първоначално разпределени общи количества

(2)

4 360

11 585

96 580

115 698

20 018

458 190

69 446

11 250

(2)/(1)

6 %

13 %

43 %

30 %

12 %

99 %

74 %

50 %

(1): Регламент (ЕО) No 1788/2003.

(2): Индивидуални референтни количества, отпуснати на производителите в началото на 2004—2005 квотна година (данни, предоставени от разплащателните органи).

Професионалните млекопроизводители, получили квота, представляват половината от всички млекопроизводители

| 32. | Производителите на мляко се включват в квотната система по собствена инициатива. Отпускат им се референтни количества при заявка и съгласно приетите от националните органи условия. В повечето нови държави-членки от Централна и Източна Европа близо половината от млекопроизводителите са останали извън квотната система (таблица 7 и каре 3). Приблизителният процент на участие в системата е особено нисък в Словакия (6 %), Естония (по-малко от 20 %) и Унгария (между 30 и 40 %). Палатата оценява на около 3,64 милиона тона (18) млечната продукция, която не е обхваната от квотната система в новите осем държави-членки от Централна и Източна Европа, т.е. 17 % от общата им продукция.
  Таблица 7
  Брой млечни стопанства и брой производители с квота (2004—2005 и 2005—2006 квотни години)














  2004—2005 г. | CZ | EE | LV | LT | HU | PL | SI | SK | Общо |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005—2006 г. |
| (1)
  Стопанства | 8 450 | 12 400 | 61 239 | 195 231 | 22 000 | 734 112 | 17 190 | 14 230 | 1 064 852 |
| 6 780 | 9 210 | 50 900 | 170 790 | 16 250 | 727 100 | 19 710 | 13 460 | 1 014 199 |
| (2)
  Доставки (производители) | 2 950 | 1 585 | 24 409 | 99 384 | 5 194 | 310 460 | 10 148 | 800 | 454 930 |
| 2 871 | 1 525 | 22 919 | 86 601 | 4 821 | 284 475 | 9 509 | 740 | 413 461 |
| (3)
  Директни продажби (производители) | 252 | 443 | 2 253 | 22 516 | 1 284 | 76 014 | 2 624 | 99 | 105 485 |
| 264 | 437 | 1 808 | 16 027 | 1 561 | 52 837 | 2 509 | 100 | 75 543 |
| (4)
  Общо | 2 991 | 1 859 | 25 457 | 112 073 | 6 076 | 374 000 | 10 575 | 814 | 533 845 |
| 2 903 | 1 752 | 24 039 | 98 387 | 5 980 | 330 019 | 9 956 | 766 | 473 802 |
| (5)
  Стопанства извън системата | 5 459 | 10 541 | 35 782 | 83 158 | 15 924 | 360 112 | 6 615 | 13 416 | 531 007 |
| 65 % | 85 % | 58 % | 43 % | 72 % | 49 % | 39 % | 94 % | 50 % |
| 3 877 | 7 458 | 26 861 | 72 403 | 10 270 | 397 081 | 9 754 | 12 694 | 540 397 |
| 57 % | 81 % | 53 % | 42 % | 63 % | 55 % | 50 % | 94 % | 53 % |
| (1) 2004—2005 квотна година: данни на Евростат от 2003 г. за всички държави-членки, с изключение на Латвия (данни от 2004 г. от Централно бюро за статистика), Литва (данни от 2004 г. на AIRBC) и Полша (данни от 2004 г. на ARR); 2005—2006 квотна година: данни на Евростат от 2005 г.
  (2), (3) и (4) Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 и данни на разплащателните органи (Полша и Словения за 2004—2005 г.). |

32.

Производителите на мляко се включват в квотната система по собствена инициатива. Отпускат им се референтни количества при заявка и съгласно приетите от националните органи условия. В повечето нови държави-членки от Централна и Източна Европа близо половината от млекопроизводителите са останали извън квотната система (таблица 7 и каре 3). Приблизителният процент на участие в системата е особено нисък в Словакия (6 %), Естония (по-малко от 20 %) и Унгария (между 30 и 40 %). Палатата оценява на около 3,64 милиона тона (18) млечната продукция, която не е обхваната от квотната система в новите осем държави-членки от Централна и Източна Европа, т.е. 17 % от общата им продукция.

Таблица 7

Брой млечни стопанства и брой производители с квота (2004—2005 и 2005—2006 квотни години)

2004—2005 г.

CZ

EE

LV

LT

HU

PL

SI

SK

Общо

2005—2006 г.

(1)

Стопанства

8 450

12 400

61 239

195 231

22 000

734 112

17 190

14 230

1 064 852

6 780

9 210

50 900

170 790

16 250

727 100

19 710

13 460

1 014 199

(2)

Доставки (производители)

2 950

1 585

24 409

99 384

5 194

310 460

10 148

800

454 930

2 871

1 525

22 919

86 601

4 821

284 475

9 509

740

413 461

(3)

Директни продажби (производители)

252

443

2 253

22 516

1 284

76 014

2 624

99

105 485

264

437

1 808

16 027

1 561

52 837

2 509

100

75 543

(4)

Общо

2 991

1 859

25 457

112 073

6 076

374 000

10 575

814

533 845

2 903

1 752

24 039

98 387

5 980

330 019

9 956

766

473 802

(5)

Стопанства извън системата

5 459

10 541

35 782

83 158

15 924

360 112

6 615

13 416

531 007

65 %

85 %

58 %

43 %

72 %

49 %

39 %

94 %

50 %

3 877

7 458

26 861

72 403

10 270

397 081

9 754

12 694

540 397

57 %

81 %

53 %

42 %

63 %

55 %

50 %

94 %

53 %

(1) 2004—2005 квотна година: данни на Евростат от 2003 г. за всички държави-членки, с изключение на Латвия (данни от 2004 г. от Централно бюро за статистика), Литва (данни от 2004 г. на AIRBC) и Полша (данни от 2004 г. на ARR); 2005—2006 квотна година: данни на Евростат от 2005 г.

(2), (3) и (4) Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 и данни на разплащателните органи (Полша и Словения за 2004—2005 г.).

| 33. | Ниският процент на участие на производителите обаче не е достатъчен показател, за да се постави под съмнение административният капацитет на новите държави-членки по отношение на въвеждането на квотната система за млякото. Нека си припомним, че като цяло 70 % от млечните стопанства в новите държави-членки от Централна и Източна Европа не притежават повече от две крави и съответно могат да бъдат част от полупазарния сектор или от сектора на домашните стопанства. Тъй като общият брой на тези малки стопанства (680 000) представлява повече от 25 % от общия брой стопанства без никаква квота, може да се достигне до заключението, че повечето стопанства без квота на практика са непрофесионални или полупрофесионални. |
| --- | --- |

33.

Ниският процент на участие на производителите обаче не е достатъчен показател, за да се постави под съмнение административният капацитет на новите държави-членки по отношение на въвеждането на квотната система за млякото. Нека си припомним, че като цяло 70 % от млечните стопанства в новите държави-членки от Централна и Източна Европа не притежават повече от две крави и съответно могат да бъдат част от полупазарния сектор или от сектора на домашните стопанства. Тъй като общият брой на тези малки стопанства (680 000) представлява повече от 25 % от общия брой стопанства без никаква квота, може да се достигне до заключението, че повечето стопанства без квота на практика са непрофесионални или полупрофесионални.

| 34. | Процентът на участие на производителите чувствително варира според държавите-членки. Някои държави-членки са разрешавали и насърчавали отпускането на малки и съвсем малки квоти. По този начин производителите, които са получили референтни количества по-малки от 1 000 кг (доставки и/или директни продажби) за първата квотна година, са представлявали 12 % от производителите с квоти в Латвия и 6 % в Литва. От друга страна, производителите с квоти по-малки от 1 000 кг са възлизали на по-малко от 2 % от имащите квоти в Полша, Естония, Унгария, Словения и Чехия. В Словакия нито един производител не е получил референтно количество, което да е по-ниско от 1 000 кг. В Чехия и Словакия политиката на разпределяне на квотите е била ясно насочена към големите професионални производители. В тези държави-членки близо 75 % от притежателите на квота за доставки имат стадо от над 50 крави.

  Каре 3 — Производители без квоти за мляко — случаите Литва и СловакияВ Литва 43 % от производителите на мляко не са получили квота.При присъединяването производството на мляко все още е било разделено между голям брой производители (195 231), от които почти всички (95 %) са притежавали най-много пет крави. Процесът на концентриране на структурите е бавен, но явен, ако се вземе предвид например увеличението между 2001 и 2005 г. на броя стопанства с 6 и повече крави (от 4 501 стопанства през 2001 г., т.е. 2 % от стопанствата, на 11 242 стопанства през 2005 г., което представлява 6,2 % от стопанствата). Успоредно с това намаляват и най-малките структури, появили се в резултат на приватизацията на земята, но техният брой остава значителен.Одитът показа, че е проведена сериозна информационна кампания за квотите за мляко, насочена към производителите. Като се вземат предвид особеностите на млечния сектор в Литва, процентът на покритие (57 %), постигнат от литовските органи, е приемлив.През 2004—2005 квотна година 77 484 производителя, притежаващи само една или две крави, са получили квота, макар че техният общ брой е 138 591 (19). Разликата от 61 107 производителя представлява най-голямата част от популацията на производителите без квота (63 723). Вероятно тези производители без квота, притежаващи една или две крави, имат домашно или полупазарно стопанство. Отговорността на управляващите органи е да удостоверят дали тези производители не извършват недекларирани директни продажби.В Словакия 94 % от производителите на мляко не са получили квота.Селското стопанство в Словакия е много ясно разделено на две части. Голям брой фамилни стопанства (15 586 през 2001 г., 9 853 през 2005 г.) съществуват едновременно с ограничен брой търговски стопанства (2 087 през 2001 г., 1 696 през 2005 г.). През 2005 г. 89 % от фамилните стопанства са притежавали само една крава, а 10 % — 2 или 3. При търговските стопанства 38 % са разполагали с над 50 крави. Само 6 % от млекодайните животни принадлежат на фамилни стопанства, а 94 % на търговските стопанства.В Словакия е приложена квотна система за млякото преди присъединяването. Не са съществували квоти за директни продажби, а квотите за доставки са били отпускани единствено на производители, доставящи над 20 000 литра годишно. През 2002 г. 950 производителя са разполагали с квота, а близо 1 000 малки производители (20) са извършвали директни продажби или доставки на по-малко от 20 000 литра годишно.През първата 2004—2005 квотна година словашките органи, които са разпределили само 814 квоти за доставки или за директни продажби, са поставили като приоритет включването на професионалните стопанства в системата. По оценка на одиторите 78 % от получилите квота за доставка са притежавали поне 50 крави, 21 % — между 2 и 49 крави. Най-малките квоти за стопанства, притежаващи под две крави, са представлявали 1 % от цялата квота. |
| --- | --- |

34.

Процентът на участие на производителите чувствително варира според държавите-членки. Някои държави-членки са разрешавали и насърчавали отпускането на малки и съвсем малки квоти. По този начин производителите, които са получили референтни количества по-малки от 1 000 кг (доставки и/или директни продажби) за първата квотна година, са представлявали 12 % от производителите с квоти в Латвия и 6 % в Литва. От друга страна, производителите с квоти по-малки от 1 000 кг са възлизали на по-малко от 2 % от имащите квоти в Полша, Естония, Унгария, Словения и Чехия. В Словакия нито един производител не е получил референтно количество, което да е по-ниско от 1 000 кг. В Чехия и Словакия политиката на разпределяне на квотите е била ясно насочена към големите професионални производители. В тези държави-членки близо 75 % от притежателите на квота за доставки имат стадо от над 50 крави.

Каре 3 — Производители без квоти за мляко — случаите Литва и СловакияВ Литва 43 % от производителите на мляко не са получили квота.При присъединяването производството на мляко все още е било разделено между голям брой производители (195 231), от които почти всички (95 %) са притежавали най-много пет крави. Процесът на концентриране на структурите е бавен, но явен, ако се вземе предвид например увеличението между 2001 и 2005 г. на броя стопанства с 6 и повече крави (от 4 501 стопанства през 2001 г., т.е. 2 % от стопанствата, на 11 242 стопанства през 2005 г., което представлява 6,2 % от стопанствата). Успоредно с това намаляват и най-малките структури, появили се в резултат на приватизацията на земята, но техният брой остава значителен.Одитът показа, че е проведена сериозна информационна кампания за квотите за мляко, насочена към производителите. Като се вземат предвид особеностите на млечния сектор в Литва, процентът на покритие (57 %), постигнат от литовските органи, е приемлив.През 2004—2005 квотна година 77 484 производителя, притежаващи само една или две крави, са получили квота, макар че техният общ брой е 138 591 (19). Разликата от 61 107 производителя представлява най-голямата част от популацията на производителите без квота (63 723). Вероятно тези производители без квота, притежаващи една или две крави, имат домашно или полупазарно стопанство. Отговорността на управляващите органи е да удостоверят дали тези производители не извършват недекларирани директни продажби.В Словакия 94 % от производителите на мляко не са получили квота.Селското стопанство в Словакия е много ясно разделено на две части. Голям брой фамилни стопанства (15 586 през 2001 г., 9 853 през 2005 г.) съществуват едновременно с ограничен брой търговски стопанства (2 087 през 2001 г., 1 696 през 2005 г.). През 2005 г. 89 % от фамилните стопанства са притежавали само една крава, а 10 % — 2 или 3. При търговските стопанства 38 % са разполагали с над 50 крави. Само 6 % от млекодайните животни принадлежат на фамилни стопанства, а 94 % на търговските стопанства.В Словакия е приложена квотна система за млякото преди присъединяването. Не са съществували квоти за директни продажби, а квотите за доставки са били отпускани единствено на производители, доставящи над 20 000 литра годишно. През 2002 г. 950 производителя са разполагали с квота, а близо 1 000 малки производители (20) са извършвали директни продажби или доставки на по-малко от 20 000 литра годишно.През първата 2004—2005 квотна година словашките органи, които са разпределили само 814 квоти за доставки или за директни продажби, са поставили като приоритет включването на професионалните стопанства в системата. По оценка на одиторите 78 % от получилите квота за доставка са притежавали поне 50 крави, 21 % — между 2 и 49 крави. Най-малките квоти за стопанства, притежаващи под две крави, са представлявали 1 % от цялата квота.

ВЪВЕЖДАНЕ И УПРАВЛЕНИЕ НА КВОТНАТА СИСТЕМА

Приемане на достиженията на правото на Общността

| 35. | В рамките на споделеното управление, характерно за общата селскостопанска политика, държавите-членки предприемат необходимите мерки за прилагане на регламентите относно въвеждането на такса в сектора на млякото и млечните продукти (каре 1). От държавите-членки се изисква да предоставят на Комисията определено количество информация. Всяка година преди 1 септември те изпращат на Комисията надлежно попълнен въпросник, въз основа на който се изчислява таксата (21). Освен това държавите-членки е трябвало да представят на Комисията преди 1 септември 2004 г. (22) кратък доклад за системата за администриране на техните национални референтни количества (23). След напомняне от страна на Комисията малтийските и словенските органи са представили този кратък доклад през февруари 2007 г., а полските органи — през март 2007 г. |
| --- | --- |

35.

В рамките на споделеното управление, характерно за общата селскостопанска политика, държавите-членки предприемат необходимите мерки за прилагане на регламентите относно въвеждането на такса в сектора на млякото и млечните продукти (каре 1). От държавите-членки се изисква да предоставят на Комисията определено количество информация. Всяка година преди 1 септември те изпращат на Комисията надлежно попълнен въпросник, въз основа на който се изчислява таксата (21). Освен това държавите-членки е трябвало да представят на Комисията преди 1 септември 2004 г. (22) кратък доклад за системата за администриране на техните национални референтни количества (23). След напомняне от страна на Комисията малтийските и словенските органи са представили този кратък доклад през февруари 2007 г., а полските органи — през март 2007 г.

| 36. | Макар че общностните регламенти се прилагат пряко, всички нови държави-членки са включили достиженията на правото на Общността в областта на квотите за мляко в своите национални законови или административни разпоредби. В Унгария, Литва и Словакия законодателната рамка, приета от националните органи, е в основата на изложените по-долу констатации и оценки. |
| --- | --- |

36.

Макар че общностните регламенти се прилагат пряко, всички нови държави-членки са включили достиженията на правото на Общността в областта на квотите за мляко в своите национални законови или административни разпоредби. В Унгария, Литва и Словакия законодателната рамка, приета от националните органи, е в основата на изложените по-долу констатации и оценки.

| 37. | Тъй като Регламент (ЕО) No 1788/2003 не посочва никакво работно определение за доставка, литовските органи са решили, че доставката се отнася до млякото, което „може да бъде продадено на изкупвач“. При тези условия безплатното предоставяне на мляко от производителя не би трябвало да се брои за доставка. Съществува риск надхвърлилите своята квота производители да предоставят млякото си безплатно с цел да избегнат заплащането на таксата. Съгласно нормативната уредба на Общността държавите-членки следва да гарантират, че цялото количество доставено мляко, дори и безплатно, се декларира. |
| --- | --- |

37.

