# Europeiska unionens C 216/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 216 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången23 augusti 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 216

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången23 augusti 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska centralbanken |
| 2008/C 216/01 | Europeiska centralbankens yttrande av den 7 augusti 2008 över ett förslag till ett direktiv om ändring av direktiv 98/26/EG och direktiv 2002/47/EG (CON/2008/37) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska centralbanken

2008/C 216/01

Europeiska centralbankens yttrande av den 7 augusti 2008 över ett förslag till ett direktiv om ändring av direktiv 98/26/EG och direktiv 2002/47/EG (CON/2008/37)

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 216/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 216/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5239 – Cinven/JOST Holding) (
  1
  ) | 14 |
| 2008/C 216/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5268 – Goldman Sachs/PAI/Xella International) (
  1
  ) | 14 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 216/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

12

2008/C 216/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5239 – Cinven/JOST Holding) (
  1
  )

1

14

2008/C 216/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5268 – Goldman Sachs/PAI/Xella International) (
  1
  )

1

14

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 216/05 | Eurons växelkurs | 15 |
| 2008/C 216/06 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 september 2008(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1)) | 16 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 216/07 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd (
  1
  ) | 17 |
| 2008/C 216/08 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  ) | 21 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 216/05

Eurons växelkurs

15

2008/C 216/06

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 september 2008(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

16

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 216/07

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd (
  1
  )

1

17

2008/C 216/08

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  )

1

21

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 216/09 | MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning – Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/20/08 – Stöd till tv-sändningar av europeiska audiovisuella verk | 22 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 216/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 216/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest) (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 216/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 26 |
| 2008/C 216/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 27 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2008/C 216/09

MEDIA 2007 – Utveckling, distribution, marknadsföring och utbildning – Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/20/08 – Stöd till tv-sändningar av europeiska audiovisuella verk

22

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 216/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

24

2008/C 216/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest) (
  1
  )

1

25

2008/C 216/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

26

2008/C 216/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska centralbanken

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 7 augusti 2008

över ett förslag till ett direktiv om ändring av direktiv 98/26/EG och direktiv 2002/47/EG

(CON/2008/37)

(2008/C 216/01)

Inledning och rättslig grund

Den 22 maj 2008 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 98/26/EG om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper och direktiv 2002/47/EG om ställande av finansiell säkerhet med avseende på sammanlänkade system och kreditfordringar (1) (nedan kallat direktivförslaget).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundar sig på artikel 105.4 första strecksatsen i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Ändring av direktiv 98/26/EG

1.   Avvecklingstjänster under natten

ECB stöder att skyddet i artikel 3.1 i direktiv 98/26/EG (2) utvidgas till att även omfatta avvecklingstjänster under natten, vilket är viktigt med tanke på att system allt oftare använder sig av förfarandet för avveckling under natten i syfte att underlätta avveckling av massbetalningar.

2.   Skydd för säkerheter mot följderna av insolven

| 2.1 | ECB föreslår att artikel 9.1 i direktiv 98/26/EG ska ändras ytterligare av följande skäl. Enligt artikel 9.1 ska de rättigheter som ECB och medlemsstaternas centralbanker har till en säkerhet som ställs till dem inte påverkas av insolvensförfaranden mot den deltagare eller den motpart som ställde säkerheten. Sådan säkerhet får realiseras för att tillgodose dessa fordringar. Det skulle uppstå viss oklarhet om artikel 9.1 skulle tolkas som att den säkerhet som ställs i samband med centralbankstransaktioner, inklusive nödfallslikviditet, endast skyddas mot följderna av insolvensförfaranden mot en centralbanks deltagare eller motpart som har ställt säkerheten för centralbankens räkning. När man bedömer skyddet av den säkerhet som ställs till centralbankerna för centralbankers kredittransaktioner i enlighet med direktiv 98/26/EG uppstår det en osäkerhet huruvida det skydd som tillhandahålls centralbankerna omfattar säkerhet som ställts av tredje part som inte är deltagare i ett system som bedrivs av en centralbank eller centralbanks motpart. |
| --- | --- |

2.1

ECB föreslår att artikel 9.1 i direktiv 98/26/EG ska ändras ytterligare av följande skäl. Enligt artikel 9.1 ska de rättigheter som ECB och medlemsstaternas centralbanker har till en säkerhet som ställs till dem inte påverkas av insolvensförfaranden mot den deltagare eller den motpart som ställde säkerheten. Sådan säkerhet får realiseras för att tillgodose dessa fordringar. Det skulle uppstå viss oklarhet om artikel 9.1 skulle tolkas som att den säkerhet som ställs i samband med centralbankstransaktioner, inklusive nödfallslikviditet, endast skyddas mot följderna av insolvensförfaranden mot en centralbanks deltagare eller motpart som har ställt säkerheten för centralbankens räkning. När man bedömer skyddet av den säkerhet som ställs till centralbankerna för centralbankers kredittransaktioner i enlighet med direktiv 98/26/EG uppstår det en osäkerhet huruvida det skydd som tillhandahålls centralbankerna omfattar säkerhet som ställts av tredje part som inte är deltagare i ett system som bedrivs av en centralbank eller centralbanks motpart.

| 2.2 | För närvarande förefaller det som om vissa medlemsstater har införlivat artikel 9.1 i direktiv 98/26/EG på ett sådant sätt att en säkerhet som ställs till centralbankerna av en tredje part som inte är någon av centralbankens deltagare eller motparter inte skyddas, medan de flesta medlemsstaterna har införlivat artikel 9.1 så att den uttryckligen skyddar en säkerhet som ställs till centralbanker av en sådan tredje part. I vissa medlemsstater har dessutom ordalydelsen i den aktuella bestämmelsen införlivats ordagrant, och i dessa jurisdiktioner är det en tolkningsfråga huruvida skyddet omfattar säkerhet som en sådan tredje part ställer till förmån för en centralbank. |
| --- | --- |

2.2

För närvarande förefaller det som om vissa medlemsstater har införlivat artikel 9.1 i direktiv 98/26/EG på ett sådant sätt att en säkerhet som ställs till centralbankerna av en tredje part som inte är någon av centralbankens deltagare eller motparter inte skyddas, medan de flesta medlemsstaterna har införlivat artikel 9.1 så att den uttryckligen skyddar en säkerhet som ställs till centralbanker av en sådan tredje part. I vissa medlemsstater har dessutom ordalydelsen i den aktuella bestämmelsen införlivats ordagrant, och i dessa jurisdiktioner är det en tolkningsfråga huruvida skyddet omfattar säkerhet som en sådan tredje part ställer till förmån för en centralbank.

| 2.3 | Mot bakgrund av vad som anges ovan skulle ett klargörande av ordalydelsen i artikel 9.1 i direktiv 98/26/EG säkerställa ett harmoniserat skydd av säkerheter som ställs till centralbanker av en tredje part, vilket bland annat, men inte uteslutande, avser närstående bolag till en deltagare i ett system som bedrivs av en centralbank eller centralbanks motpart. Detta skulle säkerställa den rättsliga förutsebarheten vad gäller kredit mot säkerhet som tillhandahålls av centralbanker och framför allt skydda moderna tjänster för likviditetspoolning, t.ex. TARGET2, mot insolvens hos någon tredje part som ställer säkerhet för en deltagare i ett system som bedrivs av en centralbank. Denna förändring skulle vara särskilt betydelsefull för centralbankstransaktioner i likviditetssyfte i tider av finansiella svårigheter, när det kan förekomma att säkerhet som ska ställas för likviditet som tilldelas en motpart ställs av en tredje part för motpartens räkning. |
| --- | --- |

2.3

Mot bakgrund av vad som anges ovan skulle ett klargörande av ordalydelsen i artikel 9.1 i direktiv 98/26/EG säkerställa ett harmoniserat skydd av säkerheter som ställs till centralbanker av en tredje part, vilket bland annat, men inte uteslutande, avser närstående bolag till en deltagare i ett system som bedrivs av en centralbank eller centralbanks motpart. Detta skulle säkerställa den rättsliga förutsebarheten vad gäller kredit mot säkerhet som tillhandahålls av centralbanker och framför allt skydda moderna tjänster för likviditetspoolning, t.ex. TARGET2, mot insolvens hos någon tredje part som ställer säkerhet för en deltagare i ett system som bedrivs av en centralbank. Denna förändring skulle vara särskilt betydelsefull för centralbankstransaktioner i likviditetssyfte i tider av finansiella svårigheter, när det kan förekomma att säkerhet som ska ställas för likviditet som tilldelas en motpart ställs av en tredje part för motpartens räkning.

3.   Deltagande i ett system

| 3.1 | Enligt artikel 2 f i direktiv 98/26/EG får medlemsstater betrakta en ”indirekt deltagare” som ”deltagare”, om systemrisken motiverar detta och under förutsättning att den indirekta deltagaren är känd av systemet. Att vara ”känd av systemet” är ett ändamålsenligt krav, eftersom systemet annars inte skulle kunna identifiera vilka indirekta deltagare som omfattas av det skydd som systemet garanterar. Det bör därför införas ett förbehåll i definitionen av ”indirekt deltagare” med krav på att indirekta deltagare ska vara kända för systemoperatören. Detta skulle också att göra det lättare för systemoperatören att uppfylla sin skyldighet, enligt andra stycket i artikel 10, att till den medlemsstat vars lag är tillämplig ange deltagarna i systemet inklusive varje eventuell indirekt deltagare och varje förändring med avseende på deltagarna. |
| --- | --- |

3.1

Enligt artikel 2 f i direktiv 98/26/EG får medlemsstater betrakta en ”indirekt deltagare” som ”deltagare”, om systemrisken motiverar detta och under förutsättning att den indirekta deltagaren är känd av systemet. Att vara ”känd av systemet” är ett ändamålsenligt krav, eftersom systemet annars inte skulle kunna identifiera vilka indirekta deltagare som omfattas av det skydd som systemet garanterar. Det bör därför införas ett förbehåll i definitionen av ”indirekt deltagare” med krav på att indirekta deltagare ska vara kända för systemoperatören. Detta skulle också att göra det lättare för systemoperatören att uppfylla sin skyldighet, enligt andra stycket i artikel 10, att till den medlemsstat vars lag är tillämplig ange deltagarna i systemet inklusive varje eventuell indirekt deltagare och varje förändring med avseende på deltagarna.

| 3.2 | För att undvika tvivel bör definitionerna av såväl deltagare som indirekt deltagare ändras i syfte att klargöra att dessa definitioner är uttömmande och endast omfattar de specifika slags enheter som räknas upp genom de definierade begreppen. Skillnader i tillämpningen skulle kunna äventyra det skydd som direktiv 98/26/EG tillhandahåller för system med gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

3.2

För att undvika tvivel bör definitionerna av såväl deltagare som indirekt deltagare ändras i syfte att klargöra att dessa definitioner är uttömmande och endast omfattar de specifika slags enheter som räknas upp genom de definierade begreppen. Skillnader i tillämpningen skulle kunna äventyra det skydd som direktiv 98/26/EG tillhandahåller för system med gränsöverskridande verksamhet.

| 3.3 | Även begreppet ”system” i definitionerna av deltagare och indirekt deltagare bör i tillämpliga fall ersättas med det nydefinierade begreppet ”systemoperatör”, eftersom systemen vanligtvis inte är juridiska personer och det är systemoperatören som agerar som deltagare i ett annat system och därigenom säkerställer korsvist deltagande mellan systemen. |
| --- | --- |

3.3

Även begreppet ”system” i definitionerna av deltagare och indirekt deltagare bör i tillämpliga fall ersättas med det nydefinierade begreppet ”systemoperatör”, eftersom systemen vanligtvis inte är juridiska personer och det är systemoperatören som agerar som deltagare i ett annat system och därigenom säkerställer korsvist deltagande mellan systemen.

