# Úradný vestník C 211/2008

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 211 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5119. augusta 2008 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 211

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5119. augusta 2008

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 444. plenárne zasadnutie v dňoch 22. a 23. apríla 2008 |
| 2008/C 211/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie – Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii. Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miestKOM(2007) 474 v konečnom znení | 1 |
| 2008/C 211/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane chodcov a iných zraniteľných účastníkov cestnej premávkyKOM(2007) 560 v konečnom znení – 2007/0201 (COD) | 9 |
| 2008/C 211/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z vysokovýkonných vozidiel (Euro VI) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidielKOM(2007) 851 v konečnom znení – 2007/0295 (COD) | 12 |
| 2008/C 211/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochranných konštrukciách kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov chrániacich pri prevrátení (statické testovanie) (kodifikované znenie) KOM(2008) 25 v konečnom znení – 2008/0008 (COD) | 17 |
| 2008/C 211/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potreba spoločnej energetickej politiky | 17 |
| 2008/C 211/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému | 23 |
| 2008/C 211/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Integrovaná námorná politika Európskej únieKOM(2007) 575 v konečnom znení | 31 |
| 2008/C 211/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1172/98 o štatistických výkazoch o cestnej nákladnej doprave, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2007) 778 v konečnom znení – 2007/0269 (COD) | 36 |
| 2008/C 211/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Malé, čisté a konkurencieschopné – Program na pomoc malým a stredným podnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostrediaKOM(2007) 379 v konečnom znení – [SEC(2007) 906, SEC(2007) 907, SEC(2007) 908] | 37 |
| 2008/C 211/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní odporúčania 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátochKOM(2007) 707 v konečnom znení | 40 |
| 2008/C 211/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o potravinách na osobitné nutričné využitie (prepracované znenie) KOM(2008) 3 v konečnom znení – 2008/0003 (COD) | 44 |
| 2008/C 211/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prispôsobenie právnych aktov regulačnému postupu s kontrolou/Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 338/97 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2008) 104 v konečnom znení – 2008/0042 (COD) | 45 |
| 2008/C 211/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prispôsobenie regulačnému postupu s kontrolou/Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2008) 105 v konečnom znení – 2008/0038 (COD) | 46 |
| 2008/C 211/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 999/2001, (ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií) pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2008) 53 v konečnom znení – 2008/0030 (COD) | 47 |
| 2008/C 211/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvalityKOM(2007) 359 v konečnom znení | 48 |
| 2008/C 211/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužovKOM(2007) 424 v konečnom znení | 54 |
| 2008/C 211/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Predchádzanie terorizmu a násilnej radikalizácii | 61 |
| 2008/C 211/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o iných sadzbách DPH ako sú štandardné sadzby DPHKOM(2007) 380 v konečnom znení – SEC(2007) 910 | 67 |
| 2008/C 211/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky[KOM(2007) 507 v konečnom znení] | 72 |
| 2008/C 211/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sloboda združovania v krajinách stredomorskej oblasti | 77 |
| 2008/C 211/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Rokovania o nových obchodných dohodách – postoj EHSV | 82 |
| 2008/C 211/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Komunikovanie o Európe v partnerstveKOM(2007) 568 a príloha ku KOM(2007) 569 | 90 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

444. plenárne zasadnutie v dňoch 22. a 23. apríla 2008

2008/C 211/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie – Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii. Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miestKOM(2007) 474 v konečnom znení

KOM(2007) 474 v konečnom znení

1

2008/C 211/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane chodcov a iných zraniteľných účastníkov cestnej premávkyKOM(2007) 560 v konečnom znení – 2007/0201 (COD)

KOM(2007) 560 v konečnom znení – 2007/0201 (COD)

9

2008/C 211/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z vysokovýkonných vozidiel (Euro VI) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidielKOM(2007) 851 v konečnom znení – 2007/0295 (COD)

KOM(2007) 851 v konečnom znení – 2007/0295 (COD)

12

2008/C 211/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochranných konštrukciách kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov chrániacich pri prevrátení (statické testovanie) (kodifikované znenie) KOM(2008) 25 v konečnom znení – 2008/0008 (COD)

KOM(2008) 25 v konečnom znení – 2008/0008 (COD)

17

2008/C 211/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potreba spoločnej energetickej politiky

17

2008/C 211/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému

23

2008/C 211/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Integrovaná námorná politika Európskej únieKOM(2007) 575 v konečnom znení

KOM(2007) 575 v konečnom znení

31

2008/C 211/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1172/98 o štatistických výkazoch o cestnej nákladnej doprave, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2007) 778 v konečnom znení – 2007/0269 (COD)

KOM(2007) 778 v konečnom znení – 2007/0269 (COD)

36

2008/C 211/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Malé, čisté a konkurencieschopné – Program na pomoc malým a stredným podnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostrediaKOM(2007) 379 v konečnom znení – [SEC(2007) 906, SEC(2007) 907, SEC(2007) 908]

KOM(2007) 379 v konečnom znení – [SEC(2007) 906, SEC(2007) 907, SEC(2007) 908]

37

2008/C 211/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní odporúčania 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátochKOM(2007) 707 v konečnom znení

KOM(2007) 707 v konečnom znení

40

2008/C 211/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o potravinách na osobitné nutričné využitie (prepracované znenie) KOM(2008) 3 v konečnom znení – 2008/0003 (COD)