Тъй като Регламент (ЕО) No 1788/2003 не посочва никакво работно определение за доставка, литовските органи са решили, че доставката се отнася до млякото, което „може да бъде продадено на изкупвач“. При тези условия безплатното предоставяне на мляко от производителя не би трябвало да се брои за доставка. Съществува риск надхвърлилите своята квота производители да предоставят млякото си безплатно с цел да избегнат заплащането на таксата. Съгласно нормативната уредба на Общността държавите-членки следва да гарантират, че цялото количество доставено мляко, дори и безплатно, се декларира.

| 38. | В Унгария сборът на индивидуални референтни количества на производители, които участват в кооперативно стопанство, може да се разглежда като една обща квота. Ако някои производители от кооператива надхвърлят индивидуалната си квота, това се компенсира на нивото на кооперативното стопанство. Ако е дължима такса на национално ниво, кооперативното стопанство не подлежи на такава такса когато общият сбор на квотите на участващите в него производители не е изчерпан. Съгласно европейските разпоредби условието за допускане на подобно сливане на индивидуални референтни количества е кооперативното стопанство да бъде одобрен изкупвач. По време на одита унгарските органи признаха необходимостта от изменение на националните разпоредби по отношение на кооперативните млечни стопанства, които не са одобрени изкупвачи. |
| --- | --- |

38.

В Унгария сборът на индивидуални референтни количества на производители, които участват в кооперативно стопанство, може да се разглежда като една обща квота. Ако някои производители от кооператива надхвърлят индивидуалната си квота, това се компенсира на нивото на кооперативното стопанство. Ако е дължима такса на национално ниво, кооперативното стопанство не подлежи на такава такса когато общият сбор на квотите на участващите в него производители не е изчерпан. Съгласно европейските разпоредби условието за допускане на подобно сливане на индивидуални референтни количества е кооперативното стопанство да бъде одобрен изкупвач. По време на одита унгарските органи признаха необходимостта от изменение на националните разпоредби по отношение на кооперативните млечни стопанства, които не са одобрени изкупвачи.

| 39. | Унгария и Словакия са позволили едно стопанство да бъде едновременно производител и одобрен изкупвач. Съчетаването на функциите на изкупвач и производител крие особени рискове, които следва да се вземат предвид при анализа на рисковете и извършването на проверки на място. Фактът, че цялата документация (регистри, декларации, подкрепящи документи, резултати от анализа) се управлява само от един оператор, увеличава риска от манипулиране на данните в случай на надхвърляне на националното референтно количество и налагане на такса. На практика в такъв случай производителите/изкупвачите трябва да предоставят данните, въз основа на които се изчислява таксата, дължима от тях самите. |
| --- | --- |

39.

Унгария и Словакия са позволили едно стопанство да бъде едновременно производител и одобрен изкупвач. Съчетаването на функциите на изкупвач и производител крие особени рискове, които следва да се вземат предвид при анализа на рисковете и извършването на проверки на място. Фактът, че цялата документация (регистри, декларации, подкрепящи документи, резултати от анализа) се управлява само от един оператор, увеличава риска от манипулиране на данните в случай на надхвърляне на националното референтно количество и налагане на такса. На практика в такъв случай производителите/изкупвачите трябва да предоставят данните, въз основа на които се изчислява таксата, дължима от тях самите.

Системите са въведени от държавите-членки в предвидения срок, но са с различно качество и се нуждаят от подобрения

| 40. | Посетените от Палатата нови държави-членки, в това число Полша и Словения, бяха изградили необходимите структури за въвеждането на системата и управлението на квотите за мляко още от 1 май 2004 г. Управляващите органи са разполагали своевременно с оперативни функции за осигуряване на управлението на регистъра на стопанствата с референтни количества и на регистъра на изкупвачите, отнасяне на декларираните количества към референтните количества, използване на националния резерв, управление на операциите по квотите (продажба, отдаване под наем, дарение, наследство, прекратяване на производството), както и промените в доставените количества според тяхната масленост. |
| --- | --- |

40.

Посетените от Палатата нови държави-членки, в това число Полша и Словения, бяха изградили необходимите структури за въвеждането на системата и управлението на квотите за мляко още от 1 май 2004 г. Управляващите органи са разполагали своевременно с оперативни функции за осигуряване на управлението на регистъра на стопанствата с референтни количества и на регистъра на изкупвачите, отнасяне на декларираните количества към референтните количества, използване на националния резерв, управление на операциите по квотите (продажба, отдаване под наем, дарение, наследство, прекратяване на производството), както и промените в доставените количества според тяхната масленост.

| 41. | Този цялостен резултат заслужава да бъде отбелязан, тъй като се различава от дългия период на колебание в някои от старите държави-членки, започнал от 1984 г. при въвеждането на квотите за мляко, дължащ се на небрежност при управлението на системата и на многобройни и продължителни съдебни дела (24). |
| --- | --- |

41.

Този цялостен резултат заслужава да бъде отбелязан, тъй като се различава от дългия период на колебание в някои от старите държави-членки, започнал от 1984 г. при въвеждането на квотите за мляко, дължащ се на небрежност при управлението на системата и на многобройни и продължителни съдебни дела (24).

| 42. | Въпреки това, наблюдаваните системи в новите държави-членки се оказаха с различно качество по отношение на вътрешния контрол. Одитът показа недостатъчна способност за проследяване на операциите, както и забавяния при актуализирането на базата данни за квотите в Чехия, Естония, Литва, Унгария, Полша и Словения. В Словакия първоначалната информационна система е била недостатъчно развита. Поради липса на интегрирана база данни, ръководството на разплащателния орган APA в началото на квотната година е водило една ведомост на определените индивидуални квоти, а в края на годината — друга ведомост на извършените доставки и индивидуални директни продажби. Междувременно APA не е разполагала с никакви сведения за развитието на ситуацията с производителите. |
| --- | --- |

42.

Въпреки това, наблюдаваните системи в новите държави-членки се оказаха с различно качество по отношение на вътрешния контрол. Одитът показа недостатъчна способност за проследяване на операциите, както и забавяния при актуализирането на базата данни за квотите в Чехия, Естония, Литва, Унгария, Полша и Словения. В Словакия първоначалната информационна система е била недостатъчно развита. Поради липса на интегрирана база данни, ръководството на разплащателния орган APA в началото на квотната година е водило една ведомост на определените индивидуални квоти, а в края на годината — друга ведомост на извършените доставки и индивидуални директни продажби. Междувременно APA не е разполагала с никакви сведения за развитието на ситуацията с производителите.

| 43. | По време на извършения от Палатата одит Комисията все още не беше извършила никакви задълбочени проверки на място в новите държави-членки, за да гарантира доброто функциониране на системата и осъществяването на предвидените в нормативната уредба проверки, както и да се увери, че слабостите, установени по време на партньорската проверка, са коригирани. Посещенията, които е направила в новите държави през 2005 г. в рамките на приемането и одобряването на отчетите, не са довели до никакви специфични забележки по отношение на квотите за мляко. |
| --- | --- |

43.

По време на извършения от Палатата одит Комисията все още не беше извършила никакви задълбочени проверки на място в новите държави-членки, за да гарантира доброто функциониране на системата и осъществяването на предвидените в нормативната уредба проверки, както и да се увери, че слабостите, установени по време на партньорската проверка, са коригирани. Посещенията, които е направила в новите държави през 2005 г. в рамките на приемането и одобряването на отчетите, не са довели до никакви специфични забележки по отношение на квотите за мляко.

Захранване на националния резерв: различни възможности за държавите-членки

| 44. | В квотната система за мляко се предвижда създаване на национален резерв, който е различен за доставките и за директните продажби. Държавите-членки могат да захранват националния резерв чрез възстановяване на неусвоените референтни количества, запазване на част от прехвърлянията или линейно намаляване на всички квоти. |
| --- | --- |

44.

В квотната система за мляко се предвижда създаване на национален резерв, който е различен за доставките и за директните продажби. Държавите-членки могат да захранват националния резерв чрез възстановяване на неусвоените референтни количества, запазване на част от прехвърлянията или линейно намаляване на всички квоти.

| 45. | Следователно държавите-членки имат право да получат обратно всички или част от неусвоените количества, когато производителят не предлага на пазара минимум 70 % от своето индивидуално референтно количество в продължение на 12 месеца (25). Новите държави-членки са възприели различни практики. Производителите, които не са използвали цялата си квота през първата квотна година, не са били санкционирани в Латвия, Литва, Унгария и Чехия, тъй като годината се е състояла от 11 месеца вместо от 12. Естонските органи не са отчели този факт и са понижили квотите. Словашките органи са прилагали през първата 2004—2005 квотна година система на санкциониране, в сила преди присъединяването (26), която е по-строга от предвидената в нормативната уредба на Общността. |
| --- | --- |

45.

Следователно държавите-членки имат право да получат обратно всички или част от неусвоените количества, когато производителят не предлага на пазара минимум 70 % от своето индивидуално референтно количество в продължение на 12 месеца (25). Новите държави-членки са възприели различни практики. Производителите, които не са използвали цялата си квота през първата квотна година, не са били санкционирани в Латвия, Литва, Унгария и Чехия, тъй като годината се е състояла от 11 месеца вместо от 12. Естонските органи не са отчели този факт и са понижили квотите. Словашките органи са прилагали през първата 2004—2005 квотна година система на санкциониране, в сила преди присъединяването (26), която е по-строга от предвидената в нормативната уредба на Общността.

| 46. | При форсмажорни обстоятелства или добре обосновани случаи разпоредбите, свързани с отнемането на количествата, отпуснати на частично или напълно неактивни производители, не се прилагат (27). В Полша през 2005 и 2006 г. са отнети количества от производители, които са изцяло неактивни или са използвали под 70 % от референтното си количество. Близо 3 900 производителя, т.е. 1 % от всички производители, са били изцяло неактивни през 2004—2005 г. Те обаче са запазили цялата си квота за 2005—2006 г. след обжалване пред разплащателния орган. Жалбите се оценяват от регионалните директори на разплащателния орган (ARR), които се произнасят, въпреки че не са приети национални разпоредби за гарантиране на еднаквото третиране на подобни жалби. |
| --- | --- |

46.

При форсмажорни обстоятелства или добре обосновани случаи разпоредбите, свързани с отнемането на количествата, отпуснати на частично или напълно неактивни производители, не се прилагат (27). В Полша през 2005 и 2006 г. са отнети количества от производители, които са изцяло неактивни или са използвали под 70 % от референтното си количество. Близо 3 900 производителя, т.е. 1 % от всички производители, са били изцяло неактивни през 2004—2005 г. Те обаче са запазили цялата си квота за 2005—2006 г. след обжалване пред разплащателния орган. Жалбите се оценяват от регионалните директори на разплащателния орган (ARR), които се произнасят, въпреки че не са приети национални разпоредби за гарантиране на еднаквото третиране на подобни жалби.

Използване на националния резерв: различни процедури

| 47. | Националният резерв има за цел отпускане на квоти на нови производители или допълнителни количества на вече опериращи производители, въз основа на обективни критерии, приети от националните органи. Критериите за разпределяне на квотите, прилагани в някои от новите държави-членки, умишлено изключват определени заявители. Някои държави-членки също така са използвали националния резерв за масово превръщане на наличните количества за директни продажби в квоти за доставки (каре 4).

  Каре 4 — Разпределение на количества от националния резервВ Полша националните разпоредби не позволяват на новите производители да получат квоти от националния резерв. За сметка на това квотите, разпределени сред опериращите производители, не са ограничени до поисканите от производителите количества. Затова за някои производители са определени референтни количества, надвишаващи техните нужди, което е довело до бързо изчерпване на националния резерв за доставки.В Литва производителите, притежаващи по-малко от пет крави, не са имали право да получат референтни количества от националния резерв през 2004—2005 квотна година.В Естония и Унгария през първите две квотни години от националния резерв редовно са отпускани квоти за директни продажби на производители, които не са извършвали никакви директни продажби и не са възнамерявали да извършват такива. Критериите за разпределяне, прилагани съответно в Естония (процент на усвояване на общата квота) и в Унгария (недостатъчна квота за доставки) са позволили тази практика.Унгария и Словакия са продължили да разпределят допълнителни квоти за доставки за 2004—2005 квотна година, въпреки че националният резерв за доставки е достигнал отрицателна стойност. |
| --- | --- |

47.

Националният резерв има за цел отпускане на квоти на нови производители или допълнителни количества на вече опериращи производители, въз основа на обективни критерии, приети от националните органи. Критериите за разпределяне на квотите, прилагани в някои от новите държави-членки, умишлено изключват определени заявители. Някои държави-членки също така са използвали националния резерв за масово превръщане на наличните количества за директни продажби в квоти за доставки (каре 4).

Каре 4 — Разпределение на количества от националния резервВ Полша националните разпоредби не позволяват на новите производители да получат квоти от националния резерв. За сметка на това квотите, разпределени сред опериращите производители, не са ограничени до поисканите от производителите количества. Затова за някои производители са определени референтни количества, надвишаващи техните нужди, което е довело до бързо изчерпване на националния резерв за доставки.В Литва производителите, притежаващи по-малко от пет крави, не са имали право да получат референтни количества от националния резерв през 2004—2005 квотна година.В Естония и Унгария през първите две квотни години от националния резерв редовно са отпускани квоти за директни продажби на производители, които не са извършвали никакви директни продажби и не са възнамерявали да извършват такива. Критериите за разпределяне, прилагани съответно в Естония (процент на усвояване на общата квота) и в Унгария (недостатъчна квота за доставки) са позволили тази практика.Унгария и Словакия са продължили да разпределят допълнителни квоти за доставки за 2004—2005 квотна година, въпреки че националният резерв за доставки е достигнал отрицателна стойност.

Масово превръщане на неусвоени референтни количества за директни продажби

| 48. | Характерен за първите две квотни години в новите държави-членки е недостигът на референтни количества в националния резерв за доставки, докато количествата в националния резерв за директни продажби остават неусвоени. Проблемът с надценяването на нуждите на новите държави-членки по отношение на квотите за директни продажби, както и този с недекларирането на част от директните продажби, бяха обсъдени по-горе (вж. точка 20 и точките след нея). |
| --- | --- |

48.

Характерен за първите две квотни години в новите държави-членки е недостигът на референтни количества в националния резерв за доставки, докато количествата в националния резерв за директни продажби остават неусвоени. Проблемът с надценяването на нуждите на новите държави-членки по отношение на квотите за директни продажби, както и този с недекларирането на част от директните продажби, бяха обсъдени по-горе (вж. точка 20 и точките след нея).

| 49. | С оглед увеличаване на наличните количества за доставки, новите държави-членки имаха право да разрешат превръщането на референтни количества за директни продажби в референтни количества за доставки и обратно при представяне на обосновано искане от страна на производителя (28). Във всички нови държави-членки тези разпоредби са прилагани много често. Превръщането на квоти за директни продажби в квоти за доставки е било особено разпространено в Чехия и в прибалтийските държави (илюстрация 3). |
| --- | --- |

49.

С оглед увеличаване на наличните количества за доставки, новите държави-членки имаха право да разрешат превръщането на референтни количества за директни продажби в референтни количества за доставки и обратно при представяне на обосновано искане от страна на производителя (28). Във всички нови държави-членки тези разпоредби са прилагани много често. Превръщането на квоти за директни продажби в квоти за доставки е било особено разпространено в Чехия и в прибалтийските държави (илюстрация 3).

Image

Масленост при доставките: важен параметър, който понякога бива пренебрегван

| 50. | С квотите за мляко се ограничава количеството мляко, предлагано на пазара, но също така и производството на мазнини по отношение на доставките. За всяка квота за доставки се определя представително съдържание на масленост, или индивидуална референтна масленост, която се изчислява въз основа на предходните стойности на този показател за същия производител. Доставените количества се регулират за всеки производител, като се повишават или понижават в зависимост от разликата между реалното процентно съдържание на масленост и индивидуалната референтна масленост. Следователно маслеността е важен параметър при окончателното определяне на доставените количества. |
| --- | --- |

50.

С квотите за мляко се ограничава количеството мляко, предлагано на пазара, но също така и производството на мазнини по отношение на доставките. За всяка квота за доставки се определя представително съдържание на масленост, или индивидуална референтна масленост, която се изчислява въз основа на предходните стойности на този показател за същия производител. Доставените количества се регулират за всеки производител, като се повишават или понижават в зависимост от разликата между реалното процентно съдържание на масленост и индивидуалната референтна масленост. Следователно маслеността е важен параметър при окончателното определяне на доставените количества.

| 51. | В Естония, Литва, Унгария и Словакия някои производители са извършили доставки през 2004—2005 квотна година, без да разполагат с квота или с референтна масленост. В Полша системата не отчита производителите, за които е определена нереалистична референтна масленост, т.е. извън диапазона между 30 и 50 г/кг. За 2004—2005 квотна година Палатата идентифицира производители с неестествено ниска или висока референтна масленост. |
| --- | --- |

51.