4.   Definitionen av ett system

| 4.1 | Definitionen av ett system enligt artikel 2 a i direktiv 98/26/EG bör ändras. Begreppet ”system” bör på ett adekvat sätt avspegla hela skalan av befintliga arrangemang, så att det skydd som tillhandahålls genom direktiv 98/26/EG omfattar så många olika system som möjligt, och systemrisken därigenom minimeras. Den nuvarande definitionen i den första och andra strecksatsen i artikel 2 a ger framför allt inte någon rättvisande bild av hur majoriteten av systemen har upprättats. I de flesta system är arrangemanget varigenom systemet har upprättats inte enbart ett avtal mellan deltagare, utan en uppsättning regler och bestämmelser för systemverksamheten som antingen har antagits av systemoperatören eller också genom rättsakter. Deltagarna förväntas följa dessa regler. System som baseras på ett multilateralt avtalsarrangemang är undantaget och inte regeln, vilket är utgångspunkten för den nuvarande ordalydelsen i artikel 2 a. En systemoperatör, som en värdepapperscentral, fondbörs eller centralbank, upprättar normalt ett system unilateralt. Mot denna bakgrund bör artikel 2 a utformas så att ett formellt arrangemang kan upprättas antingen genom avtal, allmänna affärsvillkor eller också genom lagstiftning, dvs. genom lag eller genomförandeförordning. I definitionen av ett system bör det därför hänvisas till ett formellt arrangemang ”som omfattar” i stället för ”mellan” tre eller flera deltagare och denna fändring kräver en följdändring av den andra strecksatsen i artikel 2 a. |
| --- | --- |

4.1

Definitionen av ett system enligt artikel 2 a i direktiv 98/26/EG bör ändras. Begreppet ”system” bör på ett adekvat sätt avspegla hela skalan av befintliga arrangemang, så att det skydd som tillhandahålls genom direktiv 98/26/EG omfattar så många olika system som möjligt, och systemrisken därigenom minimeras. Den nuvarande definitionen i den första och andra strecksatsen i artikel 2 a ger framför allt inte någon rättvisande bild av hur majoriteten av systemen har upprättats. I de flesta system är arrangemanget varigenom systemet har upprättats inte enbart ett avtal mellan deltagare, utan en uppsättning regler och bestämmelser för systemverksamheten som antingen har antagits av systemoperatören eller också genom rättsakter. Deltagarna förväntas följa dessa regler. System som baseras på ett multilateralt avtalsarrangemang är undantaget och inte regeln, vilket är utgångspunkten för den nuvarande ordalydelsen i artikel 2 a. En systemoperatör, som en värdepapperscentral, fondbörs eller centralbank, upprättar normalt ett system unilateralt. Mot denna bakgrund bör artikel 2 a utformas så att ett formellt arrangemang kan upprättas antingen genom avtal, allmänna affärsvillkor eller också genom lagstiftning, dvs. genom lag eller genomförandeförordning. I definitionen av ett system bör det därför hänvisas till ett formellt arrangemang ”som omfattar” i stället för ”mellan” tre eller flera deltagare och denna fändring kräver en följdändring av den andra strecksatsen i artikel 2 a.

| 4.2 | Med den nuvarande definitionen av ett system är det oklart om clearingsystem som centrala motparter eller clearingorganisationer skyddas mot systemrisken genom direktiv 98/26/EG. För att undvika osäkerhet har visserligen ett antal medlemsstater anmält clearingsystem till kommissionen i enlighet med den tredje strecksatsen i artikel 2 a, men orden ”genomföra clearing eller” bör ändå läggas till före ”utföra överföringsuppdrag” i den första strecksatsen i artikel 2 a, så att dessa typer av enheter också klart kan betraktas som egna system. |
| --- | --- |

4.2

Med den nuvarande definitionen av ett system är det oklart om clearingsystem som centrala motparter eller clearingorganisationer skyddas mot systemrisken genom direktiv 98/26/EG. För att undvika osäkerhet har visserligen ett antal medlemsstater anmält clearingsystem till kommissionen i enlighet med den tredje strecksatsen i artikel 2 a, men orden ”genomföra clearing eller” bör ändå läggas till före ”utföra överföringsuppdrag” i den första strecksatsen i artikel 2 a, så att dessa typer av enheter också klart kan betraktas som egna system.

| 4.3 | Vidare bör begreppet system ges en flexibel definition, som kan täcka in alla framtida utvecklingsmöjligheter när det gäller systemens organisation. Framför allt bör definitionen vara tillräckligt vid för att täcka alla framtida system som kan komma att utvecklas av Eurosystemet eller klassas av ECB när det upprättas genom en ECB-rättsakt som är bindande för deltagarna p.g.a. ett arrangemang som ingåtts med ECB och som faller under lagstiftningen i en medlemsstat. Ett system som har upprättats genom en ECB-rättsakt bör hur som helst också falla inom definitionen för begreppet system i artikel 2 a i direktiv 98/26/EG. |
| --- | --- |

4.3

Vidare bör begreppet system ges en flexibel definition, som kan täcka in alla framtida utvecklingsmöjligheter när det gäller systemens organisation. Framför allt bör definitionen vara tillräckligt vid för att täcka alla framtida system som kan komma att utvecklas av Eurosystemet eller klassas av ECB när det upprättas genom en ECB-rättsakt som är bindande för deltagarna p.g.a. ett arrangemang som ingåtts med ECB och som faller under lagstiftningen i en medlemsstat. Ett system som har upprättats genom en ECB-rättsakt bör hur som helst också falla inom definitionen för begreppet system i artikel 2 a i direktiv 98/26/EG.

5.   Tidpunkt för införande, oåterkallelighet och samverkande system

| 5.1 | ECB anser att begreppet ”tidpunkt för införande” i ett system i enlighet med artikel 3.3 i direktiv 98/26/EG behöver klargöras. I artikel 3.3 anges att tidpunkten för införande av ett överföringsuppdrag i ett system ska bestämmas enligt de regler som gäller för systemet. Själva tidpunkten för införande definieras inte och varierar därför mellan systemen, både vad gäller definition och den faktiska tidpunkten för införande. I de fall där den nationella lagstiftning som reglerar systemet definierar tidpunkten för införande måste systemets regler vara i linje med dessa definitioner. Den nationella lagstiftningen bör emellertid ge utrymme för tillräcklig flexibilitet för att systemreglernas tidpunkt för införande ska kunna ändras med hänsyn till den specifika karaktären i ett visst systems transaktioner och skydda avancerade avvecklings-/optimeringsförfaranden. Mellan samverkande system är det också viktigt att reglerna för samtliga involverade system bör tillåtas fastställa tidpunkten för införande med tillräcklig flexibilitet för att skydda gränsöverskridande avveckling och därigenom säkerställa samverkansförmågan. ECB rekommenderar att artikel 3.4 klargörs på detta sätt för att undanröja eventuella oklarheter när det gäller att systemen har en viss grad av bestämmanderätt för att fastställa lämplig tidpunkt för införande, utan att detta begränsas av nationell lagstiftning, som kan vara stelbent och svår att ändra. Liknande överväganden gäller för begreppet oåterkallelighet i enlighet med artikel 5 i direktiv 98/26/EG. |
| --- | --- |

5.1

ECB anser att begreppet ”tidpunkt för införande” i ett system i enlighet med artikel 3.3 i direktiv 98/26/EG behöver klargöras. I artikel 3.3 anges att tidpunkten för införande av ett överföringsuppdrag i ett system ska bestämmas enligt de regler som gäller för systemet. Själva tidpunkten för införande definieras inte och varierar därför mellan systemen, både vad gäller definition och den faktiska tidpunkten för införande. I de fall där den nationella lagstiftning som reglerar systemet definierar tidpunkten för införande måste systemets regler vara i linje med dessa definitioner. Den nationella lagstiftningen bör emellertid ge utrymme för tillräcklig flexibilitet för att systemreglernas tidpunkt för införande ska kunna ändras med hänsyn till den specifika karaktären i ett visst systems transaktioner och skydda avancerade avvecklings-/optimeringsförfaranden. Mellan samverkande system är det också viktigt att reglerna för samtliga involverade system bör tillåtas fastställa tidpunkten för införande med tillräcklig flexibilitet för att skydda gränsöverskridande avveckling och därigenom säkerställa samverkansförmågan. ECB rekommenderar att artikel 3.4 klargörs på detta sätt för att undanröja eventuella oklarheter när det gäller att systemen har en viss grad av bestämmanderätt för att fastställa lämplig tidpunkt för införande, utan att detta begränsas av nationell lagstiftning, som kan vara stelbent och svår att ändra. Liknande överväganden gäller för begreppet oåterkallelighet i enlighet med artikel 5 i direktiv 98/26/EG.

| 5.2 | ECB stöder ändringarna i fråga om samverkande system, eftersom dessa system har ökat markant både i antal och i betydelse sedan direktiv 98/26/EG antogs. Framför allt har systemen upprättat förbindelser och till och med mellanhandsförbindelser sinsemellan sig och har tillgång till andra system i egenskap av deltagare eller via andra gränssnitt. ECB föreslår emellertid att begreppet ”system” i definitionen av ”samverkande system” ersätts med ”arrangemang mellan två eller flera system” i syfte att täcka alla tänkbara former av förbindelser samtidigt som man undviker att skapa intrycket av att en ny kategori system införs. Ett praktiskt exempel: Eurosystemets betalningsinfrastruktur inom Target2 (3) består av en mängd olika rättsligt åtskilda betalningssystem som kopplas samman genom en enda teknisk plattform med stöd av en ECB-riktlinje. Till TARGET2 har det också anslutits mer än 60 andra system, även i länder utanför euroområdet, antingen genom deltagande eller också genom bilaterala arrangemang via det anslutna systemgränssnittet. |
| --- | --- |

5.2

ECB stöder ändringarna i fråga om samverkande system, eftersom dessa system har ökat markant både i antal och i betydelse sedan direktiv 98/26/EG antogs. Framför allt har systemen upprättat förbindelser och till och med mellanhandsförbindelser sinsemellan sig och har tillgång till andra system i egenskap av deltagare eller via andra gränssnitt. ECB föreslår emellertid att begreppet ”system” i definitionen av ”samverkande system” ersätts med ”arrangemang mellan två eller flera system” i syfte att täcka alla tänkbara former av förbindelser samtidigt som man undviker att skapa intrycket av att en ny kategori system införs. Ett praktiskt exempel: Eurosystemets betalningsinfrastruktur inom Target2 (3) består av en mängd olika rättsligt åtskilda betalningssystem som kopplas samman genom en enda teknisk plattform med stöd av en ECB-riktlinje. Till TARGET2 har det också anslutits mer än 60 andra system, även i länder utanför euroområdet, antingen genom deltagande eller också genom bilaterala arrangemang via det anslutna systemgränssnittet.