В Естония, Литва, Унгария и Словакия някои производители са извършили доставки през 2004—2005 квотна година, без да разполагат с квота или с референтна масленост. В Полша системата не отчита производителите, за които е определена нереалистична референтна масленост, т.е. извън диапазона между 30 и 50 г/кг. За 2004—2005 квотна година Палатата идентифицира производители с неестествено ниска или висока референтна масленост.

| 52. | Когато количества за директни продажби биват превръщани в количества за доставки, референтната масленост, свързана с превърнатото в доставки референтно количество, се фиксира на 38 г/кг (29). Референтната масленост при доставките може да остане непроменена само ако производителят представи подкрепящи документи, които компетентният орган счита за достатъчни. Чешките, литовските и словашките органи не са взели предвид това ограничение и систематично са оставяли непроменена референтната масленост за производители, които за извършили прехвърляне на квоти. |
| --- | --- |

52.

Когато количества за директни продажби биват превръщани в количества за доставки, референтната масленост, свързана с превърнатото в доставки референтно количество, се фиксира на 38 г/кг (29). Референтната масленост при доставките може да остане непроменена само ако производителят представи подкрепящи документи, които компетентният орган счита за достатъчни. Чешките, литовските и словашките органи не са взели предвид това ограничение и систематично са оставяли непроменена референтната масленост за производители, които за извършили прехвърляне на квоти.

КОНТРОЛНИ ПРОВЕРКИ

| 53. | Нормативната уредба на Общността налага определен брой контролни мерки (30). Държавите-членки следва да проверяват точността на декларациите на производителите и на изкупвачите, както и да следят, където е необходимо, таксата да се налага именно на производителите, които са допринесли за надхвърлянето на националните референтни количества. |
| --- | --- |

53.

Нормативната уредба на Общността налага определен брой контролни мерки (30). Държавите-членки следва да проверяват точността на декларациите на производителите и на изкупвачите, както и да следят, където е необходимо, таксата да се налага именно на производителите, които са допринесли за надхвърлянето на националните референтни количества.

| 54. | Одитът показа, че могат да се направят съществени подобрения в планирането и осъществяването на контролни проверки. |
| --- | --- |

54.

Одитът показа, че могат да се направят съществени подобрения в планирането и осъществяването на контролни проверки.

Забавяне и пропуски в планирането на контролните проверки от страна на държавите-членки

| 55. | Въз основа на анализ на рисковете компетентните национални органи трябва да разработят план на контролните проверки за всеки дванадесетмесечен период. Контролните проверки (на място в стопанството, при транспортирането на млякото и при изкупвача) следва да се извършват по време и след изтичането на квотната година, но най-късно 18 месеца след края на въпросната година. |
| --- | --- |

55.

Въз основа на анализ на рисковете компетентните национални органи трябва да разработят план на контролните проверки за всеки дванадесетмесечен период. Контролните проверки (на място в стопанството, при транспортирането на млякото и при изкупвача) следва да се извършват по време и след изтичането на квотната година, но най-късно 18 месеца след края на въпросната година.

| 56. | В някои държави-членки, като например Латвия, Литва и Полша, плановете за контролни проверки са оповестени със закъснение. Освен това, планът за контролни проверки трябва да включва списъка с набелязаните изкупвачи и производители, като това не беше направено в Унгария и Словакия за 2004—2005 квотна година. |
| --- | --- |

56.

В някои държави-членки, като например Латвия, Литва и Полша, плановете за контролни проверки са оповестени със закъснение. Освен това, планът за контролни проверки трябва да включва списъка с набелязаните изкупвачи и производители, като това не беше направено в Унгария и Словакия за 2004—2005 квотна година.

| 57. | Анализът на рисковете, свързан с контролните проверки, които е трябвало да бъдат извършени през 2004—2005 квотна година, е бил повърхностен в Унгария и Словакия. В Чехия и Латвия резултатите от анализа на рисковете са били налични едва през март 2005 г., т.е. в края на квотната година. В Полша контролните проверки, осъществени през 2005—2006 квотна година, не са били базирани на анализ на рисковете, който е извършен след края на квотната година. |
| --- | --- |

57.

Анализът на рисковете, свързан с контролните проверки, които е трябвало да бъдат извършени през 2004—2005 квотна година, е бил повърхностен в Унгария и Словакия. В Чехия и Латвия резултатите от анализа на рисковете са били налични едва през март 2005 г., т.е. в края на квотната година. В Полша контролните проверки, осъществени през 2005—2006 квотна година, не са били базирани на анализ на рисковете, който е извършен след края на квотната година.

| 58. | Нека припомним, че близо 17 % от производството на мляко в новите държави-членки се осъществява от производители без квота, повечето от които са малки производители, чието стадо не надвишава четири крави. Статистическите кръстосани проверки обаче показват, че определена част от тези производители без квота предлагат мляко на пазара, главно под формата на директни продажби. По правило анализът на рисковете в новите държави-членки не включва производителите без квота. Като се има предвид, че тези производители на практика са освободени от проверки, националните органи не могат да бъдат достатъчно уверени, че всички производители декларират вярно количествата мляко, предлагани на пазара. Рискът от по-ниско деклариране все пак е по-малък при доставките, отколкото при директните продажби. В действителност е много трудно да се удостовери, че извършените без квота директни продажби са декларирани правилно. За сметка на това доставките, извършени от производители без квота, могат да се контролират чрез проверка на счетоводната отчетност на изкупвачите. Палатата идентифицира производители, които са доставяли мляко, без да имат нито квота за доставки, нито индивидуална референтна масленост, главно в Естония, Литва, Унгария и Словакия (31). |
| --- | --- |

58.

Нека припомним, че близо 17 % от производството на мляко в новите държави-членки се осъществява от производители без квота, повечето от които са малки производители, чието стадо не надвишава четири крави. Статистическите кръстосани проверки обаче показват, че определена част от тези производители без квота предлагат мляко на пазара, главно под формата на директни продажби. По правило анализът на рисковете в новите държави-членки не включва производителите без квота. Като се има предвид, че тези производители на практика са освободени от проверки, националните органи не могат да бъдат достатъчно уверени, че всички производители декларират вярно количествата мляко, предлагани на пазара. Рискът от по-ниско деклариране все пак е по-малък при доставките, отколкото при директните продажби. В действителност е много трудно да се удостовери, че извършените без квота директни продажби са декларирани правилно. За сметка на това доставките, извършени от производители без квота, могат да се контролират чрез проверка на счетоводната отчетност на изкупвачите. Палатата идентифицира производители, които са доставяли мляко, без да имат нито квота за доставки, нито индивидуална референтна масленост, главно в Естония, Литва, Унгария и Словакия (31).

| 59. | Никоя от посетените нови държави-членки, освен Литва, не е извършила системни кръстосани контролни проверки на базата данни за квотите за мляко с базата данни за идентифициране на животните. Този тип проверка позволява да бъдат открити очевидни рискове за системата, като например притежатели на квоти без млечни крави, собственици на млечни крави без квота, определени квоти и декларирани количества без връзка с размера и състава на стадото. Определени държави-членки информираха Палатата, че след нейните одити са започнали кръстосани проверки. |
| --- | --- |

59.

Никоя от посетените нови държави-членки, освен Литва, не е извършила системни кръстосани контролни проверки на базата данни за квотите за мляко с базата данни за идентифициране на животните. Този тип проверка позволява да бъдат открити очевидни рискове за системата, като например притежатели на квоти без млечни крави, собственици на млечни крави без квота, определени квоти и декларирани количества без връзка с размера и състава на стадото. Определени държави-членки информираха Палатата, че след нейните одити са започнали кръстосани проверки.

Забавяне и слабо документиране на контролните проверки

| 60. | В Литва принципът, според който част от контролните проверки трябва да се извършат по време на квотната година (32), е спазен формално, тъй като четири производителя са били контролирани на 31 март 2005 г. Следователно повечето контролни проверки са осъществени след края на квотната година. В Унгария нито един производител не е контролиран през 2004—2005 квотна година, а чак през м. септември 2006 г. |
| --- | --- |

60.

В Литва принципът, според който част от контролните проверки трябва да се извършат по време на квотната година (32), е спазен формално, тъй като четири производителя са били контролирани на 31 март 2005 г. Следователно повечето контролни проверки са осъществени след края на квотната година. В Унгария нито един производител не е контролиран през 2004—2005 квотна година, а чак през м. септември 2006 г.

| 61. | Одитът на Палатата разкри някои недостатъци при контролните проверки на място:






  — | В Чехия (2004—2005 квотна година) и в Словения (2005—2006 квотна година) процедурите за контрол не са били достатъчно прецизни и не са гарантирали извършване на еднакви контролни проверки. Тези две държави-членки информираха Палатата, че за втората квотна година са издадени значително подобрени инструкции за осъществяване на контрол. |
| --- | --- | --- |

61.

Одитът на Палатата разкри някои недостатъци при контролните проверки на място:

—

В Чехия (2004—2005 квотна година) и в Словения (2005—2006 квотна година) процедурите за контрол не са били достатъчно прецизни и не са гарантирали извършване на еднакви контролни проверки. Тези две държави-членки информираха Палатата, че за втората квотна година са издадени значително подобрени инструкции за осъществяване на контрол.

| — | В Естония проверката на съответствието между предложените на пазара количества и производствения капацитет (33) е извършена с помощта на регистъра на стопанството, но без да се провери дали той е актуализиран, тъй като в процедурите не е предвидена физическа проверка на животните. От 2006 г. е въведена нова информационна система, която позволява извършването на кръстосани проверки между базата данни за животните и тази за квотите. |
| --- | --- |

—

В Естония проверката на съответствието между предложените на пазара количества и производствения капацитет (33) е извършена с помощта на регистъра на стопанството, но без да се провери дали той е актуализиран, тъй като в процедурите не е предвидена физическа проверка на животните. От 2006 г. е въведена нова информационна система, която позволява извършването на кръстосани проверки между базата данни за животните и тази за квотите.

| — | В Полша не са запазени приложенията към докладите относно извършените контролни проверки на производителите през 2005—2006 квотна година, което прави невъзможно всякакво проследяване на контролните проверки. При една мандра, посетена от одитори на Палатата, реалната масленост, измерена от акредитирана лаборатория, се е различавала от средната и е показала анормални вариации във времето. Инспекторите не са изискали никаква допълнителна проверка, въпреки че в националните указания тя е предвидена в подобни случаи. Оценката на производствения капацитет редовно е била погрешна, тъй като се е базирала върху твърде нисък добив на мляко, който не е представителен. Поради този факт броят на констатираните нередности е прекалено голям (34). |
| --- | --- |

—

В Полша не са запазени приложенията към докладите относно извършените контролни проверки на производителите през 2005—2006 квотна година, което прави невъзможно всякакво проследяване на контролните проверки. При една мандра, посетена от одитори на Палатата, реалната масленост, измерена от акредитирана лаборатория, се е различавала от средната и е показала анормални вариации във времето. Инспекторите не са изискали никаква допълнителна проверка, въпреки че в националните указания тя е предвидена в подобни случаи. Оценката на производствения капацитет редовно е била погрешна, тъй като се е базирала върху твърде нисък добив на мляко, който не е представителен. Поради този факт броят на констатираните нередности е прекалено голям (34).

| — | В Словакия отговорните органи бяха в състояние да предоставят данни за общия брой нарушения през 2004—2005 квотна година (44 % от контролните проверки), но липсваше статистика за видовете и честотата на констатираните аномалии. |
| --- | --- |

—

В Словакия отговорните органи бяха в състояние да предоставят данни за общия брой нарушения през 2004—2005 квотна година (44 % от контролните проверки), но липсваше статистика за видовете и честотата на констатираните аномалии.

РАВНОСМЕТКА НА ПЪРВИТЕ КВОТНИ ГОДИНИ

Националните референтни количества за доставки са достигнати, докато националните референтни количества за директни продажби не са използвани достатъчно

| 62. | През първата квотна година за млякото 2004—2005 в новите държави-членки (таблици 8 и 9) не е отчетено никакво превишаване на националните референтни количества. При все това квотата за доставки е била почти изчерпана, докато съществена част от квотата за директни продажби не е използвана. |
| --- | --- |

62.

През първата квотна година за млякото 2004—2005 в новите държави-членки (таблици 8 и 9) не е отчетено никакво превишаване на националните референтни количества. При все това квотата за доставки е била почти изчерпана, докато съществена част от квотата за директни продажби не е използвана.

| 63. | През втората квотна година 2005—2006 (таблици 8 и 9) се наблюдава увеличение на доставките във всички нови държави-членки, с изключение на Унгария и Малта, където те не са се променили. Чехия, Кипър и Полша дължат такса, която възлиза общо на 67,7 милиона евро поради надхвърлянето на тяхното национално референтно количество за доставки (35). |
| --- | --- |

63.

През втората квотна година 2005—2006 (таблици 8 и 9) се наблюдава увеличение на доставките във всички нови държави-членки, с изключение на Унгария и Малта, където те не са се променили. Чехия, Кипър и Полша дължат такса, която възлиза общо на 67,7 милиона евро поради надхвърлянето на тяхното национално референтно количество за доставки (35).

| 64. | Броят директни продажби се е стабилизирал и дори намалял, особено в Полша. Общото повишение в усвояването на квотите за директни продажби произлиза от факта, че преобразуването на квоти е довело до значително намаляване на наличните национални количества. |
| --- | --- |

64.

Броят директни продажби се е стабилизирал и дори намалял, особено в Полша. Общото повишение в усвояването на квотите за директни продажби произлиза от факта, че преобразуването на квоти е довело до значително намаляване на наличните национални количества.

| 65. | В Кипър националното референтно количество за директни продажби е било почти достигнато, като разликата е била само с един килограм (36). |
| --- | --- |

65.

В Кипър националното референтно количество за директни продажби е било почти достигнато, като разликата е била само с един килограм (36).

| 66. | За 2006—2007 квотна година освободените количества от специалния резерв за преструктуриране, считано от 1 април 2006 г., са намалили риска от надхвърляне на квотата за доставки в Чехия и Полша. В Кипър националното референтно количество е било надхвърлено, както за доставки, така и за директни продажби. Дължимата такса е на приблизителна стойност 180 000 евро за доставки и 16 000 евро за директни продажби.
  Таблица 8
  Усвояване на националните референтни количества за доставки в новите държави-членки (2004—2005 и 2005—2006 квотни години)
















  (1000 тона) |
| --- | --- |
| Квотна година | Количества | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004—2005 г. | Доставки
  (1) | 2 608 | 520 | 141 | 502 | 1 209 | 1 589 | 46 | 8 347 | 499 | 949 |
| Налична квота
  (2) | 2 616 | 554 | 141 | 632 | 1 280 | 1 783 | 49 | 8 500 | 516 | 1 003 |
| Усвояване на квотата за доставки
  (1)/(2) | 99,7 % | 93,9 % | 99,9 % | 79,3 % | 94,5 % | 89,1 % | 93,8 % | 98,2 % | 96,7 % | 94,6 % |
| 2005—2006 г. | Доставки
  (1) | 2 696 | 569 | 144 | 568 | 1 250 | 1 581 | 41 | 8 931 | 509 | 981 |
| Налична квота
  (2) | 2 679 | 605 | 142 | 678 | 1 520 | 1 835 | 49 | 8 730 | 536 | 1 005 |
| Усвояване на квотата за доставки
  (1)/(2) | 100,6 % | 94,1 % | 100,9 % | 83,7 % | 82,2 % | 86,1 % | 84,6 % | 102,3 % | 95,0 % | 97,6 % |
| 2004—2005 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 (данни за 11 месеца, екстраполирани върху 12 месеца, освен за Естония) и разплащателни органи за Полша (ARR) и Словения (ARSKTRP).
  2005—2006 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004.
  Представените квоти са квотите след превръщане (временно или окончателно). |

66.

За 2006—2007 квотна година освободените количества от специалния резерв за преструктуриране, считано от 1 април 2006 г., са намалили риска от надхвърляне на квотата за доставки в Чехия и Полша. В Кипър националното референтно количество е било надхвърлено, както за доставки, така и за директни продажби. Дължимата такса е на приблизителна стойност 180 000 евро за доставки и 16 000 евро за директни продажби.

Таблица 8

Усвояване на националните референтни количества за доставки в новите държави-членки (2004—2005 и 2005—2006 квотни години)

(1000 тона)

Квотна година

Количества

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004—2005 г.

Доставки

(1)

2 608

520

141

502

1 209

1 589

46

8 347

499

949

Налична квота

(2)

2 616

554

141

632

1 280

1 783

49

8 500

516

1 003

Усвояване на квотата за доставки

(1)/(2)

99,7 %

93,9 %

99,9 %

79,3 %

94,5 %

89,1 %

93,8 %

98,2 %

96,7 %

94,6 %

2005—2006 г.

Доставки

(1)

2 696

569

144

568

1 250

1 581

41

8 931

509

981

Налична квота

(2)

2 679

605

142

678

1 520

1 835

49

8 730

536

1 005

Усвояване на квотата за доставки

(1)/(2)

100,6 %

94,1 %

100,9 %

83,7 %

82,2 %

86,1 %

84,6 %

102,3 %

95,0 %

97,6 %

2004—2005 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 (данни за 11 месеца, екстраполирани върху 12 месеца, освен за Естония) и разплащателни органи за Полша (ARR) и Словения (ARSKTRP).

2005—2006 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

Представените квоти са квотите след превръщане (временно или окончателно).

Таблица 9

Усвояване на националните референтни количества за директни продажби в новите държави-членки (2004—2005 и 2005—2006 квотни години)

| (1000 тона) |
| --- |
| Квотна година | Количества | CZ | EE | CY | LV | LT | HU | MT | PL | SI | SK |
| 2004—2005 г. | Директни продажби
  (1) | 3 | 10 | 2 | 11 | 76 | 26 | 0 | 309 | 20 | 7 |
| Налична квота
  (2) | 67 | 70 | 4 | 63 | 367 | 165 | 0 | 464 | 45 | 10 |
| Усвояване на квотата за директни продажби
  (1)/(2) | 4,2 % | 13,6 % | 61,7 % | 18 % | 20,8 % | 15,8 % | | 66,6 % | 45,4 % | 66,3 % |
| 2005—2006 г. | Директни продажби
  (1) | 3 | 9 | 3 | 11 | 56 | 19 | 0 | 195 | 21 | 4 |
| Налична квота
  (2) | 3 | 19 | 3 | 17 | 127 | 112 | 0 | 234 | 25 | 8 |
| Усвояване на квотата за директни продажби
  (1)/(2) | 81 % | 44,3 % | 100 % | 63,3 % | 44,2 % | 17,2 % | | 83,2 % | 83,5 % | 44,6 % |
| 2004—2005 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 (данни за 11 месеца, екстраполирани върху 12 месеца, освен за Естония) и разплащателни органи за Полша (ARR) и Словения (ARSKTRP).
  2005—2006 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004.
  Представените квоти са квотите след превръщане (временно или окончателно). |

(1000 тона)

Квотна година

Количества

CZ

EE

CY

LV

LT

HU

MT

PL

SI

SK

2004—2005 г.

Директни продажби

(1)

3

10

2

11

76

26

0

309

20

7

Налична квота

(2)

67

70

4

63

367

165

0

464

45

10

Усвояване на квотата за директни продажби

(1)/(2)

4,2 %

13,6 %

61,7 %

18 %

20,8 %

15,8 %

66,6 %

45,4 %

66,3 %

2005—2006 г.

Директни продажби

(1)

3

9

3

11

56

19

0

195

21

4

Налична квота

(2)

3

19

3

17

127

112

0

234

25

8

Усвояване на квотата за директни продажби

(1)/(2)

81 %

44,3 %

100 %

63,3 %

44,2 %

17,2 %

83,2 %

83,5 %

44,6 %

2004—2005 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004 (данни за 11 месеца, екстраполирани върху 12 месеца, освен за Естония) и разплащателни органи за Полша (ARR) и Словения (ARSKTRP).

2005—2006 квотна година: Отговори на въпросника, предвиден в член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

Представените квоти са квотите след превръщане (временно или окончателно).

Преструктурирането в новите държави-членки продължава

| 67. | Дълбоката реформа в професионалния млечен сектор в новите държави-членки е започнала доста преди разширяването (вж. точка 8 и точките след нея). Следователно въвеждането на квоти за млякото не е дестабилизирало производствения апарат, който е продължил постепенното си развитие към техническите и икономическите стандарти на старите държави-членки. |
| --- | --- |

67.

Дълбоката реформа в професионалния млечен сектор в новите държави-членки е започнала доста преди разширяването (вж. точка 8 и точките след нея). Следователно въвеждането на квоти за млякото не е дестабилизирало производствения апарат, който е продължил постепенното си развитие към техническите и икономическите стандарти на старите държави-членки.

| 68. | Най-скорошните пълни данни относно млекодайните животни в новите държави-членки датират от 2005 г. Според неокончателни данни броят на млечните крави в новите държави-членки допълнително е намалял с близо 366 000 бройки между 2005 и 2007 г., т.е. с 8 % (37). Преструктурирането се забелязва и в млечната промишленост по намаляването на броя одобрени изкупвачи, който от 935 през 2004—2005 квотна година е достигнал 895 през 2006—2007 квотна година. Млечната промишленост в новите държави-членки е променила своя пазар на стоки. Тя произвежда повече сирена и по-малко други млечни продукти с по-ниска добавена стойност (обезмаслено мляко, мляко на прах и масло). |
| --- | --- |

68.

Най-скорошните пълни данни относно млекодайните животни в новите държави-членки датират от 2005 г. Според неокончателни данни броят на млечните крави в новите държави-членки допълнително е намалял с близо 366 000 бройки между 2005 и 2007 г., т.е. с 8 % (37). Преструктурирането се забелязва и в млечната промишленост по намаляването на броя одобрени изкупвачи, който от 935 през 2004—2005 квотна година е достигнал 895 през 2006—2007 квотна година. Млечната промишленост в новите държави-членки е променила своя пазар на стоки. Тя произвежда повече сирена и по-малко други млечни продукти с по-ниска добавена стойност (обезмаслено мляко, мляко на прах и масло).

| 69. | Въвеждането на квоти за млякото съвпадна с началото на една обща тенденция към повишаване на цените на млякото. Цената, заплащана на производителите в новите държави-членки, все още е по-ниска от тази на производителите от ЕС-15, но разликата става все по-малка. Повишаването на цените стимулира производителите на мляко да увеличават своите доставки в ущърб на директните продажби. Затова количеството доставки в новите държави-членки продължава да е съвсем близко до ситуацията в другите държави-членки, но все още съществува съществена разлика между страните, където производството на мляко е силно концентрирано (Чехия, Унгария, Словакия), и страните, в които производството остава разпръснато (Литва, Полша). |
| --- | --- |

69.

Въвеждането на квоти за млякото съвпадна с началото на една обща тенденция към повишаване на цените на млякото. Цената, заплащана на производителите в новите държави-членки, все още е по-ниска от тази на производителите от ЕС-15, но разликата става все по-малка. Повишаването на цените стимулира производителите на мляко да увеличават своите доставки в ущърб на директните продажби. Затова количеството доставки в новите държави-членки продължава да е съвсем близко до ситуацията в другите държави-членки, но все още съществува съществена разлика между страните, където производството на мляко е силно концентрирано (Чехия, Унгария, Словакия), и страните, в които производството остава разпръснато (Литва, Полша).

С разширяването са се увеличили трансграничните доставки, без това да дестабилизира ООП на млякото

| 70. | След присъединяването десетте нови държави-членки са увеличили своя обмен на мляко и млечни продукти в рамките на Общността (таблица 10). В някои погранични райони на новите държави-членки, където цената на млякото е по-ниска, се наблюдава масов трансфер на сурово мляко към съседните държави-членки, в които цените са по-високи. Този феномен засяга особено Словения (каре 5).
  Таблица 10
  Мляко и млечни продукти — външна търговия на СЦИЕ











  (1000 тона) |
| --- | --- |
| Количества | Износ в рамките на Общността | Внос в рамките на Общността |
| 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. |
| Мляко и сметана, неконцентрирани и без добавена захар и други подсладители | 334 | 978 | 1 470 | 127 | 322 | 514 |
| от които сурово мляко | 144 | 570 | 905 | 38 | 147 | 292 |
| Мляко и сметана, концентрирани или с добавена захар или други подсладители | 144 | 165 | 160 | 19 | 30 | 33 |
| Мътеница, пресечено мляко или сметана, кисело мляко, кефир и други ферментирали или подкиселени млека и сметани | 62 | 124 | 163 | 79 | 106 | 121 |
| Суроватка, продукти от естествени съставки на млякото | 68 | 102 | 197 | 38 | 48 | 69 |
| Масло и други маслени мазнини | 53 | 49 | 36 | 15 | 18 | 25 |
| Сирена | 120 | 170 | 184 | 75 | 114 | 144 |
| Източник: Комисията, Евростат (COMEXT). |

70.

След присъединяването десетте нови държави-членки са увеличили своя обмен на мляко и млечни продукти в рамките на Общността (таблица 10). В някои погранични райони на новите държави-членки, където цената на млякото е по-ниска, се наблюдава масов трансфер на сурово мляко към съседните държави-членки, в които цените са по-високи. Този феномен засяга особено Словения (каре 5).

Таблица 10

Мляко и млечни продукти — външна търговия на СЦИЕ

(1000 тона)

Количества

Износ в рамките на Общността

Внос в рамките на Общността

2004 г.

2005 г.

2006 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

Мляко и сметана, неконцентрирани и без добавена захар и други подсладители

334

978

1 470

127

322

514

от които сурово мляко

144

570

905

38

147

292

Мляко и сметана, концентрирани или с добавена захар или други подсладители

144

165

160

19

30

33

Мътеница, пресечено мляко или сметана, кисело мляко, кефир и други ферментирали или подкиселени млека и сметани

62

124

163

79

106

121

Суроватка, продукти от естествени съставки на млякото

68

102

197

38

48

69

Масло и други маслени мазнини

53

49

36

15

18

25

Сирена

120

170

184

75

114

144

Източник: Комисията, Евростат (COMEXT).

Каре 5 — Масов трансфер на сурово мляко от Словения към ИталияСловения е новата държава-членка, чийто местен пазар на мляко е променен в най-голяма степен от присъединяването. Поради ценовата разлика с Италия износът на сурово мляко от Словения към Италия се е увеличил от 2005 г. През 2006 г. цената на млякото в Словения е била с близо 18 % по-ниска от тази в Италия. Около 28 % от млякото, произведено в Словения, е изнесено и преработено в Италия през същата година. Вследствие на този феномен производството на млечни продукти в Словения е намаляло (–22 % за производството на масло през 2006 г., –13 % за мляко за консумация, –11 % за сметана и –7 % за сирена), а вносът им се е увеличил.

| 71. | Не се случи предполагаемият сценарий, при който от 2005 г (38). разширяването на ЕС ще доведе до създаване на съществени излишъци от млечни продукти за износ. От 2004 г. Европейският съюз е субсидирал незначителни количества млечни продукти в новите държави-членки. През 2005 и 2006 г. бюджетните разходи за мляко в новите държави-членки са представлявали съответно 3,7 и 4,8 % от общите разходи за мляко, свързани с интервенции, възстановявания и мерки за пласиране на пазара. |
| --- | --- |

71.

Не се случи предполагаемият сценарий, при който от 2005 г (38). разширяването на ЕС ще доведе до създаване на съществени излишъци от млечни продукти за износ. От 2004 г. Европейският съюз е субсидирал незначителни количества млечни продукти в новите държави-членки. През 2005 и 2006 г. бюджетните разходи за мляко в новите държави-членки са представлявали съответно 3,7 и 4,8 % от общите разходи за мляко, свързани с интервенции, възстановявания и мерки за пласиране на пазара.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

| 72. | Квотната система за ограничаване на производството на мляко включва и държавите-членки, присъединили се към Европейския съюз на 1 май 2004 г. Оттогава в пазара на мляко настъпи дълбока промяна, белязана с увеличение на световните цени и нарастващо изчезване на структурни излишъци, които бяха именно причината за съществуването на квотите. Макар да е почти сигурно, че квотите за мляко ще спрат да съществуват през 2015 г., междувременно тяхното прилагане следва да бъде предмет на адекватен контрол. |
| --- | --- |

72.

Квотната система за ограничаване на производството на мляко включва и държавите-членки, присъединили се към Европейския съюз на 1 май 2004 г. Оттогава в пазара на мляко настъпи дълбока промяна, белязана с увеличение на световните цени и нарастващо изчезване на структурни излишъци, които бяха именно причината за съществуването на квотите. Макар да е почти сигурно, че квотите за мляко ще спрат да съществуват през 2015 г., междувременно тяхното прилагане следва да бъде предмет на адекватен контрол.

По адекватен начин ли е подготвила и наблюдавала Комисията въвеждането на квотната система за мляко в новите държави-членки?

| 73. | По време на предприсъединителния етап Комисията е осигурила подкрепа при въвеждането на системата, главно чрез координиране на партньорски проверки и провеждане на преговори със страните кандидатки относно националните референтни количества. По отношение на квотите за доставки тези количества са определени на нива, близки до реално доставените количества през референтния период. От друга страна, при квотите за директни продажби, в резултат на преговорите са отпуснати референтни количества, които значително надвишават нуждите (вж. точки 15—21). |
| --- | --- |

73.

По време на предприсъединителния етап Комисията е осигурила подкрепа при въвеждането на системата, главно чрез координиране на партньорски проверки и провеждане на преговори със страните кандидатки относно националните референтни количества. По отношение на квотите за доставки тези количества са определени на нива, близки до реално доставените количества през референтния период. От друга страна, при квотите за директни продажби, в резултат на преговорите са отпуснати референтни количества, които значително надвишават нуждите (вж. точки 15—21).

| 74. | По отношение на действията на Комисията през периода 2004—2006 г. Палатата отбелязва следните недостатъци:






  — | Комисията е освободила специалния резерв за преструктуриране за всички нови държави-членки от Централна и Източна Европа въпреки липсата на достатъчни данни за някои аспекти от процеса на преструктуриране. Комисията е използвала като основен критерий за оценка изменението на собствената консумация, декларирано от държавите-членки, и не е поставила под въпрос предоставените от националните органи данни (вж. точки 23—26). |
| --- | --- | --- |

74.

По отношение на действията на Комисията през периода 2004—2006 г. Палатата отбелязва следните недостатъци:

—

Комисията е освободила специалния резерв за преструктуриране за всички нови държави-членки от Централна и Източна Европа въпреки липсата на достатъчни данни за някои аспекти от процеса на преструктуриране. Комисията е използвала като основен критерий за оценка изменението на собствената консумация, декларирано от държавите-членки, и не е поставила под въпрос предоставените от националните органи данни (вж. точки 23—26).

| — | По време на одита Комисията все още не беше извършила никакви задълбочени проверки на място, за да удостовери правилното функциониране на системата, да се увери, че слабостите, установени по време на партньорската проверка, са коригирани и да следи за осъществяването на предвидените в нормативната уредба контролни проверки (вж. точки 40—43). |
| --- | --- |

—

По време на одита Комисията все още не беше извършила никакви задълбочени проверки на място, за да удостовери правилното функциониране на системата, да се увери, че слабостите, установени по време на партньорската проверка, са коригирани и да следи за осъществяването на предвидените в нормативната уредба контролни проверки (вж. точки 40—43).

Препоръка 1В рамките на споделеното управление Комисията следва да продължи да предприема необходимите мерки за осигуряване на ефективно проследяване на въвеждането и доброто управление на квотната система за мляко.От съществено значение е Комисията да може да разполага с надеждни и хармонизирани данни, които биха ѝ позволили да направи оценка на реалния мащаб на процеса на преструктуриране и да потвърди данните относно директните продажби.

Новите държави-членки създали ли са подходящи структури за администриране на квотите за мляко? Управлението и контролът на системата съобразени ли са с нормативната уредба на Общността?

| 75. | Въвеждането на квоти за млякото представлява едно голямо предизвикателство от логистичен характер за новите държави-членки. Като цяло те са вложили значителни усилия, за да могат системите за администриране и контрол да станат оперативни достатъчно бързо, и в действителност са създали доста подходящи структури за администриране на квотите за мляко (вж. точки 35—61). Въз основа на основните одитни констатации в обобщаващата таблица по-долу (илюстрация 4) е представена оценка на качеството на въвеждането на системата за всеки етап от процеса и за всяка от посетените държави-членки. |
| --- | --- |

75.

Въвеждането на квоти за млякото представлява едно голямо предизвикателство от логистичен характер за новите държави-членки. Като цяло те са вложили значителни усилия, за да могат системите за администриране и контрол да станат оперативни достатъчно бързо, и в действителност са създали доста подходящи структури за администриране на квотите за мляко (вж. точки 35—61). Въз основа на основните одитни констатации в обобщаващата таблица по-долу (илюстрация 4) е представена оценка на качеството на въвеждането на системата за всеки етап от процеса и за всяка от посетените държави-членки.