6.   Anmälan av systemoperatörer och tillsyn

ECB välkomnar definitionen av systemoperatör i den nya artikeln 2 o men anser ändå att definitionen bör ändras något för att säkerställa att den även omfattar system som består av flera deltagare utan någon enskild systemoperatör. Av samma skäl bör artikel 3.1 andra strecksatsen i direktivet ändras något för att säkerställa att bevisbördan avseende kännedomen om insolvens placeras hos den relevanta systemoperatören. ECB stöder även förslaget att ändra artikel 10 i direktiv 98/26/EG i syfte att medlemsstaterna inte enbart ska anmäla systemen till kommissionen, utan även ange systemoperatören. I linje med ECB:s förslag i punkt 4.3 ovan, där det föreslås att systemdefinitionen bör inbegripa system som har upprättats genom en ECB-rättsakt, bör emellertid punkt 1 i artikel 10 ändras i syfte att låta medlemsstaterna eller i tillämpliga fall ECB anmäla system och systemoperatörer till kommissionen. ECB anser att artikel 10.3 och 10.4, som inte har tagits med i kommissionens förslag, bör införas på nytt. I artikel 10.3, som innehåller ett erkännande av behöriga nationella myndigheters tillstånds- och tillsynsbefogenheter i fråga om systemen, bör det också anges att centralbankernas tillsynsbefogenheter ska respekteras med hänsyn till dessa bankers uppgifter vad gäller den finansiella stabiliteten.

7.   Institut för e-pengar som systemdeltagare

Definitionen av ”kreditinstitut” i den ändrade artikeln 2 b i direktiv 98/26/EG, som innehåller en korshänvisning till definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (4), innebär att institut för e-pengar får rätt att bli deltagare i system som har betecknats i enlighet med direktiv 98/26/EG, under förutsättning att instituten för e-pengar är reglera som kreditinstitut. ECB anser att detta är en positiv rättslig ändring som kommer att förbättra systemens stabilitet. Om instituten för e-pengar får ändrad ställning som kreditinstitut, skulle detta kräva en ytterligare översyn av direktiv 98/26/EG.

8.   Lagval

Det är viktigt med klara och enkla lagvalsbestämmelser när det gäller alla aspekter av kontoförda värdepapper, för att gränsöverskridande innehav och överföring av finansiella instrument ska kunna ske på ett effektivt och säkert sätt. ECB delar kommissionens ståndpunkt om att nuvarande lagvalsbestämmelser i direktiv 98/26/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet (6) har ökat den rättsliga förutsebarheten vad gäller fastställandet av tillämplig lag. ECB noterar också de synpunkter som kommissionen har framfört i sitt reflektionsunderlag ”Conflict of laws: modernisation of the PRIMA-rule for intermediated securities” i fråga om att det fortfarande förekommer skillnader i medlemsstaternas tolkning av ”ett kontos placering” vid den praktiska tillämpningen av enkla lagvalsbestämmelser när det gäller gränsöverskridande clearing- och avvecklingssystem för värdepapper i gemenskapen. Gemenskapens bestämmelser ger därför fortfarande inte högsta tänkbara grad av förutsägbarhet och säkerhet i inom de områden där lagstiftningen är tillämplig.

ECB följer därför med stort intresse kommissionens initiativ för att förtydliga de befintliga gemenskapsbestämmelserna. Med tanke på denna frågas komplexitet anser ECB att en sådan allmän översyn inte bör genomföras i samband med detta direktivförslag.

Ändring av direktiv 2002/47/EG

9.   Kreditfordringar

| 9.1 | ECB är mycket positiv till de föreslagna ändringarna av direktiv 2002/47/EG, i de fall där de syftar till att göra det lättare för centralbankerna att använda kreditfordringar som säkerhet. Dessa ändringar ger centralbankerna i Europeiska unionen en säkrare rättslig ställning när de accepterar kreditfordringar som säkerhet, eftersom regelverken för kreditfordringar annars inte är harmoniserade mellan de olika rättsordningarna i EU. Möjligheten att använda kreditfordringar som säkerhet i centralbankernas transaktioner är av stor betydelse för euroområdets kreditinstitut, som har betydande mängder kreditfordringar i sina balansräkningar. Det vore mycket värdefullt för Eurosystemet om det kunde använda kreditfordringar som säkerheter inom det regelverk som skapas genom direktiv 2004/47/EG, och därigenom underlätta en informell och funktionell hantering av denna tillgångstyp, särskilt med hjälp av elektroniska medel och även i gränsöverskridande konstellationer. I detta hänseede förordar ECB därför att texten antas i enlighet med kommissionens förslag, utan att medlemsstaterna ges några valmöjligheter vid genomförandet, eftersom detta skulle underminera giltigheten och den rättsliga förutsebarheten vid sådant tagande av säkerheter. |
| --- | --- |

9.1

ECB är mycket positiv till de föreslagna ändringarna av direktiv 2002/47/EG, i de fall där de syftar till att göra det lättare för centralbankerna att använda kreditfordringar som säkerhet. Dessa ändringar ger centralbankerna i Europeiska unionen en säkrare rättslig ställning när de accepterar kreditfordringar som säkerhet, eftersom regelverken för kreditfordringar annars inte är harmoniserade mellan de olika rättsordningarna i EU. Möjligheten att använda kreditfordringar som säkerhet i centralbankernas transaktioner är av stor betydelse för euroområdets kreditinstitut, som har betydande mängder kreditfordringar i sina balansräkningar. Det vore mycket värdefullt för Eurosystemet om det kunde använda kreditfordringar som säkerheter inom det regelverk som skapas genom direktiv 2004/47/EG, och därigenom underlätta en informell och funktionell hantering av denna tillgångstyp, särskilt med hjälp av elektroniska medel och även i gränsöverskridande konstellationer. I detta hänseede förordar ECB därför att texten antas i enlighet med kommissionens förslag, utan att medlemsstaterna ges några valmöjligheter vid genomförandet, eftersom detta skulle underminera giltigheten och den rättsliga förutsebarheten vid sådant tagande av säkerheter.

| 9.2 | Genom de föreslagna ändringarna av artikel 1.4 a i direktiv 2002/47/EG begränsas dess tillämplighet till kreditfordringar som kan lämnas som säkerhet för centralbankers kredittransaktioner. För ECB:s och Eurosystemets syften räcker detta. Men ändringsförslaget sträcker sig längre än användningen av kreditfordringar enbart för centralbankernas transaktioner och innebär att bestämmelserna i direktiv 2002/47/EG skulle vara tillämpliga på alla kreditfordringar som kan lämnas som säkerhet för centralbankers kredittransaktioner i EU. Det uppstår ett öppenhetsproblem när det gäller i vilken omfattning som den föreslagna ändringen leder till att även säkerhetstagare som inte är centralbanker tillåts använda sådana kreditfordringar som är godtagbara som centralbankers säkerhet. Framför allt har kanske inte alla centralbanker i EU lättillgängliga kriterier för vilka kreditfordringar som betraktas som godtagbara säkerheter, vilket skulle göra det svårt för en säkerhetstagare som inte är centralbank att på ett effektivt avgöra om den kreditfordran som denna säkerhetstagare avser att ta som säkerhet i själva verket är godtagbar. Vidare kan de kriterier som tillämpas av Eurosystemet och centralbankerna utanför euroområdet skilja sig åt och sådana kriterier kan också förändras över tid. För att säkerställa rättslig förutsebarhet och likvärdiga konkurrensvillkor i EU rekommenderar ECB att det införs en enkel och enhetlig definition av kreditfordringar som omfattas av direktiv 2002/47/EG, som inte kopplar sådana kreditfordringar till de kriterier som tillämpas av centralbankerna. När denna definition av kreditfordringar görs i syfte att fastställa tillämpningsområdet för direktiv 2002/47/EG bör den vara tillräckligt vid för att inbegripa kreditfordringar som godtas som säkerhet av Eurosystemet. Om det inte är möjligt att anta någon sådan enhetlig definition, är det åtminstone viktigt att se till att de kreditfordringar som faktiskt har överförts som säkerhet till Eurosystemet faller under den nya definitionen i direktiv 2002/47/EG. |
| --- | --- |

9.2

Genom de föreslagna ändringarna av artikel 1.4 a i direktiv 2002/47/EG begränsas dess tillämplighet till kreditfordringar som kan lämnas som säkerhet för centralbankers kredittransaktioner. För ECB:s och Eurosystemets syften räcker detta. Men ändringsförslaget sträcker sig längre än användningen av kreditfordringar enbart för centralbankernas transaktioner och innebär att bestämmelserna i direktiv 2002/47/EG skulle vara tillämpliga på alla kreditfordringar som kan lämnas som säkerhet för centralbankers kredittransaktioner i EU. Det uppstår ett öppenhetsproblem när det gäller i vilken omfattning som den föreslagna ändringen leder till att även säkerhetstagare som inte är centralbanker tillåts använda sådana kreditfordringar som är godtagbara som centralbankers säkerhet. Framför allt har kanske inte alla centralbanker i EU lättillgängliga kriterier för vilka kreditfordringar som betraktas som godtagbara säkerheter, vilket skulle göra det svårt för en säkerhetstagare som inte är centralbank att på ett effektivt avgöra om den kreditfordran som denna säkerhetstagare avser att ta som säkerhet i själva verket är godtagbar. Vidare kan de kriterier som tillämpas av Eurosystemet och centralbankerna utanför euroområdet skilja sig åt och sådana kriterier kan också förändras över tid. För att säkerställa rättslig förutsebarhet och likvärdiga konkurrensvillkor i EU rekommenderar ECB att det införs en enkel och enhetlig definition av kreditfordringar som omfattas av direktiv 2002/47/EG, som inte kopplar sådana kreditfordringar till de kriterier som tillämpas av centralbankerna. När denna definition av kreditfordringar görs i syfte att fastställa tillämpningsområdet för direktiv 2002/47/EG bör den vara tillräckligt vid för att inbegripa kreditfordringar som godtas som säkerhet av Eurosystemet. Om det inte är möjligt att anta någon sådan enhetlig definition, är det åtminstone viktigt att se till att de kreditfordringar som faktiskt har överförts som säkerhet till Eurosystemet faller under den nya definitionen i direktiv 2002/47/EG.

| 9.3 | Ändringsförslagen innehåller inget klargörande av vilka lagvalsbestämmelser som är tillämpliga på gränsöverskridande användning av kreditfordringar som säkerhet. Den nuvarande ordalydelsen i artikel 9 i direktiv 2002/47/EG om lagvalsbestämmelser gäller endast kontoförda värdepapper och är uppenbart inte tillämplig på kreditfordringar. När det gäller gränsöverskridande användning av kreditfordringar som säkerhet är det av största vikt att harmonisera de tillämpliga lagvalsbestämmelserna. Kreditfordringar som används som säkerhet kan omfatta flera olika rättsordningar, t.ex. gäldenärens, fordringsägarens och avtalets, och med hänsyn till den rättsliga förutsebarheten måste parterna veta exakt vilken lagstiftning som är tillämplig när det gäller giltighet och förmånsrätt i fråga om utnyttjande av kreditfordringar som säkerhet. Lagvalsbestämmelserna om tredjepartseffekterna av överlåtelser av fordringar inom EU är för närvarande inte harmoniserade; det råder osäkerhet kring vilken lag som är tillämplig och parterna kan behöva uppfylla kraven i mer än en rättsordning för att någorlunda säkert veta att deras tagande av säkerhet är juridiskt hållbar. Detta är ett stort hinder och det skulle vara betydligt enklare att använda kreditfordringar som säkerhet över gränserna i EU om det fanns en enhetlig överenskommen uppsättning lagvalsbestämmelser för sådana tredjepartseffekter. Eftersom den här typen av förändring inte gjordes i Rom I-förordningen (7), är det särskilt viktigt att införa sådana bestämmelser i direktiv 2002/47/EG. Att ha sådana gemensamma bestämmelser skulle medföra avsevärda fördelar. |
| --- | --- |