Илюстрация 4

Оценка на въвеждането на квотната система за мляко в страните от Централна и Източна Европа (въз основа на ситуацията по време на одита през 2005 или 2006 г.)

| | 2004—2005 квотна година | 2004—2005 и/или 2005—2006 квотни години |
| --- | --- | --- |
| Доставки | Директни продажби | Управление на достиженията на правото на Общността | Управление на националния резерв | Съставяне и актуализиране на базите данни | Контролни проверки |
| Оценка на нуждите | Усвояване на квотите | Оценка на нуждите | Усвояване на квотите | Анализ на рисковете | План за контролни проверки | Извършване на контролни проверки на място |
| CZ | | | (2) | (4) | | | (10) | (12) | | (16) |
| EE | | | (2) | (4) | | (9) | (10) | (12) | | (16) |
| LV | | | (3) | (5) | | | | (12) | (13) | |
| LT | | | (3) | (5) | (6) | (9) | (10) | (12) | (13) | (14) |
| HU | (1) | | (2) | (5) | (7) | (9) | (10) | (12) | (13) | (15) |
| PL | | | | | | (9) | (10) | (12) | (13) | (16) |
| SI | | | | (5) | | | (10) | (12) | | (16) |
| SK | (1) | | (3) | | (8) | (9) | (11) | (12) | (13) | |
| Добра (не са идентифицирани проблеми) | Средна (възможни са подобрения) | Слаба (сериозни недостатъци) |

2004—2005 квотна година

2004—2005 и/или 2005—2006 квотни години

Доставки

Директни продажби

Управление на достиженията на правото на Общността

Управление на националния резерв

Съставяне и актуализиране на базите данни

Контролни проверки

Оценка на нуждите

Усвояване на квотите

Оценка на нуждите

Усвояване на квотите

Анализ на рисковете

План за контролни проверки

Извършване на контролни проверки на място

CZ

(2)

(4)

(10)

(12)

(16)

EE

(2)

(4)

(9)

(10)

(12)

(16)

LV

(3)

(5)

(12)

(13)

LT

(3)

(5)

(6)

(9)

(10)

(12)

(13)

(14)

HU

(1)

(2)

(5)

(7)

(9)

(10)

(12)

(13)

(15)

PL

(9)

(10)

(12)

(13)

(16)

SI

(5)

(10)

(12)

(16)

SK

(1)

(3)

(8)

(9)

(11)

(12)

(13)

Добра (не са идентифицирани проблеми)

Средна (възможни са подобрения)

Слаба (сериозни недостатъци)

| 76. | С основание може да се заключи, че повечето проблеми и недостатъци, разкрити от одита на Палатата, са естествени за етапа на въвеждане на системата. За сравнение бихме припомнили, че в някои държави-членки от ЕС-15 въвеждането на квоти за млякото беше последвано от дълъг период на колебание, през който правилното събиране на таксата не беше осигурено поради небрежност в управлението на системата и многобройни и продължителни съдебни дела.

  Препоръка 2Задължение на Комисията е да продължава да следи за въвеждането в новите държави-членки на корективни мерки за преодоляване на най-сериозните недостатъци, констатирани по време на одита на Палатата и описани в обобщаващата таблица за оценка на системата (илюстрация 4).Комисията следва да насърчи новите държави-членки да подобрят най-напред поддържането на бази данни (идентификация на едрия рогат добитък, декларирани доставки и директни продажби, резултати от контролни проверки) и да оптимизират кръстосаните контролни проверки.По отношение на директните продажби нормативната уредба, която изисква да се извършват контролни проверки на минимум 5 % от производителите, не е адаптирана правилно към разпръснатата структура на млечния сектор в голямата част от новите държави-членки. От това изискване следва, че националните органи трябва да извършат множество проверки, които може да се окажат повърхностни и в крайна сметка да не дадат възможност да се провери коректността на декларираните директни продажби. С оглед на реформата на пазара на млякото и с цел опростяване, Комисията би трябвало да изследва възможността да се упълномощят държавите-членки да определят честотата на контролните проверки на място според размера на стопанствата.Комисията би следвало също така да насърчава държавите-членки да съчетават контролните проверки на млекопроизводителите с други контролни проверки в рамките на общата селскостопанска политика (идентификация на едрия рогат добитък, директни плащания, кръстосано спазване в областта на околната среда). |
| --- | --- |

76.

С основание може да се заключи, че повечето проблеми и недостатъци, разкрити от одита на Палатата, са естествени за етапа на въвеждане на системата. За сравнение бихме припомнили, че в някои държави-членки от ЕС-15 въвеждането на квоти за млякото беше последвано от дълъг период на колебание, през който правилното събиране на таксата не беше осигурено поради небрежност в управлението на системата и многобройни и продължителни съдебни дела.

Препоръка 2Задължение на Комисията е да продължава да следи за въвеждането в новите държави-членки на корективни мерки за преодоляване на най-сериозните недостатъци, констатирани по време на одита на Палатата и описани в обобщаващата таблица за оценка на системата (илюстрация 4).Комисията следва да насърчи новите държави-членки да подобрят най-напред поддържането на бази данни (идентификация на едрия рогат добитък, декларирани доставки и директни продажби, резултати от контролни проверки) и да оптимизират кръстосаните контролни проверки.По отношение на директните продажби нормативната уредба, която изисква да се извършват контролни проверки на минимум 5 % от производителите, не е адаптирана правилно към разпръснатата структура на млечния сектор в голямата част от новите държави-членки. От това изискване следва, че националните органи трябва да извършат множество проверки, които може да се окажат повърхностни и в крайна сметка да не дадат възможност да се провери коректността на декларираните директни продажби. С оглед на реформата на пазара на млякото и с цел опростяване, Комисията би трябвало да изследва възможността да се упълномощят държавите-членки да определят честотата на контролните проверки на място според размера на стопанствата.Комисията би следвало също така да насърчава държавите-членки да съчетават контролните проверки на млекопроизводителите с други контролни проверки в рамките на общата селскостопанска политика (идентификация на едрия рогат добитък, директни плащания, кръстосано спазване в областта на околната среда).

Квотната система за мляко обхваща ли цялото количество мляко, предлагано на пазара в новите държави-членки?

| 77. | Въвеждането на квотната система за мляко като цяло е обхванало само половината от млекопроизводителите. Повечето млекопроизводители без квота използват модела на домашно или полупазарно стопанство. Известен брой от тези производители без квота въпреки това предлагат мляко на пазара, главно под формата на директни продажби (вж. точки 14, 21, 22, 32—34).

  Препоръка 3Комисията би трябвало да насърчава новите държави-членки да следят за спазването на общия принцип, според който цялото количество мляко, предлагано на пазара, трябва да бъде отчитано. Докато е валидна квотната система за мляко, на производителите, които извършват доставки или директни продажби, без да ги декларират, трябва да се напомни, че са задължени да участват в системата. |
| --- | --- |

77.

Въвеждането на квотната система за мляко като цяло е обхванало само половината от млекопроизводителите. Повечето млекопроизводители без квота използват модела на домашно или полупазарно стопанство. Известен брой от тези производители без квота въпреки това предлагат мляко на пазара, главно под формата на директни продажби (вж. точки 14, 21, 22, 32—34).

Препоръка 3Комисията би трябвало да насърчава новите държави-членки да следят за спазването на общия принцип, според който цялото количество мляко, предлагано на пазара, трябва да бъде отчитано. Докато е валидна квотната система за мляко, на производителите, които извършват доставки или директни продажби, без да ги декларират, трябва да се напомни, че са задължени да участват в системата.

Какво влияние е оказало въвеждането на квоти върху националните млечни сектори? Какво е отражението на разширяването върху ООП на млякото?

| 78. | В повечето нови държави-членки въвеждането на квоти за млякото не е попречило на тяхната самодостатъчност и не е забавило динамиката на млечния им сектор. Квотите за мляко като цяло са въведени в контекста на повишаване на цената на млякото, от което най-облагодетелствани са професионалните производители, които извършват доставки (вж. точки 62—69). |
| --- | --- |

78.

В повечето нови държави-членки въвеждането на квоти за млякото не е попречило на тяхната самодостатъчност и не е забавило динамиката на млечния им сектор. Квотите за мляко като цяло са въведени в контекста на повишаване на цената на млякото, от което най-облагодетелствани са професионалните производители, които извършват доставки (вж. точки 62—69).

| 79. | Полупазарният сектор все още пречи на селскостопанската производителност на новите държави-членки, но от друга страна представлява фактор за социална стабилност, като допринася за ограничаването на изселването на населението от селските райони (вж. точки 8—14). При това положение новите държави-членки са отговорили по различен начин на въпроса дали квотите за мляко са предимно инструмент за преструктуриране, предназначен за големите професионални производители, или могат също така да послужат за интегриране или запазване на някои малки производители в икономическия процес (вж. точки 20, 33 и 34). |
| --- | --- |

79.

Полупазарният сектор все още пречи на селскостопанската производителност на новите държави-членки, но от друга страна представлява фактор за социална стабилност, като допринася за ограничаването на изселването на населението от селските райони (вж. точки 8—14). При това положение новите държави-членки са отговорили по различен начин на въпроса дали квотите за мляко са предимно инструмент за преструктуриране, предназначен за големите професионални производители, или могат също така да послужат за интегриране или запазване на някои малки производители в икономическия процес (вж. точки 20, 33 и 34).

| 80. | Разширяването от 2004 г. не е оказало отрицателно влияние върху общия баланс на общностния пазар на мляко и млечни продукти. Една минимална част от субсидираните от общностния бюджет излишъци на млечни продукти е използвана от новите държави-членки (вж. точки 70—71).

  Препоръка 4Комисията се насърчава да вземе предвид констатациите, установени в рамките на извършения одит, когато прави проверка на състоянието на общата селскостопанска политика.При обсъждането на евентуални промени в ООП на млякото и в квотната система за мляко следва по-специално да бъде обърнато внимание на:





  — | съпътстващите и временните мерки, които трябва да се предвидят за районите, в които все още има многобройни малки производители; |
| --- | --- | --- |

80.

Разширяването от 2004 г. не е оказало отрицателно влияние върху общия баланс на общностния пазар на мляко и млечни продукти. Една минимална част от субсидираните от общностния бюджет излишъци на млечни продукти е използвана от новите държави-членки (вж. точки 70—71).

Препоръка 4Комисията се насърчава да вземе предвид констатациите, установени в рамките на извършения одит, когато прави проверка на състоянието на общата селскостопанска политика.При обсъждането на евентуални промени в ООП на млякото и в квотната система за мляко следва по-специално да бъде обърнато внимание на:





  —

съпътстващите и временните мерки, които трябва да се предвидят за районите, в които все още има многобройни малки производители;

| — | необходимостта от осигуряването на стабилна нормативна рамка и ясни перспективи за млекопроизводителите в новите държави-членки, като бъдат стимулирани да осъществят нужните инвестиции за гарантиране на жизнеспособността на тяхната дейност. |
| --- | --- |

—

необходимостта от осигуряването на стабилна нормативна рамка и ясни перспективи за млекопроизводителите в новите държави-членки, като бъдат стимулирани да осъществят нужните инвестиции за гарантиране на жизнеспособността на тяхната дейност.

Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 5 юни 2008 г.

За Сметната палата

Vítor Manuel DA SILVA CALDEIRA

Председател

---

(1)  Пазарната година за млякото, или квотната година, представлява 12-месечен период, който започва на 1 април и приключва на 31 март.

1

(2)  Регламент (ЕО) No 1788/2003 на Съвета от 29 септември 2003 г. относно въвеждането на такса в сектора на млякото и млечните продукти, трето съображение (ОВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 123).

2

(3)  За тези две държави-членки националните референтни количества бяха приложими от 1 май 2004 г., но задължението да определят индивидуални референтни количества е в действие едва от 1 април 2005 г.

3

(4)  Приложение I, буква ж) към Регламент (ЕО) No 1788/2003.

4

(5)  Член 1, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1788/2003.

5

(6)  От 1 април 2005 г. до 31 март 2006 г. за Полша и Словения.

6

(7)  Вж. изследването, проведено по поръчка на Европейската комисия от A. Pouliquen „Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO“ (Конкурентоспособност и доходи от селскостопанска дейност в хранително-вкусовия сектор в СЦИЕ), INRA (Френски център за аграрни науки), октомври 2001 г.

7

(8)  Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1). В рамките на своя план за развитие на селските райони всяка нова държава-членка трябва да даде своя дефиниция на полупазарно стопанство, отчитайки следните критерии: минимален и/или максимален размер на стопанството, пазарната част на стопанството и/или нивото на доходите на допустимите стопанства.

8

(9)  Според A. Pouliquen, цит. пр., стр. 41—45.

9

(10)  Директива 92/46/ЕИО на Съвета от 16 юни 1992 г. относно определяне на санитарните правила при производството и пускането на пазара на сурово мляко, топлинно обработено мляко и продукти на млечна основа (ОВ L 268, 14.9.1992 г., стр. 1).

10

(11)  Поради сътресенията, предизвикани от икономическата криза в Русия, за прибалтийските държави не са взети предвид данните за 1999 г.

11

(12)  Член 1, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1788/2003.

12

(13)  Регламент (ЕО) No 927/2006 на Комисията от 22 юни 2006 г. относно освобождаването на специалния резерв за преструктуриране, предвиден в член 1, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1788/2003 на Съвета (ОВ L 170, 23.6.2006 г., стр. 12).

13

(14)  Съгласно член 6, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО) No 1788/2003, основата за изчисляване на индивидуалните референтни количества за доставки и за директни продажби е посочена в таблица е) от приложение I към същия регламент.

14

(15)  В Унгария в началото на 2004—2005 квотна година на производителите е отпуснат един излишък от 23 201,4 тона, или 1,3 % от националното референтно количество за доставки. В Словакия общо квотите за доставка, отпуснати за 2004—2005 квотна година, са надвишили с 10 348,4 тона националното референтно количество, тоест с 1 % от него.

15

(16)  Регламент (ЕО) No 1611/2006 на Комисията от 27 октомври 2006 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 832/2006 относно разпределението между доставки и директни продажби на националните референтни количества, определени за 2005—2006 г. в приложение I към Регламент (ЕО) No 1788/2003 на Съвета (ОВ L 299, 28.10.2006 г., стр. 13).

16

(17)  Съгласно член 6, параграф 2 и член 8 от Регламент (ЕО) No 1788/2003 Словакия е трябвало да уведоми Комисията за окончателните преобразувани количества по искане на производителите.

17

(18)  Оценката се базира на броя производители без квоти (2004—2005 квотна година) и на средната производителност на млечните крави (2005 г.), като хипотетично се смята, че производителите без квота притежават средно 1,5 крава.

18

(19)  Данни към 1 януари 2005 г. (Център за селскостопанска информация и бизнес в селските райони).

19

(20)  Източник:„Партньорска проверка — мисия за оценка на млечния сектор в Словакия, окончателен доклад, ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и ГД „Разширяване“, 2003 г.“

20

Източник:

(21)  Член 26, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 595/2004 на Комисията от 30 март 2004 г. относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 1788/2003 на Съвета относно въвеждането на такса в сектора на млякото и млечните продукти (ОВ L 94, 31.3.2004 г., стр. 22).

21

(22)  Преди 1 септември 2005 г. за Полша и Словения.

22

(23)  Член 27, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

23

(24)  Годишен доклад за 1988 г., точки 5.33—5.38 (ОВ C 312, 12.12.1989 г.).

24

Годишен доклад за 1992 г., точки 2.17—2.19 (ОВ C 309, 16.11.1993 г.).

Годишен доклад за 1993 г., точки 2.10—2.59 (ОВ C 327, 24.11.1994 г.).

Специални доклади No 2/87 (ОВ C 266, 5.10.1987 г.), No 4/93 (ОВ C 12, 15.1.1994 г.) и No 6/2001 (ОВ C 305, 30.10.2001 г.).

(25)  Член 15, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1788/2003.

25

(26)  Наредба на Министерство на земеделието на Словашката република от 25 ноември 2002 г. No 2953/2002—100, приложение 2, точка III. Съгласно тази система разплащателният орган е намалил квотите за доставки на млекопроизводители, които са използвали под 90 % от квотата си през 2003—2004 квотна година. Освен това, процентът на използване на квотата е изчислен въз основа на общата квота (доставки + директни продажби), въпреки че е трябвало да бъде изчислен поотделно за всяка квота.

26

(27)  Член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1788/2003.

27

(28)  Член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1788/2003.

28

(29)  Член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

29

(30)  Членове 18—22 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

30

(31)  Производителите, които предлагат мляко на пазара, без да разполагат с квота, подлежат на тежки финансови санкции, ако се надхвърли националното референтно количество (за доставки или директни продажби). В такива случаи „надхвърлянето“ съответства на общия сбор на количествата, които производителят е предложил на пазара, както и таксата, която би трябвало да се приложи за всички доставени или директно продадени количества през квотната година.

31

(32)  Член 19, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

32

(33)  Член 21 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

33

(34)  За 2005—2006 квотна година инспекторите са установили 755 нередности. 12 случая са били разгледани от Министерство на земеделието и не е наложена нито една санкция.

34

(35)  Действащите системи за събиране на таксата не са одитирани, тъй като националните референтни количества не са достигнати през първата година на прилагане на квотите за мляко (2004—2005 г.). По отношение на таксите, дължими от Чехия, Кипър и Полша за 2005—2006 година, в периода на провеждане на одита все още нямаше налични данни.

35

(36)  Национално референтно количество за директни продажби: 2 780 863 кг; общо декларирано количество: 2 780 862 кг.

36

(37)  Източник: Европейска комисия, Управителен комитет по млякото и млечните продукти, тримесечни въпросници (март 2008 г.).

37

Източник:

(38)  Програма 2000, том II, COM(97) окончателен,15 юли 1997 г.

38

(39)  Държавите-членки са класирани в зависимост от техните резултати спрямо средния процент на разпределение (41 %) или на усвояване (31 %) на националните референтни количества за 2004—2005 г. Слабо изпълнение = процентът на разпределение или усвояване е по-нисък от 50 % от средния процент. Средно изпълнение = процентът е в границите между средния процент –50 % и средния процент +50 %. Добро изпълнение = процентът надвишава средния процент +50 %.

39

Слабо изпълнение

Средно изпълнение

Добро изпълнение

---

ОТГОВОР НА КОМИСИЯТА

РЕЗЮМЕ

Квотната система за млякото влезе в сила в десетте нови държави-членки на 1 май 2004 г. Макар и в началото очевидно да имаше затруднения, цялостният резултат може да се счита за много положителен, като се вземе предвид размерът на задачите, пред които са изправени новите държави-членки. През първите две кампании бяха разрешени съществуващите проблеми и ако/където е необходимо нередностите ще бъдат отстранени чрез процедурата за уравняване на сметки.

| IV. | Комисията използва данните, който ѝ бяха предоставени, и нейните изчисления станаха основа за окончателното решение, взето от Съвета, за определяне на квотата, предоставяна за всяка нова държава-членка.
  Що се отнася до определянето на директните продажби, Комисията въведе възможно най-големи ограничения, като използва изчислителен метод, основан на обективни критерии. Например консумацията на стопанствата беше оценена въз основа на броя хора, които живеят във стопанството и броя на малките телета в него. |
| --- | --- |

IV.

Комисията използва данните, който ѝ бяха предоставени, и нейните изчисления станаха основа за окончателното решение, взето от Съвета, за определяне на квотата, предоставяна за всяка нова държава-членка.

Що се отнася до определянето на директните продажби, Комисията въведе възможно най-големи ограничения, като използва изчислителен метод, основан на обективни критерии. Например консумацията на стопанствата беше оценена въз основа на броя хора, които живеят във стопанството и броя на малките телета в него.

| V. | В Унгария и Словакия имаше два случая на прекомерно отпускане на доставяни количества.
  И двата случая бяха разрешени: случаят със Словакия беше по време на кампанията за 2004/2005 г., а за Унгария по време на кампанията 2005/2006 г. |
| --- | --- |

V.

В Унгария и Словакия имаше два случая на прекомерно отпускане на доставяни количества.

И двата случая бяха разрешени: случаят със Словакия беше по време на кампанията за 2004/2005 г., а за Унгария по време на кампанията 2005/2006 г.

| VI. | През 2004—2006 г. Комисията систематично проверяваше мерките за изпълнение, одобрени на национално равнище и отговаряше на многобройните въпроси на държавите-членки или чрез писмени отговори, или чрез управителни комитети, свиквани на всеки две седмици. Също така Комисията следеше забележките на Палатата и проверяваше подобренията и развитието по време на двустранни срещи, организирани като последващо действие на одиторските разследвания, проведени на място през 2004 г. и 2005 г. по процедурата по уравняване на сметките. Наскоро проведените мисии позволяват одитът да обхване годините и държавите-членки, които Палатата счита за най-застрашени от нередностите, които тя е посочила. До този момент не е се появила нужда от финансови корекции. |
| --- | --- |

VI.

През 2004—2006 г. Комисията систематично проверяваше мерките за изпълнение, одобрени на национално равнище и отговаряше на многобройните въпроси на държавите-членки или чрез писмени отговори, или чрез управителни комитети, свиквани на всеки две седмици. Също така Комисията следеше забележките на Палатата и проверяваше подобренията и развитието по време на двустранни срещи, организирани като последващо действие на одиторските разследвания, проведени на място през 2004 г. и 2005 г. по процедурата по уравняване на сметките. Наскоро проведените мисии позволяват одитът да обхване годините и държавите-членки, които Палатата счита за най-застрашени от нередностите, които тя е посочила. До този момент не е се появила нужда от финансови корекции.

| VII. | Комисията счита, че законодателството на Общността е спазено и че управлението на националния резерв е в съответствие с действащите разпоредби. Вж. отговорите на точки 35—39 и точки 44—47. |
| --- | --- |

VII.

Комисията счита, че законодателството на Общността е спазено и че управлението на националния резерв е в съответствие с действащите разпоредби. Вж. отговорите на точки 35—39 и точки 44—47.

| VIII. | Комисията приема препоръката и посочва, че в редица случаи вече следва наблюденията на Палатата в контекста на процедурата за уравняване на сметките. През юли 2007 г. Комисията изпрати на държавите-членки въпросник и получи допълнителна информация относно структурите: брой на производителите и размер на квотата за всеки отделен производител.
  Най-полезните за Комисията данни се основават на количествата мляко, декларирани от купувачи или от индивидуални производители в директни продажби в държавите-членки. Обобщението на тази информация вече се предоставя във въпросник, който се изпраща на Комисията всяка година преди 1 септември по силата на член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004. |
| --- | --- |

VIII.

Комисията приема препоръката и посочва, че в редица случаи вече следва наблюденията на Палатата в контекста на процедурата за уравняване на сметките. През юли 2007 г. Комисията изпрати на държавите-членки въпросник и получи допълнителна информация относно структурите: брой на производителите и размер на квотата за всеки отделен производител.

Най-полезните за Комисията данни се основават на количествата мляко, декларирани от купувачи или от индивидуални производители в директни продажби в държавите-членки. Обобщението на тази информация вече се предоставя във въпросник, който се изпраща на Комисията всяка година преди 1 септември по силата на член 26 от Регламент (ЕО) No 595/2004.

| IX. | Одиторските разследвания на място, проведени от Комисията през 2007 г. и началото на 2008 г., вече взеха под внимание същите държави, които бяха споменати от Палатата, като по този начин осигуриха обхват на одита за предишни години и настоящите години, които са под въпрос. |
| --- | --- |

IX.

Одиторските разследвания на място, проведени от Комисията през 2007 г. и началото на 2008 г., вече взеха под внимание същите държави, които бяха споменати от Палатата, като по този начин осигуриха обхват на одита за предишни години и настоящите години, които са под въпрос.

ОПРЕДЕЛЯНЕ НА РЕФЕРЕНТНИ КОЛИЧЕСТВА (НАЦИОНАЛНИ КВОТИ)

| 19. | Комисията изразява съгласие с Палатата относно информацията и прави заключение, че методът на преговори е добре разработен, основан на най-обективни показатели и цели да ограничи първоначалните искания, които са били завишени. |
| --- | --- |

19.

Комисията изразява съгласие с Палатата относно информацията и прави заключение, че методът на преговори е добре разработен, основан на най-обективни показатели и цели да ограничи първоначалните искания, които са били завишени.

| 20. | Методологията на Комисията за оценяване може да се счита за надеждна. Благодарение на тази методология първоначалното заявление на новите държави-членки (с изключение на Полша), първоначално оценено на 1,5 милиона тона, беше намалено до приемливо ниво от 0,83 милиона тона (преговорна позиция на Комисията). Количеството, договорено от Съвета, беше от порядъка на 1 милион тона.
  Както беше обяснено от Палтата, като следствие на това процесът на преструктуриране доведе до загуба на интерес към директните продажби. Като взима предвид нуждата от преструктуриране и необходимостта да се разреши на държавите-членки да управляват своите референтни количества според нуждите си, на 18 септември 2006 г. Съветът на министрите въведе възможността референтни квоти за директни продажби (останали неизползвани количества в националния резерв) да се прехвърлят към референтните количества за доставки за кампанията през 2006/2007 г. (Регламент (ЕО) No 1406/2006 на Съвета). |
| --- | --- |

20.

Методологията на Комисията за оценяване може да се счита за надеждна. Благодарение на тази методология първоначалното заявление на новите държави-членки (с изключение на Полша), първоначално оценено на 1,5 милиона тона, беше намалено до приемливо ниво от 0,83 милиона тона (преговорна позиция на Комисията). Количеството, договорено от Съвета, беше от порядъка на 1 милион тона.

Както беше обяснено от Палтата, като следствие на това процесът на преструктуриране доведе до загуба на интерес към директните продажби. Като взима предвид нуждата от преструктуриране и необходимостта да се разреши на държавите-членки да управляват своите референтни количества според нуждите си, на 18 септември 2006 г. Съветът на министрите въведе възможността референтни квоти за директни продажби (останали неизползвани количества в националния резерв) да се прехвърлят към референтните количества за доставки за кампанията през 2006/2007 г. (Регламент (ЕО) No 1406/2006 на Съвета).

| 21. | След получаването на квота за директни продажби голям брой производители в Полша се отказаха от нея, като по този начин повишиха пропорционално националния резерв. |
| --- | --- |

21.

След получаването на квота за директни продажби голям брой производители в Полша се отказаха от нея, като по този начин повишиха пропорционално националния резерв.

| 22. | Последващи действия бяха предприети първо от компетентните органи на държавите-членки по силата на Регламент (ЕО) No 595/2004. |
| --- | --- |

22.

Последващи действия бяха предприети първо от компетентните органи на държавите-членки по силата на Регламент (ЕО) No 595/2004.

| 24—25. | Както е предвидено в Акта за присъединяване и след като анализира обстойно въпроса в доклад, Комисията реши да остави преструктурирането на резерва в ръцете на заинтересованите държави-членки.
  В този анализ Комисията използва данни, предоставени ѝ от държавите-членки, и оцени прехода от производство за консумация в стопанството към производство, предназначено за предлагане на пазара, основавайки се на два показателя: тенденцията на реализираните на пазара количества и производството, предназначено за консумация в самото стопанство. |
| --- | --- |

24—25.

Както е предвидено в Акта за присъединяване и след като анализира обстойно въпроса в доклад, Комисията реши да остави преструктурирането на резерва в ръцете на заинтересованите държави-членки.

В този анализ Комисията използва данни, предоставени ѝ от държавите-членки, и оцени прехода от производство за консумация в стопанството към производство, предназначено за предлагане на пазара, основавайки се на два показателя: тенденцията на реализираните на пазара количества и производството, предназначено за консумация в самото стопанство.

| 26. | В този доклад Комисията отбеляза намаляване на консумацията на собствено произведени продукти във всички разглеждани държави между 2000 г. и 2005 г. с изключение на Литва, където беше отчетено намаляване на консумацията на собствено произведени продукти между 2002 г. и 2005 г.
  Що се отнася до Чешката република, между 2000 г. и 2004 г. продукцията, предназначена за пазара, се увеличи с 0,8 % и след това с 3,7 % между 2004 г. и 2005 г.
  За Латвия и Словакия няма значителни разлики между данните предвидени от Комисията по време на преговорите за присъединяване и данните в докладите за преструктуриране на резерва.
  Основните критерии за оценка бяха тенденциите между процентите на производството, предназначено за консумация в самото стопанство, и на реализираните на пазара количества. |
| --- | --- |

26.

В този доклад Комисията отбеляза намаляване на консумацията на собствено произведени продукти във всички разглеждани държави между 2000 г. и 2005 г. с изключение на Литва, където беше отчетено намаляване на консумацията на собствено произведени продукти между 2002 г. и 2005 г.

Що се отнася до Чешката република, между 2000 г. и 2004 г. продукцията, предназначена за пазара, се увеличи с 0,8 % и след това с 3,7 % между 2004 г. и 2005 г.

За Латвия и Словакия няма значителни разлики между данните предвидени от Комисията по време на преговорите за присъединяване и данните в докладите за преструктуриране на резерва.

Основните критерии за оценка бяха тенденциите между процентите на производството, предназначено за консумация в самото стопанство, и на реализираните на пазара количества.

| 28. | Като се отчита контекстът на продукцията на двете млечни кампании за 2004/2005 г., която обхвана само 11 месеца, и 2005/2006 г., това завишено отпускане на квоти не доведе до голям риск да се стигне до бързо изчерпване на националните референтни количества, които бяха на разположение. В края на краищата този риск не се превърна в реалност. В Унгария 82 % от квотата за доставяне беше използвана през кампанията за 2004/2005 г. и 86 % през кампанията за 2005—2006 г.
  Сходен случай е Словакия, където цифрите са 87 % за кампанията през 2004/2005 г. и 97 % за кампанията през 2005/2006 г. |
| --- | --- |

28.

Като се отчита контекстът на продукцията на двете млечни кампании за 2004/2005 г., която обхвана само 11 месеца, и 2005/2006 г., това завишено отпускане на квоти не доведе до голям риск да се стигне до бързо изчерпване на националните референтни количества, които бяха на разположение. В края на краищата този риск не се превърна в реалност. В Унгария 82 % от квотата за доставяне беше използвана през кампанията за 2004/2005 г. и 86 % през кампанията за 2005—2006 г.

Сходен случай е Словакия, където цифрите са 87 % за кампанията през 2004/2005 г. и 97 % за кампанията през 2005/2006 г.

| 30. | Според член 6 от Регламент (ЕО) No 1788/2003 Комисията одобри заявления за размяна, изпратени за всички държави-членки, включително и Словакия, през февруари 2005 г. В случая със Словакия, след като получи допълнителна информация от словашките органи, Комисията впоследствие установи несъответствие в използвания метод.
  Като има предвид нуждата от преструктуриране и необходимостта да се разреши на държавите-членки да управляват своите референтни количества според нуждите си, на 18 септември 2006 г. Съветът на министрите въведе възможността референтни квоти за директни продажби (останали неизползвани количества в националния резерв) да се прехвърлят към референтните количества за доставки за кампанията през 2006/2007 г. (Регламент (ЕО) No 1406/2006 на Съвета). |
| --- | --- |

30.

Според член 6 от Регламент (ЕО) No 1788/2003 Комисията одобри заявления за размяна, изпратени за всички държави-членки, включително и Словакия, през февруари 2005 г. В случая със Словакия, след като получи допълнителна информация от словашките органи, Комисията впоследствие установи несъответствие в използвания метод.

Като има предвид нуждата от преструктуриране и необходимостта да се разреши на държавите-членки да управляват своите референтни количества според нуждите си, на 18 септември 2006 г. Съветът на министрите въведе възможността референтни квоти за директни продажби (останали неизползвани количества в националния резерв) да се прехвърлят към референтните количества за доставки за кампанията през 2006/2007 г. (Регламент (ЕО) No 1406/2006 на Съвета).

Каре 3, четвърти параграф

Последващи действия бяха предприети първо от компетентните органи на държавите-членки по силата на Регламент (ЕО) No 595/2004.

ПРИВЕЖДАНЕ В ДЕЙСТВИЕ И УПРАВЛЕНИЕ НА СХЕМАТА

| 35. | Най-важният източник на информация беше националното законодателство, което държавите-членки бяха задължени да изпратят на Комисията в едномесечен срок след приемането му. Всички държави-членки, включително Полша, Словения и Малта, направиха това. Това беше основен момент от мониторинга за прилагането на достиженията на правото на Общността. |
| --- | --- |

35.

Най-важният източник на информация беше националното законодателство, което държавите-членки бяха задължени да изпратят на Комисията в едномесечен срок след приемането му. Всички държави-членки, включително Полша, Словения и Малта, направиха това. Това беше основен момент от мониторинга за прилагането на достиженията на правото на Общността.

| 37. | Определението за доставяне в член 5, буква е) от Регламент (ЕО) No 1788/2003 не се отнася изрично за продажби или за безвъзмездни дарения от млекопроизводители за техните купувачи. От друга страна, определението за купувач в член 5, буква д) гласи, че купувачите „купуват“ мляко от производителите (купувачът „купува мляко от производителите“). В съответствие с този принцип литовските определения се отнасят за производител, който продава количества на купувач. Когато Комисията изиска всички движения на мляко от производител към купувач да бъдат декларирани за целите на квотата, литовските власти отговориха, че производителите не могат да даряват безплатно мляко на купувачите поради определението за купувача като „купуващ“ мляко от производителя.
  Литовските власти потвърдиха, че всички доставки (включително и безплатните доставки) са декларирани. |
| --- | --- |

37.

Определението за доставяне в член 5, буква е) от Регламент (ЕО) No 1788/2003 не се отнася изрично за продажби или за безвъзмездни дарения от млекопроизводители за техните купувачи. От друга страна, определението за купувач в член 5, буква д) гласи, че купувачите „купуват“ мляко от производителите (купувачът „купува мляко от производителите“). В съответствие с този принцип литовските определения се отнасят за производител, който продава количества на купувач. Когато Комисията изиска всички движения на мляко от производител към купувач да бъдат декларирани за целите на квотата, литовските власти отговориха, че производителите не могат да даряват безплатно мляко на купувачите поради определението за купувача като „купуващ“ мляко от производителя.

Литовските власти потвърдиха, че всички доставки (включително и безплатните доставки) са декларирани.

| 38. | В разпоредбите се поставя въпрос по отношение на кооперативите в Унгария, които позволяват млекопроизводителните кооперативи да изискат от компетентните власти да разглеждат индивидуалните квоти на отделните членове на кооператива като една обща квота, чието ръководство е в ръцете на кооператива. По този начин в квотния регистър се вписва една квота на името на юридическото лице, което е кооперативът. По-нататък е предвидено кооперативът да поеме, от името на съставните си членове, всички задължения, свързани с процедурите по регулирането на квотите. Комисията не счита, че тази схема поражда риск относно събирането на данъци. Фактът, че някои видове кооперативи в Унгария могат да обединяват индивидуалните квоти на съставните си членове без да прехвърлят правата върху собствеността на квотите, е напълно сходен с положението на частичното Земеделско обединение за обща обработване на земята (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) във Франция, като следствие от описанието на такива сдружения в параграф 45 от заключенията на генералния адвокат в случая C-15/95. В решението си по това дело Съдът на Европейските общности одобри да се прибягва до някои форми на сдружения като частичното Земеделско обединение за обща обработване на земята (GAEC) за целите на производството на мляко по схемата за млечните квоти. |
| --- | --- |

38.