9.3

Ändringsförslagen innehåller inget klargörande av vilka lagvalsbestämmelser som är tillämpliga på gränsöverskridande användning av kreditfordringar som säkerhet. Den nuvarande ordalydelsen i artikel 9 i direktiv 2002/47/EG om lagvalsbestämmelser gäller endast kontoförda värdepapper och är uppenbart inte tillämplig på kreditfordringar. När det gäller gränsöverskridande användning av kreditfordringar som säkerhet är det av största vikt att harmonisera de tillämpliga lagvalsbestämmelserna. Kreditfordringar som används som säkerhet kan omfatta flera olika rättsordningar, t.ex. gäldenärens, fordringsägarens och avtalets, och med hänsyn till den rättsliga förutsebarheten måste parterna veta exakt vilken lagstiftning som är tillämplig när det gäller giltighet och förmånsrätt i fråga om utnyttjande av kreditfordringar som säkerhet. Lagvalsbestämmelserna om tredjepartseffekterna av överlåtelser av fordringar inom EU är för närvarande inte harmoniserade; det råder osäkerhet kring vilken lag som är tillämplig och parterna kan behöva uppfylla kraven i mer än en rättsordning för att någorlunda säkert veta att deras tagande av säkerhet är juridiskt hållbar. Detta är ett stort hinder och det skulle vara betydligt enklare att använda kreditfordringar som säkerhet över gränserna i EU om det fanns en enhetlig överenskommen uppsättning lagvalsbestämmelser för sådana tredjepartseffekter. Eftersom den här typen av förändring inte gjordes i Rom I-förordningen (7), är det särskilt viktigt att införa sådana bestämmelser i direktiv 2002/47/EG. Att ha sådana gemensamma bestämmelser skulle medföra avsevärda fördelar.

| 9.4 | ECB kommer också med följande tekniska förslag för att säkra överensstämmelse inom direktivförslaget när det gäller inbegripande av kreditfordringar enligt direktiv 2002/47/EG. För att säkerställa att inte enbart överlåtelse av kreditfordringar utan även pantsättning av kreditfordringar omfattas av direktiv 2002/47/EG, bör artikel 2.1 c ändras så att det hänvisas till den fulla rätten att utnyttja en finansiell säkerhet, i syfte att klargöra att begreppet ”avtal om finansiell säkerhet” även omfattar pantsättning av kreditfordringar. En hänvisning till kreditfordringar bör också läggas till i definitionen av finansiella instrument i artikel 2.1 e. Slutligen bör artikel 3 ändras så att ”överföring av innehav” anges vid sidan av registrering och anmälning i samband med giltighetsvillkoret för ett avtal om finansiellt säkerhetsställande. |
| --- | --- |

9.4

ECB kommer också med följande tekniska förslag för att säkra överensstämmelse inom direktivförslaget när det gäller inbegripande av kreditfordringar enligt direktiv 2002/47/EG. För att säkerställa att inte enbart överlåtelse av kreditfordringar utan även pantsättning av kreditfordringar omfattas av direktiv 2002/47/EG, bör artikel 2.1 c ändras så att det hänvisas till den fulla rätten att utnyttja en finansiell säkerhet, i syfte att klargöra att begreppet ”avtal om finansiell säkerhet” även omfattar pantsättning av kreditfordringar. En hänvisning till kreditfordringar bör också läggas till i definitionen av finansiella instrument i artikel 2.1 e. Slutligen bör artikel 3 ändras så att ”överföring av innehav” anges vid sidan av registrering och anmälning i samband med giltighetsvillkoret för ett avtal om finansiellt säkerhetsställande.

10.   Nettning

Direktivförslaget innehåller inga ändringar av bestämmelserna om insolvensnettning i direktiv 2002/47/EG eller direktiv 98/26/EG. Möjligheten att göra slutavräkning vid en motparts insolvens är dock av avgörande betydelse på de finansiella marknaderna. Frågan om slutavräkningens verkställbarhet inskränks därför inte till enskilda fall av ställande av finansiell säkerhet, utan är relevant för alla former av arrangemang som syftar till att reducera kreditrisk och kreditexponering. Det behöver göras ytterligare framsteg när det gäller behandlingen av nettning, inte enbart i direktiv 2002/47/EG, utan även i EU:s finansiella regelverk i allmänhet. Det skulle t.ex. vara fördelaktigt om det kunde uppnås större samstämmighet mellan de olika definitionerna av nettning och kvittning i olika EU-rättsakter. Eftersom tillämpningen av automatiska slutavräkningsrättigheter gentemot systemviktiga kredit- och finansinstitut som är verksamma på internationella finansiella marknader är av betydelse för systemet, behövs det samtidigt en mer omfattande diskussion på EU-nivå om tillämpningen av slutavräkningsbestämmelser för finansinstitut på marknaden för OTC-derivat, och inte bara i samband med ställande av finansiell säkerhet.

11.   Ändringsförslag

De ändringsförslag av direktivet som blir resultatet av rekommendationerna ovan framgår av bilagan.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 7 augusti 2008.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  KOM(2008) 213 slutlig.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (EGT L 166, 11.6.1998, s. 45).

2

(3)  Riktlinje ECB/2007/2 av den 26 april 2007 om ett transeuropeiskt automatiserat system för bruttoavveckling av betalningar i realtid (TARGET2) (EUT L 237, 8.9.2007, s. 1).

3

(4)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

4

(5)  EGT L 125, 5.5.2001, s. 15.

5

(6)  EGT L 168, 27.6.2002, s. 43.

6

(7)  KOM(2005) 650 slutlig.

7

---

BILAGA

ÄNDRINGSFÖRSLAG (1)

| Kommissionens förslag
   (2) | ECB:s ändringsförslag
   (3) |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 1 i direktivförslaget
  Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 2 a |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| I detta direktiv avses med | I detta direktiv avses med |
| a) | system: ett formellt arrangemang |

Kommissionens förslag
   (2)

ECB:s ändringsförslag
   (3)

Ändring 1

Artikel 1 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 2 a

Artikel 2

Artikel 2

I detta direktiv avses med

I detta direktiv avses med

a)

system: ett formellt arrangemang

| a) | system: ett formellt arrangemang |
| --- | --- |

a)

system: ett formellt arrangemang

| — | mellan tre eller flera deltagare, en eventuell avvecklingsagent, en eventuell central motpart, en eventuell clearingorganisation eller en eventuell indirekt deltagare oräknade, med gemensamma regler och standardiserade arrangemang för att utföra överföringsuppdrag mellan deltagarna, |
| --- | --- |

—

mellan tre eller flera deltagare, en eventuell avvecklingsagent, en eventuell central motpart, en eventuell clearingorganisation eller en eventuell indirekt deltagare oräknade, med gemensamma regler och standardiserade arrangemang för att utföra överföringsuppdrag mellan deltagarna,

| — | mellan
  som omfattar tre eller flera deltagare, en eventuell avvecklingsagent, en eventuell central motpart, en eventuell clearingorganisation eller en eventuell indirekt deltagare oräknade, med gemensamma regler och standardiserade arrangemang för att genomföra clearing eller utföraöverföringsuppdrag mellan deltagarna, |
| --- | --- |

—

mellan
  som omfattar tre eller flera deltagare, en eventuell avvecklingsagent, en eventuell central motpart, en eventuell clearingorganisation eller en eventuell indirekt deltagare oräknade, med gemensamma regler och standardiserade arrangemang för att genomföra clearing eller utföraöverföringsuppdrag mellan deltagarna,

| — | som faller under en medlemsstats lag som deltagarna har valt; deltagarna får emellertid välja lagen endast i en medlemsstat där åtminstone en av dem har sitt huvudkontor, och |
| --- | --- |

—

som faller under en medlemsstats lag som deltagarna har valt; deltagarna får emellertid välja lagen endast i en medlemsstat där åtminstone en av dem har sitt huvudkontor, och

| — | som faller under en medlemsstats lag som deltagarna har valt; deltagarna får emellertid välja lagen endast i en medlemsstat där åtminstone en av dem har sitt huvudkontor,
  eller som upprättats genom en ECB-rättsakt som är bindande för deltagarna p.g.a. ett arrangemang som ingåtts med ECB och som faller under lagstiftningen i en medlemsstat, och |
| --- | --- |

—

som faller under en medlemsstats lag som deltagarna har valt; deltagarna får emellertid välja lagen endast i en medlemsstat där åtminstone en av dem har sitt huvudkontor,
  eller som upprättats genom en ECB-rättsakt som är bindande för deltagarna p.g.a. ett arrangemang som ingåtts med ECB och som faller under lagstiftningen i en medlemsstat, och

| — | som är betecknat som ett system och anmält till kommissionen av den medlemsstat vars lag är tillämplig, utan att detta påverkar tillämpningen av andra strängare regler, som föreskrivs i nationell lag, sedan den medlemsstaten har förvissat sig om att systemets regler är tillfredsställande. |
| --- | --- |

—

som är betecknat som ett system och anmält till kommissionen av den medlemsstat vars lag är tillämplig, utan att detta påverkar tillämpningen av andra strängare regler, som föreskrivs i nationell lag, sedan den medlemsstaten har förvissat sig om att systemets regler är tillfredsställande.

| — | som är betecknat som ett system och anmält till kommissionen antingen i) av den medlemsstat vars lag är tillämplig, utan att detta påverkar tillämpningen av andra strängare regler, som föreskrivs i nationell lag,
  och utan att detta påverkar tillämpningen av andra strängare regler, som föreskrivs i nationell lag, sedan den medlemsstaten har förvissat sig om att systemets regler är tillfredsställande eller också ii) av ECB som ett system som har upprättats genom en ECB-rättsakt. |
| --- | --- |

—

som är betecknat som ett system och anmält till kommissionen antingen i) av den medlemsstat vars lag är tillämplig, utan att detta påverkar tillämpningen av andra strängare regler, som föreskrivs i nationell lag,
  och utan att detta påverkar tillämpningen av andra strängare regler, som föreskrivs i nationell lag, sedan den medlemsstaten har förvissat sig om att systemets regler är tillfredsställande eller också ii) av ECB som ett system som har upprättats genom en ECB-rättsakt.