В разпоредбите се поставя въпрос по отношение на кооперативите в Унгария, които позволяват млекопроизводителните кооперативи да изискат от компетентните власти да разглеждат индивидуалните квоти на отделните членове на кооператива като една обща квота, чието ръководство е в ръцете на кооператива. По този начин в квотния регистър се вписва една квота на името на юридическото лице, което е кооперативът. По-нататък е предвидено кооперативът да поеме, от името на съставните си членове, всички задължения, свързани с процедурите по регулирането на квотите. Комисията не счита, че тази схема поражда риск относно събирането на данъци. Фактът, че някои видове кооперативи в Унгария могат да обединяват индивидуалните квоти на съставните си членове без да прехвърлят правата върху собствеността на квотите, е напълно сходен с положението на частичното Земеделско обединение за обща обработване на земята (Groupement Agricole d'Exploitation en Commun) във Франция, като следствие от описанието на такива сдружения в параграф 45 от заключенията на генералния адвокат в случая C-15/95. В решението си по това дело Съдът на Европейските общности одобри да се прибягва до някои форми на сдружения като частичното Земеделско обединение за обща обработване на земята (GAEC) за целите на производството на мляко по схемата за млечните квоти.

| 39. | Всеки риск в статута на потребител/купувачи може да бъде взет под внимание в оценката на риска, която се съдържа в процеса на контрол на производители и купувачи. Очевидно, в качеството си на производител, субектът ще бъде регистриран като притежател на квота и в качеството си на купувач ще бъде одобрен по обичайните процедури. Той може да бъде подложен на проверки в тези две качества по отношение на всеки квотен период.
  Би било нецелесъобразно дейностите на производител да изключват функциите на купувач или обратно. Например, такова изключване ще направи невъзможни дейностите на производителите на мляко, които увеличават своята продукция, като изкупуват количества от други производители с цел да са по-приспособими към пазара. Освен това производители купувачи вече бяха регистрирани в старите държави-членки без това да стане повод за разминаване със схемата за млечните квоти. |
| --- | --- |

39.

Всеки риск в статута на потребител/купувачи може да бъде взет под внимание в оценката на риска, която се съдържа в процеса на контрол на производители и купувачи. Очевидно, в качеството си на производител, субектът ще бъде регистриран като притежател на квота и в качеството си на купувач ще бъде одобрен по обичайните процедури. Той може да бъде подложен на проверки в тези две качества по отношение на всеки квотен период.

Би било нецелесъобразно дейностите на производител да изключват функциите на купувач или обратно. Например, такова изключване ще направи невъзможни дейностите на производителите на мляко, които увеличават своята продукция, като изкупуват количества от други производители с цел да са по-приспособими към пазара. Освен това производители купувачи вече бяха регистрирани в старите държави-членки без това да стане повод за разминаване със схемата за млечните квоти.

| 42. | Резултатите от различни двустранни срещи и одити на място, проведени през 2007 г. от Комисията, показват, че проблемите и критиките, изразени от Палатата по отношение на работата с квоти през първата година на изпълнение, са взети под внимание и че са въведени подобрения. |
| --- | --- |

42.

Резултатите от различни двустранни срещи и одити на място, проведени през 2007 г. от Комисията, показват, че проблемите и критиките, изразени от Палатата по отношение на работата с квоти през първата година на изпълнение, са взети под внимание и че са въведени подобрения.

| 43. | Възможният финансов риск за бюджета на Общността се появи едва през първата година на прилагане, а именно 2005/2006 г., като можеше да включи допълнително облагане. През 2007 г. Комисията предприе два одита на място в две държави-членки, за които съществуваше най-висок финансов риск (напр. близост до или надвишаване на националната млечна квота) и които действително спазиха квотата за 2005/2006 г. благодарение на механизма за уравняване на сметките с покритие от 24 месеца със задна дата. Още повече, в рамките на други одити, които Комисията извърши през 2005 г., последвалите двустранни срещи предоставиха отлични възможности за обсъждане на заключенията на Палатата относно квотите за мляко и проследяването на свързаното с тях развитие. В началото на 2008 г. беше проведен следващ одит на три нови държави-членки, превишили квотата и подобно одиторско покритие взима предвид и квотната 2005/2006 година. |
| --- | --- |

43.

Възможният финансов риск за бюджета на Общността се появи едва през първата година на прилагане, а именно 2005/2006 г., като можеше да включи допълнително облагане. През 2007 г. Комисията предприе два одита на място в две държави-членки, за които съществуваше най-висок финансов риск (напр. близост до или надвишаване на националната млечна квота) и които действително спазиха квотата за 2005/2006 г. благодарение на механизма за уравняване на сметките с покритие от 24 месеца със задна дата. Още повече, в рамките на други одити, които Комисията извърши през 2005 г., последвалите двустранни срещи предоставиха отлични възможности за обсъждане на заключенията на Палатата относно квотите за мляко и проследяването на свързаното с тях развитие. В началото на 2008 г. беше проведен следващ одит на три нови държави-членки, превишили квотата и подобно одиторско покритие взима предвид и квотната 2005/2006 година.

| 45. | Комисията посъветва новите държави-членки през първия период след присъединяването да не прилагат прекомерна предпазливост по отношение на продукцията, като поставят неизползваните количества в националния резерв, когато производител не успее да произведе 70 % от своята квота за периода от 12 месеца. Поради това, че датата на присъединяване беше на 1 май 2004 г., производителите в новите държави-членки нямаха възможност да се възползват от пълнен регулаторен сравнителен период от 12 месеца, на основата на който да се измерва тяхната продукция, така че намаленията не биха могли да имат стабилно правно основание.
  На основата на националните разпоредби за предприсъединяване естонските и словашките органи доказаха, че от 1 април 2004 г. техните производители са действали по клауза за намаляване за пълен дванадесетмесечен период, спрямо който е била измервана тяхната продукция. Комисията потвърди, че поради това те са били в състояние да правят намаляване, при условие че по-високите прагове на продукцията при предприсъединяването са били занижени, така че да не оказват влияние никакви намалявания за периода 2004—2005 г, които не се съобразяват с прага от 70 %.
  Прави се позоваване на бележка 26 към заявлението на Словашката република относно намаляванията, които са изчислени въз основа на праг, по-висок от 70 %, и са изчислени на основата на обща квота вместо поотделно за доставки и директни продажби. Тези намалявания са направени по отношение на продукцията по време на предприсъединителния период и затова не са предмет на регулаторните ограничения за периода след присъединяването. |
| --- | --- |

45.

Комисията посъветва новите държави-членки през първия период след присъединяването да не прилагат прекомерна предпазливост по отношение на продукцията, като поставят неизползваните количества в националния резерв, когато производител не успее да произведе 70 % от своята квота за периода от 12 месеца. Поради това, че датата на присъединяване беше на 1 май 2004 г., производителите в новите държави-членки нямаха възможност да се възползват от пълнен регулаторен сравнителен период от 12 месеца, на основата на който да се измерва тяхната продукция, така че намаленията не биха могли да имат стабилно правно основание.

На основата на националните разпоредби за предприсъединяване естонските и словашките органи доказаха, че от 1 април 2004 г. техните производители са действали по клауза за намаляване за пълен дванадесетмесечен период, спрямо който е била измервана тяхната продукция. Комисията потвърди, че поради това те са били в състояние да правят намаляване, при условие че по-високите прагове на продукцията при предприсъединяването са били занижени, така че да не оказват влияние никакви намалявания за периода 2004—2005 г, които не се съобразяват с прага от 70 %.

Прави се позоваване на бележка 26 към заявлението на Словашката република относно намаляванията, които са изчислени въз основа на праг, по-висок от 70 %, и са изчислени на основата на обща квота вместо поотделно за доставки и директни продажби. Тези намалявания са направени по отношение на продукцията по време на предприсъединителния период и затова не са предмет на регулаторните ограничения за периода след присъединяването.

| 46. | В Полша 2005—2006 г. е първият период, за който стана задължително отменянето на квотата в случаи на пълна пасивност, с изключение на случаите на форсмажорни обстоятелства или сериозни основания. Полша не беше задължена да отпуска индивидуални квоти за периода 2004—2005 г., така че не може да е съществувало задължение да анулира квоти, обосновано с факта, че са били по-малко използвани през този период. Критиките на Палатата относно положителния резултат от обжалванията срещу отменянията, които не са били задължителни, или относно правилата, приложими за такива процедури на обжалване, не се отнасят за прилагането на схемата за обща млечна квота, прилагана от Полша.
  Както е описана от Палатата, процедурата, свързана с 3 900 производители в Полша, е в съответствие с член 15, параграфи 1 и 3 от Регламент (ЕО) No 1788/2003. |
| --- | --- |

46.

В Полша 2005—2006 г. е първият период, за който стана задължително отменянето на квотата в случаи на пълна пасивност, с изключение на случаите на форсмажорни обстоятелства или сериозни основания. Полша не беше задължена да отпуска индивидуални квоти за периода 2004—2005 г., така че не може да е съществувало задължение да анулира квоти, обосновано с факта, че са били по-малко използвани през този период. Критиките на Палатата относно положителния резултат от обжалванията срещу отменянията, които не са били задължителни, или относно правилата, приложими за такива процедури на обжалване, не се отнасят за прилагането на схемата за обща млечна квота, прилагана от Полша.

Както е описана от Палатата, процедурата, свързана с 3 900 производители в Полша, е в съответствие с член 15, параграфи 1 и 3 от Регламент (ЕО) No 1788/2003.

| 47. | Както самата Сметна палата отбеляза по-рано, държавите-членки се ползват от значителна свобода на действие в управлението на националните референтни количества в зависимост от собствените им икономически и социални цели. Извършването на тази проверка е регламентирано в член 7 от Регламент (ЕО) No 1788/2003 на Съвета, който предвижда държавите-членки да правят разпределения към производителите на количества от националния резерв „въз основа на обективни критерии, за които Комисията ще бъде уведомена“. |
| --- | --- |

47.

Както самата Сметна палата отбеляза по-рано, държавите-членки се ползват от значителна свобода на действие в управлението на националните референтни количества в зависимост от собствените им икономически и социални цели. Извършването на тази проверка е регламентирано в член 7 от Регламент (ЕО) No 1788/2003 на Съвета, който предвижда държавите-членки да правят разпределения към производителите на количества от националния резерв „въз основа на обективни критерии, за които Комисията ще бъде уведомена“.

Каре 4, първи параграф

В съответствие с преценка, предадена на държавите-членки, полската система работи по-скоро в полза на производители, които разширяват своята продукция, отколкото за нови участници на пазара. Според законодателството, за което полските органи са уведомили, по съществуващите процедури разпределенията от националния резерв зависят от документираното увеличение на продажбите, което се сравнява с предходната квотна година. Разпределенията се определят от математически изчисления на средното ниво на продажби на увеличената наличност. Затова полученото разпределение съвпада с действително регистрираните продажби на мляко през даден период и затова не е повече отколкото е необходимо за покриване на капацитета на получателя. Изглежда че обективността на тази система не може да се поставя под въпрос.

Втори параграф

Комисията счита, че мащабите на продукцията и капацитетът са обективни критерии за определяне на категориите за достъп до националния резерв.

Трети параграф

Като взима предвид нуждата от преструктуриране и необходимостта да се разреши на държавите-членки да управляват своите референтни количества според нуждите си, на 18 септември 2006 г. Съветът въведе възможността референтните квоти за преки продажби, останали неизползвани количества в националния резерв, да се прехвърлят към референтните количества за доставки за кампанията през 2006/2007 г. (Регламент (ЕО) No 1406/2006 на Съвета). Това се отнася също и за точка 49.

| 51. | Индивидуална референция за масленост може да бъде фиксирана по отношение на млечната квота на производителя. Затова е неизбежно производителите, които правят доставки без млечна квота, да не притежават маслена референция, по отношение на която техните доставки биха могли да бъдат регулирани или нагоре, или надолу. |
| --- | --- |

51.

Индивидуална референция за масленост може да бъде фиксирана по отношение на млечната квота на производителя. Затова е неизбежно производителите, които правят доставки без млечна квота, да не притежават маслена референция, по отношение на която техните доставки биха могли да бъдат регулирани или нагоре, или надолу.

| 52. | Като цяло производителите, използващи „директни продажби“, не сменят стадата си, когато се прехвърлят към доставки. Като следствие на това те още притежават млечни крави от една и съща порода, които са еднакви по отношение на качеството на произведеното мляко. Затова изглежда съвместимо да се приложи дерогацията, предвидена в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 595/2004 на Комисията.
  Отговорът на литовските органи показа тяхната взискателност в анализа на въпроса за съдържанието на мазнини в момента на определяне на референтните нива и по време на трансфера към доставките.
  Също така, за да се избегнат рисковете от разминаване на референтните нива, сравнени с фиксираните в началото на схемата нива, в съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1788/2003, беше предвидено механизъм за приспособяване да установява отново референтните нива на масленост от момента, в който има увеличение на маслеността с повече от 0,1 г/кг. |
| --- | --- |

52.

Като цяло производителите, използващи „директни продажби“, не сменят стадата си, когато се прехвърлят към доставки. Като следствие на това те още притежават млечни крави от една и съща порода, които са еднакви по отношение на качеството на произведеното мляко. Затова изглежда съвместимо да се приложи дерогацията, предвидена в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 595/2004 на Комисията.

Отговорът на литовските органи показа тяхната взискателност в анализа на въпроса за съдържанието на мазнини в момента на определяне на референтните нива и по време на трансфера към доставките.

Също така, за да се избегнат рисковете от разминаване на референтните нива, сравнени с фиксираните в началото на схемата нива, в съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1788/2003, беше предвидено механизъм за приспособяване да установява отново референтните нива на масленост от момента, в който има увеличение на маслеността с повече от 0,1 г/кг.

КОНТРОЛ

| 53. | Изразявайки съгласие относно важността на контрола, който ще се извършва, трябва да се наблегне на факта, че за първата година от изпълнението, проверена от Палатата, имаше изключително нисък финансов риск, защото съществуваше малка вероятност от надвишаване на националните референтни количества, при положение, че те бяха приложени за период от 11 месеца (1 май 2004 г.—31 март 2005 г.). |
| --- | --- |

53.

Изразявайки съгласие относно важността на контрола, който ще се извършва, трябва да се наблегне на факта, че за първата година от изпълнението, проверена от Палатата, имаше изключително нисък финансов риск, защото съществуваше малка вероятност от надвишаване на националните референтни количества, при положение, че те бяха приложени за период от 11 месеца (1 май 2004 г.—31 март 2005 г.).

| 54. | Съответните двустранни договори на Комисията с държавите-членки и скорошните одиторски разследвания в Полша и Чешката република показват, че заключенията на Палатата са взети под внимание и че са били, и продължават да бъдат, въвеждани подобрения. |
| --- | --- |

54.

Съответните двустранни договори на Комисията с държавите-членки и скорошните одиторски разследвания в Полша и Чешката република показват, че заключенията на Палатата са взети под внимание и че са били, и продължават да бъдат, въвеждани подобрения.

| 55. | Контрол на купувачите се осъществява на основата на годишната декларация за покупки и по тази причина е най-добре да се провежда след като декларацията е подадена. |
| --- | --- |

55.

Контрол на купувачите се осъществява на основата на годишната декларация за покупки и по тази причина е най-добре да се провежда след като декларацията е подадена.

| 56. | Планът за контрол на купувачите може да бъде логично извършен след края на млечната кампания, защото се основава на декларациите на купувачите. Що се отнася до производителите и превозвачите, Комисията е съгласна, че закъснелите планове за контрол затрудняват извършването на качествен контрол.
  Унгарските органи обясниха, че всички купувачи за 2004/2005 г. са били контролирани, но критерии за рисковете са били въведени за следващите години.
  Словакия обясни, че през 2005/2006 г. вече е съществувал някакъв вид оценка на риска, а от 2006/2007 се използва система, базирана на точки. От април 2007 г. в отдела за контрол беше създадена секция за оценка на риска. |
| --- | --- |

56.

Планът за контрол на купувачите може да бъде логично извършен след края на млечната кампания, защото се основава на декларациите на купувачите. Що се отнася до производителите и превозвачите, Комисията е съгласна, че закъснелите планове за контрол затрудняват извършването на качествен контрол.

Унгарските органи обясниха, че всички купувачи за 2004/2005 г. са били контролирани, но критерии за рисковете са били въведени за следващите години.