Motivering – se punkt 4 i yttrandet

Ändring 2

Artikel 1 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 2 f och 2 g

Artikel 2

Artikel 2

| f) | deltagare: ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller ett system. [...] |
| --- | --- |

f)

deltagare: ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller ett system. [...]

| f) | deltagare: enbart ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller en systemoperatör. [...] |
| --- | --- |

f)

deltagare: enbart ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller en systemoperatör. [...]

| g) | indirekt deltagare: ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller ett system med ett avtalsförhållande till ett institut, som deltar i ett system, som utför överföringsuppdrag, varigenom den indirekta deltagaren ges möjlighet att utföra överföringsuppdrag genom systemet. |
| --- | --- |

g)

indirekt deltagare: ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller ett system med ett avtalsförhållande till ett institut, som deltar i ett system, som utför överföringsuppdrag, varigenom den indirekta deltagaren ges möjlighet att utföra överföringsuppdrag genom systemet.

| g) | indirekt deltagare: enbart ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller en systemoperatör med ett avtalsförhållande till ett institut, som deltar i ett system, som utför överföringsuppdrag, varigenom den indirekta deltagaren ges möjlighet att utföra överföringsuppdrag genom systemet under förutsättning att den indirekta deltagaren är känd av systemoperatören. |
| --- | --- |

g)

indirekt deltagare: enbart ett institut, en central motpart, en avvecklingsagent, en clearingorganisation eller en systemoperatör med ett avtalsförhållande till ett institut, som deltar i ett system, som utför överföringsuppdrag, varigenom den indirekta deltagaren ges möjlighet att utföra överföringsuppdrag genom systemet under förutsättning att den indirekta deltagaren är känd av systemoperatören.

Motivering – se punkt 3 i yttrandet

Ändring 3

Artikel 1 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 2 n

Artikel 2

Artikel 2

| n) | samverkande system: ettsystem som ingår avtal med ett eller flera system som inbegriper upprättandet av ömsesidiga lösningar och inte bara uppkoppling till befintliga standardiserade tjänsteerbjudanden. |
| --- | --- |

n)

samverkande system: ettsystem som ingår avtal med ett eller flera system som inbegriper upprättandet av ömsesidiga lösningar och inte bara uppkoppling till befintliga standardiserade tjänsteerbjudanden.

| n) | samverkande arrangemang
  system: varje
  ett
  system som ingår
  arrangemang
  som ingås mellan två
  med ett eller flera systemoperatörer som inbegriper upprättandet av ömsesidiga lösningar och inte bara uppkoppling till befintliga standardiserade tjänsteerbjudanden. |
| --- | --- |

n)

samverkande arrangemang
  system: varje
  ett
  system som ingår
  arrangemang
  som ingås mellan två
  med ett eller flera systemoperatörer som inbegriper upprättandet av ömsesidiga lösningar och inte bara uppkoppling till befintliga standardiserade tjänsteerbjudanden.

Motivering – se punkt 5.2 i yttrandet

Ändring 4

Artikel 1.2 f i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 2 o

| o) | systemoperatör: en enhet med ansvar för den dagliga driften av ett system. En systemoperatör får också agera som en avvecklingsagent, central motpart eller clearingorganisation. |
| --- | --- |

o)

systemoperatör: en enhet med ansvar för den dagliga driften av ett system. En systemoperatör får också agera som en avvecklingsagent, central motpart eller clearingorganisation.

| o) | systemoperatör: en enhet eller, i förekommande fall, enheter med ansvar för den dagliga driften av ett system. En systemoperatör får också agera som en avvecklingsagent, central motpart eller clearingorganisation. |
| --- | --- |

o)

systemoperatör: en enhet eller, i förekommande fall, enheter med ansvar för den dagliga driften av ett system. En systemoperatör får också agera som en avvecklingsagent, central motpart eller clearingorganisation.

Motivering – se punkt 6 i yttrandet

Ändring 5

Artikel 1.3 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 3.1 andra stycket

Överföringsuppdrag som undantagsvis införs i ett system efter den tidpunkt då insolvensförfaranden inleds och som utförs under bankdagen, enligt definitionen i reglerna för systemet, under vilken dessa förfaranden inleds, ska endast gälla enligt rättsordningen och vara bindande i förhållande till tredje man om systemoperatören efter avvecklingen kan bevisa att den inte hade eller borde ha haft kännedom om att sådana förfaranden hade inletts.

Överföringsuppdrag som undantagsvis införs i ett system efter den tidpunkt då insolvensförfaranden inleds och som utförs under bankdagen, enligt definitionen i reglerna för systemet, under vilken dessa förfaranden inleds, ska endast gälla enligt rättsordningen och vara bindande i förhållande till tredje man om den relevanta systemoperatören efter avvecklingen kan bevisa att den inte hade eller borde ha haft kännedom om att sådana förfaranden hade inletts.

Motivering – se punkt 6 i yttrandet

Ändring 6

Artikel 1 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, ny artikel 3.4

Artikel 3

Artikel 3

4.   I fråga om samverkande system fastställer varje system sina egna regler om tidpunkten för införande i sitt system. Ett systems regler om tidpunkten för införande ska inte påverkas av regler i andra system som det samverkar med.

4.   I fråga om samverkande system
  arrangemang fastställer varje system i sina egna regler tidpunkten för införande i sitt system. Ett
  , för att i möjligaste mån säkerställa att reglerna för alla system som deltar i de samverkande arrangemangen samordnas i det hänseendet.

Om det inte uttryckligen anges i reglerna för de berörda systemen ska
  ett systems regler om tidpunkten för införande ska inte påverkas av regler i andra system som det samverkar med.

Motivering – se punkt 5.1 i yttrandet

Ändring 7

Artikel 1 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 5

Artikel 5

Artikel 5

Ett överföringsuppdrag får inte återkallas av en deltagare i ett system eller av tredje man från den tidpunkt som anges i reglerna i det systemet.

Ett överföringsuppdrag får inte återkallas av en deltagare i ett system eller av tredje man från den tidpunkt som anges i reglerna i det systemet.

I fråga om samverkande system fastställer varje system sina egna regler om tidpunkten för återkallelse i sitt system. Ett systems regler om tidpunkten för återkallelse ska inte påverkas av regler i andra system som det samverkar med.

In fråga om samverkande system fastställer varje system i sina egna regler om tidpunkten för återkallelse i sitt system. E
  oåterkallelighet, för att i möjligaste mån säkerställa att reglerna för alla system som deltar i de samverkande arrangemangen samordnas i det hänseendet.

Om det inte uttryckligen anges i reglerna för de berörda systemen ska
  ett systems regler omtidpunkten för återkallelse
  ska
  oåterkallelighet inte påverkas av regler i andra system som det samverkar med.

Motivering – se punkt 5.1 i yttrandet

Ändring 8

Artikel 1 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 9.1

Artikel 9

Artikel 9

1.   De rättigheter som ett system eller en deltagare har till en säkerhet som ställs i samband med ett system, och de rättigheter som medlemsstaternas centralbanker eller Europeiska centralbanken har till en säkerhet som ställs till dem, ska inte påverkas av insolvensförfaranden mot den deltagare eller den motpart till medlemsstaternas centralbanker eller Europeiska centralbanken som ställde säkerheten. Sådan säkerhet får realiseras för att tillgodose dessa rättigheter.

1.   De rättigheter som ett
  en systemoperatör eller en deltagare har till en säkerhet som ställs i samband med ett system, och de rättigheter som medlemsstaternas centralbanker eller Europeiska centralbanken har till en säkerhet som ställs till dem, ska inte påverkas av insolvensförfaranden mot den deltagare eller den motpart till medlemsstaternas centralbanker eller Europeiska centralbanken eller mot någon tredje part, vilket omfattar men inte begränsas till ett närstående bolag till en sådan deltagare eller motpart som ställde säkerheten. Sådan säkerhet får realiseras för att tillgodose dessa rättigheter.

Motivering – se punkt 2 i yttrandet

Ändring 9

Artikel 1 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 98/26/EG, artikel 10

Artikel 10

Artikel 10

Medlemsstaterna ska ange vilka system, och vilka respektive systemoperatörer, som ska innefattas i detta direktivs räckvidd och anmäla dem till kommissionen och underrätta kommissionen om vilka myndigheter de har utsett enligt artikel 6.2.

Medlemsstaterna, eller ECB där ett system skapats genom en rättsakt från ECB, ska ange vilka system, och vilka respektive systemoperatörer, som ska innefattas i detta direktivs räckvidd och anmäla dem till kommissionen och underrätta kommissionen om vilka myndigheter de har utsett enligt artikel 6.2.

Systemoperatören ska till den medlemsstat vars lag är tillämplig ange deltagarna i systemet inklusive varje eventuell indirekt deltagare och varje förändring med avseende på deltagarna.

Systemoperatören ska till den medlemsstat vars lag är tillämplig ange deltagarna i systemet inklusive varje eventuell indirekt deltagare och varje förändring med avseende på deltagarna.

Medlemsstaterna får, förutom den angivelse som föreskrivs i andra stycket, underkasta systemoperatörer som faller under medlemsstaternas jurisdiktion tillsyns- eller tillståndskrav. Det ska även säkerställas att Europeiska centralbankens och de nationella centralbankernas tillsynsbefogenheter respekteras.

Var och en som har ett berättigat intresse får begära att ett institut ska lämna upplysningar om i vilka system institutet deltar och om de huvudsakliga bestämmelserna för dessa systems verksamhet.

Motivering – se punkt 6 i yttrandet

Ändring 10

Ändring av direktiv 2002/47/EG, artikel 2.1 c

Artikel 2.1 c:

Artikel 2.1 c:

| c) | avtal om finansiell säkerhet: avtal enligt vilka säkerhetsställaren ställer finansiell säkerhet till säkerhetstagaren eller till dennes förmån, varvid den fulla äganderätten till den finansiella säkerheten kvarstår hos säkerhetsställaren när säkerhetsrätten är fastställd. |
| --- | --- |

c)

avtal om finansiell säkerhet: avtal enligt vilka säkerhetsställaren ställer finansiell säkerhet till säkerhetstagaren eller till dennes förmån, varvid den fulla äganderätten till den finansiella säkerheten kvarstår hos säkerhetsställaren när säkerhetsrätten är fastställd.

| c) | avtal om finansiell säkerhet: avtal enligt vilka säkerhetsställaren ställer finansiell säkerhet till säkerhetstagaren eller till dennes förmån, varvid den fulla äganderätten, eller full rätt att utnyttja, till den finansiella säkerheten kvarstår hos säkerhetsställaren när säkerhetsrätten är fastställd. |
| --- | --- |

c)

avtal om finansiell säkerhet: avtal enligt vilka säkerhetsställaren ställer finansiell säkerhet till säkerhetstagaren eller till dennes förmån, varvid den fulla äganderätten, eller full rätt att utnyttja, till den finansiella säkerheten kvarstår hos säkerhetsställaren när säkerhetsrätten är fastställd.

Motivering – se punkt 9 i yttrandet

Ändring 11

Ändring av direktiv 2002/47/EG, artikel 2.1 e

Artikel 2.1 e:

Artikel 2.1 e:

| e) | finansiella instrument: aktier i företag och likvärdiga värdepapper, obligationer och andra skuldförbindelser som kan omsättas på kapitalmarknaden, samt andra värdepapper som normalt omsätts och ger rätt att förvärva varje sådan typ av aktier, obligationer eller andra värdepapper genom teckning, köp eller byte eller som föranleder kontantavveckling (med undantag av betalningsinstrument), inklusive andelar i fondföretag, penningmarknadsinstrument samt fordringar på och rättigheter till eller avseende någon av de föregående instrumenten. |
| --- | --- |

e)

finansiella instrument: aktier i företag och likvärdiga värdepapper, obligationer och andra skuldförbindelser som kan omsättas på kapitalmarknaden, samt andra värdepapper som normalt omsätts och ger rätt att förvärva varje sådan typ av aktier, obligationer eller andra värdepapper genom teckning, köp eller byte eller som föranleder kontantavveckling (med undantag av betalningsinstrument), inklusive andelar i fondföretag, penningmarknadsinstrument samt fordringar på och rättigheter till eller avseende någon av de föregående instrumenten.

| e) | finansiella instrument: aktier i företag och likvärdiga värdepapper, obligationer och andra skuldförbindelser som kan omsättas på kapitalmarknaden, samt andra värdepapper som normalt omsätts och ger rätt att förvärva varje sådan typ av aktier, obligationer eller andra värdepapper genom teckning, köp eller byte eller som föranleder kontantavveckling (med undantag av betalningsinstrument), inklusive andelar i fondföretag, penningmarknadsinstrument samt fordringar på och rättigheter till eller avseende någon av de föregående instrumenten, samt kreditfordringar i den omfattning som det föreskrivs i detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

finansiella instrument: aktier i företag och likvärdiga värdepapper, obligationer och andra skuldförbindelser som kan omsättas på kapitalmarknaden, samt andra värdepapper som normalt omsätts och ger rätt att förvärva varje sådan typ av aktier, obligationer eller andra värdepapper genom teckning, köp eller byte eller som föranleder kontantavveckling (med undantag av betalningsinstrument), inklusive andelar i fondföretag, penningmarknadsinstrument samt fordringar på och rättigheter till eller avseende någon av de föregående instrumenten, samt kreditfordringar i den omfattning som det föreskrivs i detta direktiv.

Motivering – se punkt 9 i yttrandet

Ändring 12

Artikel 2.3 i direktivförslaget

Ändring av direktiv 2002/47/EG, artikel 3

Artikel 3

Artikel 3

Nytt stycke

Nytt stycke

När kreditfordringar ställs som finansiell säkerhet, ska medlemsstaterna inte kräva att skapandet, giltigheten eller tillåtligheten som bevisning för att de ställts som finansiell säkerhet enligt ett avtal om finansiellt säkerhetsställande är beroende av någon formell handling såsom registrering eller förhandsanmälan av gäldenären av den kreditfordran som ställts som säkerhet.

När kreditfordringar ställs som finansiell säkerhet, ska medlemsstaterna inte kräva att skapandet, giltigheten eller tillåtligheten som bevisning för att de ställts som finansiell säkerhet enligt ett avtal om finansiellt säkerhetsställande är beroende av någon formell handling såsom registrering, överföring av innehav eller förhandsanmälan av gäldenären av den kreditfordran som ställts som säkerhet.

Motivering – se punkt 9 i yttrandet

---

(1)  Ändringsförslagen i bilagan är baserade på ordalydelsen i direktivförslaget samt direktiv 98/26/EG och direktiv 2002/47/EG, som enligt ECB också behöver ändras. Ändringsförslagen är begränsade till sådana ändringar som gjorts för att spegla ECB:s förslag i detta yttrande. Förslagen bör i tillämpliga delar och där detta är relevant gälla för andra gemenskapsdirektiv som ändras genom direktivförslaget.

(2)  Genomstruken text anger de strykningar som ECB föreslår.

(3)  Text markerad med fet stil anger ECB:s förslag till ny text.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/12

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/02)

| Datum för antagande av beslutet | 2.7.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 651/07 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Prolongation et actualisation du plan d'aide aux transporteurs de marchandises par voies navigables (N 38/04) pour la période 2008-2012 |
| Rättslig grund | La base légale est l'article 1er du décret no 60-1441 du 26 décembre 1991 portant statut de voies navigables de France, «l'établissement public [...] est notamment chargé [...] de rechercher tout moyen propre à développer l'utilisation des voies navigables et à en améliorer l'exploitation» |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stödordningens syfte är att uppmuntra moderniseringen av sektorn för varutransporter på inre vattenvägar i syfte att förstärka dess konkurrenskraft, underlätta tillträde till nya marknader samt främja tillträde till pråmskepparyrket |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Högst 16,5 miljoner EUR |
| Stödnivå | Åtgärd A1 och B1: 30 %; åtgärd B2: 25 %; åtgärd B3: 50 %; åtgärd C1 och C2: 20 %; åtgärd D1: 50 % |
| Varaktighet | 5 år (2008–2012) |
| Ekonomisk sektor | Transporter på inre vattenvägar |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Voies navigables de France |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

2.7.2008

Stöd nr

N 651/07

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Prolongation et actualisation du plan d'aide aux transporteurs de marchandises par voies navigables (N 38/04) pour la période 2008-2012

Rättslig grund

La base légale est l'article 1er du décret no 60-1441 du 26 décembre 1991 portant statut de voies navigables de France, «l'établissement public [...] est notamment chargé [...] de rechercher tout moyen propre à développer l'utilisation des voies navigables et à en améliorer l'exploitation»

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stödordningens syfte är att uppmuntra moderniseringen av sektorn för varutransporter på inre vattenvägar i syfte att förstärka dess konkurrenskraft, underlätta tillträde till nya marknader samt främja tillträde till pråmskepparyrket

Stödform

Direktstöd

Budget

Högst 16,5 miljoner EUR

Stödnivå

Åtgärd A1 och B1: 30 %; åtgärd B2: 25 %; åtgärd B3: 50 %; åtgärd C1 och C2: 20 %; åtgärd D1: 50 %

Varaktighet

5 år (2008–2012)

Ekonomisk sektor

Transporter på inre vattenvägar

Den beviljande myndighetens namn och adress

Voies navigables de France

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 5.8.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 46/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Galicia |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayudas Públicas-Galicia-Producciones o coproducciones en lengua gallega |
| Rättslig grund | La Ley no 6/1999, de 1 de setiembre, del audiovisual de Galicia y las bases reguladoras para la concesión, en régimen de concurrencia competitiva, de subvenciones para producciones o coproducciones audiovisuales en lengua gallega |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 3,1 miljoner EUR |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2011 |
| Ekonomisk sektor | Rekreation, kultur och sport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Consellería de Cultura e Deporte |
| Xunta de Galicia San Caetano s/n |
| E-15702 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Datum för antagande av beslutet

5.8.2008

Stöd nr

N 46/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Galicia

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayudas Públicas-Galicia-Producciones o coproducciones en lengua gallega

Rättslig grund

La Ley no 6/1999, de 1 de setiembre, del audiovisual de Galicia y las bases reguladoras para la concesión, en régimen de concurrencia competitiva, de subvenciones para producciones o coproducciones audiovisuales en lengua gallega

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 3,1 miljoner EUR

Stödnivå

50 %

Varaktighet

Till den 31.12.2011

Ekonomisk sektor

Rekreation, kultur och sport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Consellería de Cultura e Deporte

Xunta de Galicia San Caetano s/n

E-15702 Santiago de Compostela (A Coruña)

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 17.6.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 90/08 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Oberösterreich |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Veräußerung von Aktien der Energie AG Oberösterreich über eine Privatplazierung an ausgewählte Investoren |
| Rättslig grund | Beschluß des Oberösterreichischen Landtages, Sitzung am 31. Januar 2008, XXVI. Gesetzgebungsperiode |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | — |
| Stödform | — |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 884 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | — |
| Ekonomisk sektor | Elektricitet, gas och vatten |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1040 Wien |

Datum för antagande av beslutet

17.6.2008

Stöd nr

N 90/08

Medlemsstat

Österrike

Region

Oberösterreich

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Veräußerung von Aktien der Energie AG Oberösterreich über eine Privatplazierung an ausgewählte Investoren

Rättslig grund

Beschluß des Oberösterreichischen Landtages, Sitzung am 31. Januar 2008, XXVI. Gesetzgebungsperiode

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

—

Stödform

—

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 884 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

—

Ekonomisk sektor

Elektricitet, gas och vatten

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1040 Wien

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5239 – Cinven/JOST Holding)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/03)

Kommissionen beslutade den 31 juli 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5239. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5239. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5268 – Goldman Sachs/PAI/Xella International)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/04)

Kommissionen beslutade den 14 augusti 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5268. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5268. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/15

---

Eurons växelkurs (1)

22 augusti 2008

(2008/C 216/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4808 |
| JPY | japansk yen | 162,55 |
| DKK | dansk krona | 7,4599 |
| GBP | pund sterling | 0,79660 |
| SEK | svensk krona | 9,3777 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6228 |
| ISK | isländsk krona | 120,77 |
| NOK | norsk krona | 7,9335 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,373 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 233,68 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7033 |
| PLN | polsk zloty | 3,2963 |
| RON | rumänsk leu | 3,5213 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,308 |
| TRY | turkisk lira | 1,7562 |
| AUD | australisk dollar | 1,7020 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5502 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,5608 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0782 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0882 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 573,28 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,3757 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,1188 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,1708 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 534,51 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9459 |
| PHP | filippinsk peso | 67,380 |
| RUB | rysk rubel | 36,0899 |
| THB | thailändsk baht | 50,281 |
| BRL | brasiliansk real | 2,3893 |
| MXN | mexikansk peso | 14,9576 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4808

JPY

japansk yen

162,55

DKK

dansk krona

7,4599

GBP

pund sterling

0,79660

SEK

svensk krona

9,3777

CHF

schweizisk franc

1,6228

ISK

isländsk krona

120,77

NOK

norsk krona

7,9335

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,373

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

233,68

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7033

PLN

polsk zloty

3,2963

RON

rumänsk leu

3,5213

SKK

slovakisk koruna

30,308

TRY

turkisk lira

1,7562

AUD

australisk dollar

1,7020

CAD

kanadensisk dollar

1,5502

HKD

Hongkongdollar

11,5608

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0782

SGD

singaporiansk dollar

2,0882

KRW

sydkoreansk won

1 573,28

ZAR

sydafrikansk rand

11,3757

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,1188

HRK

kroatisk kuna

7,1708

IDR

indonesisk rupiah

13 534,51

MYR

malaysisk ringgit

4,9459

PHP

filippinsk peso

67,380

RUB

rysk rubel

36,0899

THB

thailändsk baht

50,281

BRL

brasiliansk real

2,3893

MXN

mexikansk peso

14,9576

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/16

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 september 2008

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

(2008/C 216/06)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2008 | ... | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 | 31.8.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.9.2008

...