Словакия обясни, че през 2005/2006 г. вече е съществувал някакъв вид оценка на риска, а от 2006/2007 се използва система, базирана на точки. От април 2007 г. в отдела за контрол беше създадена секция за оценка на риска.

| 57. | Трудно е да се разработи оценка на риска за област, която преди това не е била контролирана и в която все още не са известни всички рискове. Двустранните обсъждания на Комисията и одитът показват, че оценката на риска и контрола на планирането са станали много по-усложнени през последвалите години. Например в Чешката република оценката на риска беше формализирана от 2005/2006 г. нататък.
  Полските органи извършват анализ на риска за купувачите на мляко в края на квотната година. Контролът потвърждава пълнотата и истинността на декларацията за доставка (направена през май), така че е основателно анализ на риска да се извършва след края на квотната година. В Полша беше издаден план за контрол през септември 2006 г. — като контролът за млечния период 2005/2006 г. не трябваше да приключи преди 30 септември 2007 г. Уравняването на сметките потвърди, че проверките за 2006/2007 г. са се основавали на анализ на риска. Беше потвърдено, че контролът за 2004/2005 г.и 2005/2006 г. е бил проведен, макар и да не е бил основан на предварителен анализ на риска. |
| --- | --- |

57.

Трудно е да се разработи оценка на риска за област, която преди това не е била контролирана и в която все още не са известни всички рискове. Двустранните обсъждания на Комисията и одитът показват, че оценката на риска и контрола на планирането са станали много по-усложнени през последвалите години. Например в Чешката република оценката на риска беше формализирана от 2005/2006 г. нататък.

Полските органи извършват анализ на риска за купувачите на мляко в края на квотната година. Контролът потвърждава пълнотата и истинността на декларацията за доставка (направена през май), така че е основателно анализ на риска да се извършва след края на квотната година. В Полша беше издаден план за контрол през септември 2006 г. — като контролът за млечния период 2005/2006 г. не трябваше да приключи преди 30 септември 2007 г. Уравняването на сметките потвърди, че проверките за 2006/2007 г. са се основавали на анализ на риска. Беше потвърдено, че контролът за 2004/2005 г.и 2005/2006 г. е бил проведен, макар и да не е бил основан на предварителен анализ на риска.

| 58. | Комисията изразява съгласие, че схемата на контрол трябва да обхваща всички стопани и по време на одиторските мисии и двустранни контакти Комисията изиска държавите-членки да включат в анализа на риска всички производители на мляко, без значение дали те имат квота или не.
  Все пак, доставката на мляко без квота не е в нарушение на регламента и финансовият риск за много малки производители не може да бъде голям. Съотношението на директните продажби и квотата за доставяне в повечето случаи е значително под 3 %. |
| --- | --- |

58.

Комисията изразява съгласие, че схемата на контрол трябва да обхваща всички стопани и по време на одиторските мисии и двустранни контакти Комисията изиска държавите-членки да включат в анализа на риска всички производители на мляко, без значение дали те имат квота или не.

Все пак, доставката на мляко без квота не е в нарушение на регламента и финансовият риск за много малки производители не може да бъде голям. Съотношението на директните продажби и квотата за доставяне в повечето случаи е значително под 3 %.

| 59. | Въпреки че не се изисква от законодателството за млечната квота, Комисията също така силно насърчава кръстосаните проверки, описани от Палатата. |
| --- | --- |

59.

Въпреки че не се изисква от законодателството за млечната квота, Комисията също така силно насърчава кръстосаните проверки, описани от Палатата.

| 60. | Комисията осъзнава важността на точния контрол, проведен в най-подходящ момент. По време на мисиите и двустранните контакти на държавите-членки беше напомнено, че в течение на годината трябва да се извършва най-малко частичен контрол върху производителя. Литовските власти проведоха текущи годишни проверки на производители и транспортните компании за квотната 2005/2006 година.
  Унгария не извърши „текущи“ проверки на производители за 2004/2005 г. или 2005/2006 г., но направи проверки в края на млечните години. Все пак, текущ контрол беше проведен за 2006/2007 г. |
| --- | --- |

60.

Комисията осъзнава важността на точния контрол, проведен в най-подходящ момент. По време на мисиите и двустранните контакти на държавите-членки беше напомнено, че в течение на годината трябва да се извършва най-малко частичен контрол върху производителя. Литовските власти проведоха текущи годишни проверки на производители и транспортните компании за квотната 2005/2006 година.

Унгария не извърши „текущи“ проверки на производители за 2004/2005 г. или 2005/2006 г., но направи проверки в края на млечните години. Все пак, текущ контрол беше проведен за 2006/2007 г.

61, трето тире

Полските органи приеха препоръката на Палатата и се съгласиха от август 2006 г. да прилагат работни листове към контролните доклади.

Процесът на проследяване и санкциониране, извършван от полските власти, протича в контекста на процедурата за уравняване на сметките на Комисията, като покрива годината под въпрос и продължава в момента.

61, четвърто тире

Макар че съхраняването на такава информация може да е полезно при определени обстоятелства, например при приспособяването на критериите за анализ на риска от една година към следващата, това все пак не е регулаторно изискване.

На държавите-членки ще бъдат направени препоръки в този смисъл.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ

| 73. | Що се отнася до определянето на директните продажби, Комисията въведе възможно най-големи ограничения, като използва изчислителен метод, основан на обективни критерии. Тези изчисления се считат за надеждни и бяха приложени по еднакъв начин във всички държави-членки.
  Благодарение на тази методология първоначалното искане на новите държави-членки (с изключение на Полша), първоначално оценено на 1,5 милиона тона, беше намалено до приемливо ниво от 0,73 милиона тона (преговорна позиция на Комисията). Количеството, договорено от Съвета, беше от порядъка на 1 милион тона. |
| --- | --- |

73.

Що се отнася до определянето на директните продажби, Комисията въведе възможно най-големи ограничения, като използва изчислителен метод, основан на обективни критерии. Тези изчисления се считат за надеждни и бяха приложени по еднакъв начин във всички държави-членки.

Благодарение на тази методология първоначалното искане на новите държави-членки (с изключение на Полша), първоначално оценено на 1,5 милиона тона, беше намалено до приемливо ниво от 0,73 милиона тона (преговорна позиция на Комисията). Количеството, договорено от Съвета, беше от порядъка на 1 милион тона.

| 74. | Както е заложено в Акта за присъединяване, след пространно изследване в доклад, Комисията реши да остави преструктурирането на резерва в ръцете на заинтересованите държави-членки. Статистически данни, предоставени от държавите-членки, бяха използвани и подложени на кръстосана проверка. Бяха извършени кръстосани проверки между данните в доклада и данните за проучването на квотата (член 26, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 595/2004) и между статистическите данни в доклада и тези в Евростат и ZMP. Вж. отговора на точки 24 и 25.
  Възможният финансов риск за бюджета на Общността се появи едва през първата година на прилагане, а именно 2005/2006 г., като можеше да включи допълнително облагане. През 2007 г. Комисията предприе два одита на място в две държави-членки, за които съществуваше на най-висок финансов риск (напр. близост до или надвишаване на националната млечна квота) и които действително спазиха квотата за 2005/2006 г. благодарение на механизма за уравняване на сметките с покритие от 24 месеца със задна дата. Още повече, в рамките на други одити, които Комисията извърши през 2005 г., последвалите двустранни срещи предоставиха отлични възможности за обсъждане на заключенията на Палатата относно квотите за мляко и проследяването на свързаното с тях развитие. В началото на 2008 г. беше проведен следващ одит на три нови държави-членки, които бяха на прага на надвишаване на квотата и подобно одиторско покритие взима предвид и квотната 2005/2006 година. |
| --- | --- |

74.

Както е заложено в Акта за присъединяване, след пространно изследване в доклад, Комисията реши да остави преструктурирането на резерва в ръцете на заинтересованите държави-членки. Статистически данни, предоставени от държавите-членки, бяха използвани и подложени на кръстосана проверка. Бяха извършени кръстосани проверки между данните в доклада и данните за проучването на квотата (член 26, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 595/2004) и между статистическите данни в доклада и тези в Евростат и ZMP. Вж. отговора на точки 24 и 25.

Възможният финансов риск за бюджета на Общността се появи едва през първата година на прилагане, а именно 2005/2006 г., като можеше да включи допълнително облагане. През 2007 г. Комисията предприе два одита на място в две държави-членки, за които съществуваше на най-висок финансов риск (напр. близост до или надвишаване на националната млечна квота) и които действително спазиха квотата за 2005/2006 г. благодарение на механизма за уравняване на сметките с покритие от 24 месеца със задна дата. Още повече, в рамките на други одити, които Комисията извърши през 2005 г., последвалите двустранни срещи предоставиха отлични възможности за обсъждане на заключенията на Палатата относно квотите за мляко и проследяването на свързаното с тях развитие. В началото на 2008 г. беше проведен следващ одит на три нови държави-членки, които бяха на прага на надвишаване на квотата и подобно одиторско покритие взима предвид и квотната 2005/2006 година.

Препоръка 1

Втори параграф

През юли 2007 г. Комисията изпрати въпросник за прилагането на квотата с цел да събере статистическа информация относно развитието в броя и големината на производителите, които произвеждат за директни продажби или за доставки.

Все пак, както проследяването на процеса за преструктуриране е полезно, за да се познава веригата на продукта, така това проследяване е еднакво важно и за наблюдаване на задълженията от квотната схема.

| 75. | (1) | В две държави-членки имаше прекалено голяма квота за доставки. През първия период (в Словакия) и с ефект във втория период (за Унгария) разпределенията бяха сведени в рамките на съответните общи количества. Нито една от засегнатите държави-членки не регистрира продукция, която да надвишава нейното количество на доставки. |
| --- | --- | --- |

75.

(1)

В две държави-членки имаше прекалено голяма квота за доставки. През първия период (в Словакия) и с ефект във втория период (за Унгария) разпределенията бяха сведени в рамките на съответните общи количества. Нито една от засегнатите държави-членки не регистрира продукция, която да надвишава нейното количество на доставки.

| (6) | Литовските власти потвърдиха, че всички доставки (включително и безплатните доставки) са декларирани. |
| --- | --- |

(6)

Литовските власти потвърдиха, че всички доставки (включително и безплатните доставки) са декларирани.

| (7) | Управлението на нивото на кооперативни квоти в Унгария е в съответствие със съдебната практика на Съда на Европейските общности и не създава риск за събирането на данъци. |
| --- | --- |

(7)

Управлението на нивото на кооперативни квоти в Унгария е в съответствие със съдебната практика на Съда на Европейските общности и не създава риск за събирането на данъци.

| (8) | Комисията счита, че възможните рискове в статута производител купувач трябва да се взимат под внимание при оценяването на риска, който се съдържа в процедурата за контрол. |
| --- | --- |

(8)

Комисията счита, че възможните рискове в статута производител купувач трябва да се взимат под внимание при оценяването на риска, който се съдържа в процедурата за контрол.

| (9) | Както подробно е обяснено в отговорите на Комисията към параграф 47 и каре 4, Комисията не счита, че е имало нередности в рамките на управлението на националните резерви. |
| --- | --- |

(9)

Както подробно е обяснено в отговорите на Комисията към параграф 47 и каре 4, Комисията не счита, че е имало нередности в рамките на управлението на националните резерви.

| (10) | Резултатите от различни двустранни срещи и одити на място, проведени от Комисията, показват, че проблемите и критиките, изразени от Палатата по отношение на работата с квоти през първата година на изпълнение, са взети под внимание и че са въведени подобрения. |
| --- | --- |

(10)

Резултатите от различни двустранни срещи и одити на място, проведени от Комисията, показват, че проблемите и критиките, изразени от Палатата по отношение на работата с квоти през първата година на изпълнение, са взети под внимание и че са въведени подобрения.

| (11) | Резултатите от различни двустранни срещи и одити на място, проведени от Комисията, показват, че проблемите и критиките, изразени от Палатата по отношение на работата с квоти през първата година на изпълнение, са взети под внимание и че са въведени подобрения. |
| --- | --- |

(11)

Резултатите от различни двустранни срещи и одити на място, проведени от Комисията, показват, че проблемите и критиките, изразени от Палатата по отношение на работата с квоти през първата година на изпълнение, са взети под внимание и че са въведени подобрения.

| (12) | Първоначалните затруднения в ранните години са били отстранени от държавите-членки чрез забележителни подобрения. |
| --- | --- |

(12)

Първоначалните затруднения в ранните години са били отстранени от държавите-членки чрез забележителни подобрения.

| (13) | Както Комисията обяснява в отговора на параграф 56, подобренията са въведени от държавите-членки. |
| --- | --- |

(13)

Както Комисията обяснява в отговора на параграф 56, подобренията са въведени от държавите-членки.

| (14) | Комисията осъзнава важността на подходящия контрол, проведен в най-подходящ момент. Подобренията са въведени от държавите-членки. |
| --- | --- |

(14)

Комисията осъзнава важността на подходящия контрол, проведен в най-подходящ момент. Подобренията са въведени от държавите-членки.

| (15) | На Унгария и на другите заинтересовани държавите-членки беше напомнено, че в течение на годината трябва да се извършва най-малко частичен контрол върху производителите и превозвачите. Подобренията са последователно въвеждани от държавите-членки. |
| --- | --- |

(15)

На Унгария и на другите заинтересовани държавите-членки беше напомнено, че в течение на годината трябва да се извършва най-малко частичен контрол върху производителите и превозвачите. Подобренията са последователно въвеждани от държавите-членки.

| (16) | Комисията проследи въпросите, повдигнати от държавите-членки, и е удовлетворена, че са въведени подобрения в годините след разследването на Палатата. |
| --- | --- |

(16)

Комисията проследи въпросите, повдигнати от държавите-членки, и е удовлетворена, че са въведени подобрения в годините след разследването на Палатата.

| 76. | Проблемите, които изникват, са свойствени при въвеждането на нова схема. Въпреки това беше установено, че е било взето предвид и са въведени подобрения във връзка с безпокойството на Палатата по отношение на първите години на прилагане, когато съществуваше малък риск от финансов ефект върху бюджета на Общността. Това продължава да бъде наблюдавано по силата на процедурата за уравняване, също и по отношение на квотните години, които се разследват от Палтата, особено в държавите-членки, където превишаването е очевидно или много вероятно. |
| --- | --- |

76.

Проблемите, които изникват, са свойствени при въвеждането на нова схема. Въпреки това беше установено, че е било взето предвид и са въведени подобрения във връзка с безпокойството на Палатата по отношение на първите години на прилагане, когато съществуваше малък риск от финансов ефект върху бюджета на Общността. Това продължава да бъде наблюдавано по силата на процедурата за уравняване, също и по отношение на квотните години, които се разследват от Палтата, особено в държавите-членки, където превишаването е очевидно или много вероятно.

Препоръка 2

Първи параграф

Комисията следи развитието както в контекста на двустранните срещи, така и на одиторските разследвания, които се извършват в контекста на процедурите за уравняване на сметките.

По отношение на точка 1 от илюстрация 4: надвишенията на квотите за доставки от Унгария и Словакия бяха коригирани.

По отношение на точка 10 от илюстрация 4: използването на националния резерв в Полша и Литва беше основано на обективни критерии и по тази причина не е дискриминативно.

Втори параграф

Комисията изразява съгласие да наблегне силно върху наблюденията на Палатата, чиято позиция споделя.

Трети параграф

След като се консултира с Управителния комитет за млякото и млечните продукти, Комисията вече предложи намаление на честотата на контрола, предвидено по член 21, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 595/2004. За производителите, които имат продукция под 5 000 кг беше въведено контролно ниво от 1 %. Регламент (ЕО) No 228/2008 на Комисията (1) се прилага от периода 2007/2008 г. нататък.

Пети параграф

Където е възможно, такава практика наистина се поощрява. Все пак, често това не е практично поради участието на различни служби, компетенции, технически опит и др.

Препоръка 3

Няма задължение да се предоставя квота на всички производители. Въпреки това Комисията изразява съгласие, че трябва да се държи сметка за цялото количество мляко, което е обект на търговия.

Препоръка 4

Първи параграф

„Здравният преглед“ ще позволи да бъде потвърдено дали нивото на квотата трябва да бъде поправено и дали трябва да се извършат технически подобрения преди 2015 г., преди края на схемата. Целта е преди 2015 г. да се осъществи рамков преход, който да бъде възможно най-прозрачен и опростен.

Първо тире

Държавите-членки имат свобода на действие да организират трансфера на квотата. Това позволява преструктуриране, което е най-подходящо за ситуациите, в които се намират. Например, те може да желаят да изпълнят програма по преструктуриране по член 18, буква а) от Регламент (ЕО) No1788/2003.

Второ тире

С цел да даде на производителите ясна представа за тяхното бъдеще, Комисията работи усилено, за да предложи на Съвета конкретна рамка със стъпаловидно увеличение на квотите до тяхното приключване през 2015 г. Това ще позволи на активните производители да продължат да развиват своя бизнес.

---

(1)  Регламент (ЕО) No 228/2008 на Комисията от 13 март 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 595/2004 по отношение на интензивността на проверките върху доставките и директните продажби на мляко (ОВ L 70, 14.3.2008 г., стр. 7).

---