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008

31.8.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/17

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till statligt regionalt investeringsstöd

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/07)

| Stöd nr | XR 14/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Nationale Regionalförderungsgebiete gemäß Art. 87 Abs. 3 lit. a und lit. c des EG-Vertrags, die in der von der EK genehmigten Förderungsgebietskarte (K(2006) 6695 endg.) ausgewiesen sind |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007-2013, Teil A (TOP-Investition) |
| Rättslig grund | Bundesgesetz über besondere Förderungen von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU-Förderungsgesetz), BGBl. Nr. 432/1996 in der jeweils geltende Fassung |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 0,25 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | 30 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Stöd begränsat till vissa sektorer |
| NACE: 55; 63.3; 93 |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit (BMWA) |
| Abteilung V/4 (Tourismus-Förderungen) |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |

Stöd nr

XR 14/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Nationale Regionalförderungsgebiete gemäß Art. 87 Abs. 3 lit. a und lit. c des EG-Vertrags, die in der von der EK genehmigten Förderungsgebietskarte (K(2006) 6695 endg.) ausgewiesen sind

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007-2013, Teil A (TOP-Investition)

Rättslig grund

Bundesgesetz über besondere Förderungen von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU-Förderungsgesetz), BGBl. Nr. 432/1996 in der jeweils geltende Fassung

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

0,25 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

30 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

1.1.2007

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Stöd begränsat till vissa sektorer

NACE: 55; 63.3; 93

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit (BMWA)

Abteilung V/4 (Tourismus-Förderungen)

Stubenring 1

A-1011 Wien

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

http://www.land-oberoesterreich.gv.at/cps/rde/xbcr/SID-3DCFCFC3-043A8375/ooe/TIP_RL_beilage1.pdf

Övriga upplysningar

—

| Stöd nr | XR 34/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06) |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG)
  (Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen) |
| Rättslig grund | Arbeitsmarktförderungsgesetz 1969 in der derzeit geltenden Fassung
  Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 60 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | 30 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.6.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Stöd begränsat till vissa sektorer |
| NACE D; K |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| (43) 711 00 63 90 |

Stöd nr

XR 34/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06)

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG)

(Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen)

Rättslig grund

Arbeitsmarktförderungsgesetz 1969 in der derzeit geltenden Fassung

Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

60 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

30 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

1.6.2007

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Stöd begränsat till vissa sektorer

NACE D; K

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1010 Wien

(43) 711 00 63 90

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

http://www.awsg.at/portal/media/2506.pdf

Övriga upplysningar

—

| Stöd nr | XR 68/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Osttirol |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Impulspaket Tirol |
| Rättslig grund | Richtlinie zum Impulspaket Tirol
  Rahmenrichtlinie für die Wirtschaftsförderung des Landes Tirol |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 10 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | 15 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.1.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd |
| — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Tiroler Landesregierung abgewickelt durch die Abteilung Wirtschaft und Arbeit, Sachgebiet Wirtschaftsförderung |
| Heiliggeiststraße 7-9 |
| A-6020 Innsbruck |
| (43) 512 508 24 02 |

Stöd nr

XR 68/07

Medlemsstat

Österrike

Region

Osttirol

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Impulspaket Tirol

Rättslig grund

Richtlinie zum Impulspaket Tirol

Rahmenrichtlinie für die Wirtschaftsförderung des Landes Tirol

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

10 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

15 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

1.1.2007

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

Tiroler Landesregierung abgewickelt durch die Abteilung Wirtschaft und Arbeit, Sachgebiet Wirtschaftsförderung

Heiliggeiststraße 7-9

A-6020 Innsbruck

(43) 512 508 24 02

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

http://www.tirol.gv.at/fileadmin/www.tirol.gv.at/themen/wirtschaft-und-tourismus/wirtschaftsfoerderung/downloads/richtlinie_impulspaket.pdf

Övriga upplysningar

—

| Stöd nr | XR 31/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Republiken Tjeckien |
| Region | Moravskoslezsko |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Rozvoj cestovního ruchu |
| Rättslig grund | Zákon č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění pozdějších předpisů
  Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko 2007–2013 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 274,94 miljoner CZK |
| Högsta tillåtna stödnivå | 40 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 1.2.2008 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regionální rada regionu soudržnosti |
| Moravskoslezsko |
| Hrabákova 1/1861 |
| CZ-702 00 Ostrava – Moravská Ostrava |

Stöd nr

XR 31/08

Medlemsstat

Republiken Tjeckien

Region

Moravskoslezsko

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Rozvoj cestovního ruchu

Rättslig grund

Zákon č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění pozdějších předpisů

Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko 2007–2013

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

274,94 miljoner CZK

Högsta tillåtna stödnivå

40 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

1.2.2008

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regionální rada regionu soudržnosti

Moravskoslezsko

Hrabákova 1/1861

CZ-702 00 Ostrava – Moravská Ostrava

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

www.rr-moravskoslezsko.cz

Övriga upplysningar

—

| Stöd nr | XR 93/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Region | — |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement | Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych |
| Rättslig grund | 16 Regionalnych Programów Operacyjnych 2007–2013
  Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego z dnia 11 października 2007 r. w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych (Dz.U. nr 193, poz. 1399) wydane na podstawie art. 21 ust. 3 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 oraz z 2007 r. nr 140, poz. 984) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Beräknade utgifter per år | 506,62 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | 50 % |
| Överensstämmer med artikel 4 i förordningen |
| Datum för genomförande | 3.11.2007 |
| Varaktighet | 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Urząd Marszałkowski Województwa Dolnośląskiego
  rpo@dolnyslask.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Kujawsko-Pomorskiego
  politykaregionalna@kujawsko-pomorskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego
  rpo@lubelskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Lubuskiego
  sekretariat.biz@lrpo.lubuskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Łódzkiego
  strategia@lodzkie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Małopolskiego
  ife@umwm.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Mazowieckiego
  urzad_marszalkowski@mazovia.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Opolskiego
  dpo@umwo.opole.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Podkarpackiego
  urzad@podkarpackie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Podlaskiego
  sekretariat.rpo@wrotapodlasia.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Pomorskiego
  dpr@woj-pomorskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Śląskiego
  fundusze@silesia-region.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Świętokrzyskiego
  kancelaria@sejmik.kielce.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Warmińsko-Mazurskiego
  prr@warmia.mazury.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Wielkopolskiego
  info.wrpo@wielkopolskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Zachodniopomorskiego
  wzrpo@wzp.pl |
| Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord | http://www.rpo.dolnyslask.pl/
  http://fundusze.kujawsko-pomorskie.pl/index.php?option=com_content&task=blogcategory&id=61&Itemid=146#dok%20prog
  http://www.rpo.lubelskie.pl/
  http://www.lrpo.lubuskie.pl/
  http://www.lodzkie.pl/lodzkie/fundusze/programowanie/rop/index.html
  http://www.wrotamalopolski.pl/root_MRPO/Wazne+dokumenty/Dokumenty+programowe/
  http://www.mazovia.pl/?a=news&id=2837
  http://www.umwo.opole.pl/serwis/index.php?id=3467
  http://www.si.podkarpackie.pl/Urzad/K0/
  http://www.rpowp.wrotapodlasia.pl/?DownloadsList=11
  http://www.dpr.woj-pomorskie.pl/?dzial=862
  http://rpo.silesia-region.pl/?grupa=1&art=1130167451&kat=0_02&katrodzic=0
  http://www.rozwoj-swietokrzyskie.pl/pliki.html
  http://www.rpo.warmia.mazury.pl/index.php?page=dzial&dzial_id=79
  http://www.wrpo.wielkopolskie.pl/portal.php?aid=119098800846fd08e8d0b75
  http://www.um-zachodniopomorskie.pl/index.php?wiad=3651 |
| Övriga upplysningar | — |

Stöd nr

XR 93/08

Medlemsstat

Polen

Region

—

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som får stöd för särskilda ändamål som komplement

Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych

Rättslig grund

16 Regionalnych Programów Operacyjnych 2007–2013

Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego z dnia 11 października 2007 r. w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych (Dz.U. nr 193, poz. 1399) wydane na podstawie art. 21 ust. 3 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 oraz z 2007 r. nr 140, poz. 984)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Beräknade utgifter per år

506,62 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

50 %

Överensstämmer med artikel 4 i förordningen

Datum för genomförande

3.11.2007

Varaktighet

31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer som är berättigade till regionalt investeringsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Urząd Marszałkowski Województwa Dolnośląskiego

rpo@dolnyslask.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Kujawsko-Pomorskiego

politykaregionalna@kujawsko-pomorskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego

rpo@lubelskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Lubuskiego

sekretariat.biz@lrpo.lubuskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Łódzkiego

strategia@lodzkie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Małopolskiego

ife@umwm.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Mazowieckiego

urzad_marszalkowski@mazovia.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Opolskiego

dpo@umwo.opole.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Podkarpackiego

urzad@podkarpackie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Podlaskiego

sekretariat.rpo@wrotapodlasia.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Pomorskiego

dpr@woj-pomorskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Śląskiego

fundusze@silesia-region.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Świętokrzyskiego

kancelaria@sejmik.kielce.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Warmińsko-Mazurskiego

prr@warmia.mazury.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Wielkopolskiego

info.wrpo@wielkopolskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Zachodniopomorskiego

wzrpo@wzp.pl

Adressen till den webbplats där stödordningen är offentliggjord

http://www.rpo.dolnyslask.pl/

http://fundusze.kujawsko-pomorskie.pl/index.php?option=com_content&task=blogcategory&id=61&Itemid=146#dok%20prog

http://www.rpo.lubelskie.pl/

http://www.lrpo.lubuskie.pl/

http://www.lodzkie.pl/lodzkie/fundusze/programowanie/rop/index.html

http://www.wrotamalopolski.pl/root_MRPO/Wazne+dokumenty/Dokumenty+programowe/

http://www.mazovia.pl/?a=news&id=2837

http://www.umwo.opole.pl/serwis/index.php?id=3467

http://www.si.podkarpackie.pl/Urzad/K0/

http://www.rpowp.wrotapodlasia.pl/?DownloadsList=11

http://www.dpr.woj-pomorskie.pl/?dzial=862

http://rpo.silesia-region.pl/?grupa=1&art=1130167451&kat=0_02&katrodzic=0

http://www.rozwoj-swietokrzyskie.pl/pliki.html

http://www.rpo.warmia.mazury.pl/index.php?page=dzial&dzial_id=79

http://www.wrpo.wielkopolskie.pl/portal.php?aid=119098800846fd08e8d0b75

http://www.um-zachodniopomorskie.pl/index.php?wiad=3651

Övriga upplysningar

—

---

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/21

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/08)

| Stöd nr | XE 24/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Namnet på stödordningen | Förderrichtlinie zum ESF-Bundesprogramm „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BI-WAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008 |
| Rättslig grund | Förderrichtlinie „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BIWAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008 veröffentlicht im Bundesanzeiger — Amtlicher Teil — Nr. 56, Seite 1316, vom 11. April 2008 |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 8 miljoner EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen |
| Datum för genomförande | 11.4.2008 |
| Stödordningens varaktighet | 31.10.2012 |
| Syfte | Artikel 4: Skapande av sysselsättning; artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder; artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesverwaltungsamt Projektgruppe ESF |
| Barbarastr. 1 |
| D-50735 Köln |
| Tel. (49) (0)22 899 358-0 |
| E-mail: poststelle@bva.bund.de |

Stöd nr

XE 24/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Namnet på stödordningen

Förderrichtlinie zum ESF-Bundesprogramm „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BI-WAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008

Rättslig grund

Förderrichtlinie „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BIWAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008 veröffentlicht im Bundesanzeiger — Amtlicher Teil — Nr. 56, Seite 1316, vom 11. April 2008

Budget

Beräknade utgifter per år: 8 miljoner EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen

Datum för genomförande

11.4.2008

Stödordningens varaktighet

31.10.2012

Syfte

Artikel 4: Skapande av sysselsättning; artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder; artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder

Ekonomisk sektor

Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesverwaltungsamt Projektgruppe ESF

Barbarastr. 1

D-50735 Köln

Tel. (49) (0)22 899 358-0

E-mail: poststelle@bva.bund.de

---

(1)  Med undantag för varvsindustrin och andra sektorer som omfattas av särskilda regler i förordningar och direktiv som reglerar allt statligt stöd inom sektorn.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/22

---

MEDIA 2007 – UTVECKLING, DISTRIBUTION, MARKNADSFÖRING OCH UTBILDNING

Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/20/08

Stöd till tv-sändningar av europeiska audiovisuella verk

(2008/C 216/09)

1.   Syfte och beskrivning

Denna inbjudan att lämna projektförslag grundas på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (MEDIA 2007).

Ett av programmets mål är att främja spridning över gränserna av europeiska audiovisuella verk som producerats av oberoende företag genom att uppmuntra samarbete dels mellan sändningsföretag, dels mellan distributörer och oberoende producenter.

2.   Vem kan söka bidrag?

Denna inbjudan att lämna projektförslag riktar sig till europeiska företag vars verksamhet bidrar till att ovan nämnda mål uppnås, särskilt europeiska oberoende produktionsföretag inom den audiovisuella sektorn.

Företag som ansöker måste ha sitt säte i något av följande länder:

| — | Europeiska unionens 27 medlemsstater, |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens 27 medlemsstater,

| — | Eftaländerna, Schweiz och Kroatien. |
| --- | --- |

—

Eftaländerna, Schweiz och Kroatien.

3.   Åtgärder som kan få bidrag

Det föreslagna audiovisuella verket måste vara en oberoende europeisk tv-produktion (spelfilm, animerad film eller nyskapande dokumentärfilm) med deltagande av minst tre programföretag från flera EU-medlemsstater eller länder som deltar i MEDIA 2007-programmet.

Ansökan måste lämnas in tidigast sex månader före den första dagen för huvudsaklig fotografering och senast den första dagen för huvudsaklig fotografering.

Projektens löptid får vara högst 30 respektive 42 (för serier och/eller animationer) månader.

4.   Tilldelningskriterier

Poäng tilldelas av totalt 100 poäng utifrån nedanstående viktning, med beskrivning av de aspekter som ska beaktas under varje kriterium:

| — | den europeiska dimensionen och finansieringen av verket (45 poäng):






  — | det sökande företagets ursprungsland, |
| --- | --- | --- |

—

den europeiska dimensionen och finansieringen av verket (45 poäng):

—

det sökande företagets ursprungsland,

| — | antalet sändningsföretag som är kopplade till verket, |
| --- | --- |

—

antalet sändningsföretag som är kopplade till verket,

| — | sändningsföretagens finansiella inblandning, |
| --- | --- |

—

sändningsföretagens finansiella inblandning,

| — | nivån av icke-nationell finansiering, |
| --- | --- |

—

nivån av icke-nationell finansiering,

| — | den internationella distributörens inblandning (10 poäng):






  — | antalet distributörer som är inblandade i verket och deras tidigare meriter, |
| --- | --- | --- |

—

den internationella distributörens inblandning (10 poäng):

—

antalet distributörer som är inblandade i verket och deras tidigare meriter,

| — | storleken på distributörernas inblandning, |
| --- | --- |

—

storleken på distributörernas inblandning,

| — | närvaron av en distributionskedja inom sökandens produktionsföretag, |
| --- | --- |

—

närvaron av en distributionskedja inom sökandens produktionsföretag,

| — | verkets internationella dragningskraft (25 poäng):






  — | verkets kvalitet, |
| --- | --- | --- |

—

verkets internationella dragningskraft (25 poäng):

—

verkets kvalitet,

| — | den internationella försäljningspotentialen, |
| --- | --- |

—

den internationella försäljningspotentialen,

| — | den internationella marknadsföringsstrategin, |
| --- | --- |

—

den internationella marknadsföringsstrategin,

| — | ökning av Europas språkliga och kulturella mångfald (7 poäng):






  — | antal språkområden som täcks, |
| --- | --- | --- |

—

ökning av Europas språkliga och kulturella mångfald (7 poäng):

—

antal språkområden som täcks,

| — | främjande av Europas kulturella mångfald, |
| --- | --- |

—

främjande av Europas kulturella mångfald,

| — | ökning av Europas audiovisuella arv (3 poäng):






  — | granskning av det använda arkivmaterialet, |
| --- | --- | --- |

—

ökning av Europas audiovisuella arv (3 poäng):

—

granskning av det använda arkivmaterialet,

| — | bekräftad internationell försäljning (10 poäng):






  — | det sökande företagets/producentens internationella försäljning de senaste fem åren. |
| --- | --- | --- |

—

bekräftad internationell försäljning (10 poäng):

—

det sökande företagets/producentens internationella försäljning de senaste fem åren.

5.   Budget

Den sammanlagda budget som avsatts uppgår till 11,4 miljoner EUR.

Det ekonomiska stödet ges i form av ett bidrag. Maximalt stödbelopp för spelfilm och animationsprojekt är 500 000 EUR. För dokumentärprojekt är maximalt stödbelopp 300 000 EUR. Det ekonomiska stödet får inte överstiga 12,5 procent av de godkända kostnaderna i produktionsbudgeten för spelfilm och animerad film, och 20 procent av de godkända kostnaderna i produktionsbudgeten för dokumentärfilm.

6.   Ansökningsdatum

Ansökan ska skickas till EACEA senast den 14 november 2008, 27 februari 2009 och 26 juni 2009 till följande adress:

| Executive Agency Education, Audiovisual and Culture (EACEA) – MEDIA |
| --- |
| Constantin Daskalakis |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget 1 |
| B-1140 Bryssel |

Executive Agency Education, Audiovisual and Culture (EACEA) – MEDIA

Constantin Daskalakis

BOUR 3/30

Avenue du Bourget 1

B-1140 Bryssel

Endast ansökningar som skickas in på den officiella ansökningsblanketten och undertecknats av den person som är behörig att ingå rättsligt bindande åtaganden å den sökande organisationens vägnar samt innehåller samtliga uppgifter och bilagor som angivits i den fullständiga texten till anbudsinfordran kommer att godtas.

Ansökningar som skickas in via fax eller e-post kommer att avslås.

7.   Ytterligare information

Den fullständiga texten i riktlinjerna samt ansökningsblanketter finns på webbadressen

http://ec.europa.eu/information_society/media/producer/tv/index_en.htm

Ansökan måste följa bestämmelserna i den fullständiga inbjudan och den ska lämnas in på blanketter avsedda för ändamålet.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/24

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/10)

| 1. | Kommissionen mottog den 13 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mitsui & Co. Europe (Mitsui, Förenade kungariket) och Bamesa Celik Service Sanayi ve Ticaret (Bamesa Celik, Turkiet), som gemensamt kontrolleras av Bamesa Aceros SL (Bamesa, Spanien) och ArcelorMittal Group (ArcelorMittal, Luxemburg), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar gemensam kontroll över det nyskapade gemensamma företaget, Bami Celik Service Sanayi ve Ticaret AS (Bami, Turkiet), genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 13 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mitsui & Co. Europe (Mitsui, Förenade kungariket) och Bamesa Celik Service Sanayi ve Ticaret (Bamesa Celik, Turkiet), som gemensamt kontrolleras av Bamesa Aceros SL (Bamesa, Spanien) och ArcelorMittal Group (ArcelorMittal, Luxemburg), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar gemensam kontroll över det nyskapade gemensamma företaget, Bami Celik Service Sanayi ve Ticaret AS (Bami, Turkiet), genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Mitsui: Global råvaruhandel, inbegripet stålprodukter, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Mitsui: Global råvaruhandel, inbegripet stålprodukter,

| — | ArcelorMittal: Global stålkoncern vars verksamhet inbegriper tillverkning av stålämnen samt bearbetning och distribution av stål, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal: Global stålkoncern vars verksamhet inbegriper tillverkning av stålämnen samt bearbetning och distribution av stål,

| — | Bamesa Aceros: Har ett nätverk av servicecentrum inom järn- och stålsektorn, |
| --- | --- |

—

Bamesa Aceros: Har ett nätverk av servicecentrum inom järn- och stålsektorn,

| — | Bamesa Celik: Bearbetning och distribution av stål, |
| --- | --- |

—

Bamesa Celik: Bearbetning och distribution av stål,

| — | Bami: Stålbearbetning i Turkiet. |
| --- | --- |

—

Bami: Stålbearbetning i Turkiet.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/11)

| 1. | Kommissionen mottog den 13 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Lion Capital LLP (Lion Capital, Förenade kungariket), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Foodvest Equity Co. SA (the Foodvest Group, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 13 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Lion Capital LLP (Lion Capital, Förenade kungariket), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Foodvest Equity Co. SA (the Foodvest Group, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Lion Capital: Riskkapitalinvesteringar, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Lion Capital: Riskkapitalinvesteringar,

| — | the Foodvest Group: Bearbetning och distribution av livsmedelsprodukter, tillhandahåller service åt detaljhandels- och livsmedelsservicesektorerna. |
| --- | --- |

—

the Foodvest Group: Bearbetning och distribution av livsmedelsprodukter, tillhandahåller service åt detaljhandels- och livsmedelsservicesektorerna.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/12)

| 1. | Kommissionen mottog den 13 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Sofinco, som tillhör koncernen Crédit Agricole SA (Frankrike) och Sodexo Pass International, som tillhör koncernen Sodexo SA (Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 13 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Sofinco, som tillhör koncernen Crédit Agricole SA (Frankrike) och Sodexo Pass International, som tillhör koncernen Sodexo SA (Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Sofinco: Konsumentkredit, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Sofinco: Konsumentkredit,

| — | Sodexo Pass International: Livsmedel, personalmatsalstjänster, anläggningsförvaltning, tjänstekort och fakturor. |
| --- | --- |

—

Sodexo Pass International: Livsmedel, personalmatsalstjänster, anläggningsförvaltning, tjänstekort och fakturor.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 23.8.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 216/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 216/27

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 216/13)

| 1. | Kommissionen mottog den 14 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Teck Cominco Limited (Teck, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Fording Canadian Coal Trust (Fording, Kanada) genom förvärv av tillgångar, som huvudsakligen består av en avgift för Fordings insats i Elk Valley Coal Partnership (EVCP). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 14 augusti 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Teck Cominco Limited (Teck, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning förvärvar fullständig kontroll över företaget Fording Canadian Coal Trust (Fording, Kanada) genom förvärv av tillgångar, som huvudsakligen består av en avgift för Fordings insats i Elk Valley Coal Partnership (EVCP).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Teck: Utvinning, smältning och förädling av zink; produktion av andra metaller och biprodukter genom dess gruvdrift, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Teck: Utvinning, smältning och förädling av zink; produktion av andra metaller och biprodukter genom dess gruvdrift,

| — | Fording: Ömsesidig förvaltningsfond upprättad i samband med etableringen av EVCP, |
| --- | --- |

—

Fording: Ömsesidig förvaltningsfond upprättad i samband med etableringen av EVCP,

| — | EVCP: Produktion av kokskol från dess gruvor i Kanada. |
| --- | --- |

—

EVCP: Produktion av kokskol från dess gruvor i Kanada.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---