KOM(2008) 3 v konečnom znení – 2008/0003 (COD)

44

2008/C 211/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prispôsobenie právnych aktov regulačnému postupu s kontrolou/Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 338/97 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2008) 104 v konečnom znení – 2008/0042 (COD)

KOM(2008) 104 v konečnom znení – 2008/0042 (COD)

45

2008/C 211/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Prispôsobenie regulačnému postupu s kontrolou/Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2008) 105 v konečnom znení – 2008/0038 (COD)

KOM(2008) 105 v konečnom znení – 2008/0038 (COD)

46

2008/C 211/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 999/2001, (ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií) pokiaľ ide o vykonávacie právomoci KomisieKOM(2008) 53 v konečnom znení – 2008/0030 (COD)

KOM(2008) 53 v konečnom znení – 2008/0030 (COD)

47

2008/C 211/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvalityKOM(2007) 359 v konečnom znení

KOM(2007) 359 v konečnom znení

48

2008/C 211/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužovKOM(2007) 424 v konečnom znení

KOM(2007) 424 v konečnom znení

54

2008/C 211/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Predchádzanie terorizmu a násilnej radikalizácii

61

2008/C 211/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o iných sadzbách DPH ako sú štandardné sadzby DPHKOM(2007) 380 v konečnom znení – SEC(2007) 910

KOM(2007) 380 v konečnom znení – SEC(2007) 910

67

2008/C 211/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky[KOM(2007) 507 v konečnom znení]

[KOM(2007) 507 v konečnom znení]

72

2008/C 211/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sloboda združovania v krajinách stredomorskej oblasti

77

2008/C 211/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Rokovania o nových obchodných dohodách – postoj EHSV

82

2008/C 211/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Komunikovanie o Európe v partnerstveKOM(2007) 568 a príloha ku KOM(2007) 569

KOM(2007) 568 a príloha ku KOM(2007) 569

90

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

444. plenárne zasadnutie v dňoch 22. a 23. apríla 2008

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie – Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii. Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest“

KOM(2007) 474 v konečnom znení

(2008/C 211/01)

Európska komisia sa 16. augusta 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie – Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii. Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. apríla 2008. Spravodajcom bol pán Pezzini.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí v dňoch 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 130 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Výbor môže iniciatívy Komisie výslovne podporovať, len pokiaľ Komisia zohľadní nielen problémy na strane dopytu, ale sa bude usilovať aj, a predovšetkým, o optimalizáciu ponuky odstránením súčasných nedostatkov a znížením byrokratickej záťaže. |
| --- | --- |

1.1.

Výbor môže iniciatívy Komisie výslovne podporovať, len pokiaľ Komisia zohľadní nielen problémy na strane dopytu, ale sa bude usilovať aj, a predovšetkým, o optimalizáciu ponuky odstránením súčasných nedostatkov a znížením byrokratickej záťaže.

| 1.2. | Výbor je pevne presvedčený, že podpora opatrení na miestnej a regionálnej úrovni a možnosť ich prepojenia pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie sú dôležitým predpokladom pre realizáciu spoločného úsilia v oblasti VaV, ktoré úspešne prispeje k vytváraniu a rozvoju inovatívnych podnikov v celej Únii a najmä pomôže zapojiť hospodárskych a sociálnych aktérov na mieste do uskutočňovania spoločných cieľov vzhľadom na zvýšenie počtu a kvality pracovných miest v rámci trvalo udržateľného rozvoja a celosvetovej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

1.2.

Výbor je pevne presvedčený, že podpora opatrení na miestnej a regionálnej úrovni a možnosť ich prepojenia pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie sú dôležitým predpokladom pre realizáciu spoločného úsilia v oblasti VaV, ktoré úspešne prispeje k vytváraniu a rozvoju inovatívnych podnikov v celej Únii a najmä pomôže zapojiť hospodárskych a sociálnych aktérov na mieste do uskutočňovania spoločných cieľov vzhľadom na zvýšenie počtu a kvality pracovných miest v rámci trvalo udržateľného rozvoja a celosvetovej hospodárskej súťaže.

| 1.3. | Výbor vyzdvihuje význam „vedomostného trojuholníka“, ktorý sa skladá z výskumu, vzdelávania a inovácií a ktorý pri podpore rastu a zamestnanosti zohráva hlavnú úlohu. Preto je potrebné urýchliť reformy, snažiť sa o dosiahnutie špičkovej úrovne vo vysokoškolskom vzdelávaní a v partnerstve medzi univerzitami, výskumnými zariadeniami a podnikmi, a zabezpečiť, že všetky oblasti vzdelávania a odbornej prípravy budú v plnom rozsahu plniť svoju úlohu pri podpore kreativity a inovácií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni. To platí predovšetkým pre „euroregióny“, kde je vzájomná spolupráca medzi susednými regiónmi a partnermi zapojenými do sietí rozšírená na oblasti, ktoré presahujú hranice jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor vyzdvihuje význam „vedomostného trojuholníka“, ktorý sa skladá z výskumu, vzdelávania a inovácií a ktorý pri podpore rastu a zamestnanosti zohráva hlavnú úlohu. Preto je potrebné urýchliť reformy, snažiť sa o dosiahnutie špičkovej úrovne vo vysokoškolskom vzdelávaní a v partnerstve medzi univerzitami, výskumnými zariadeniami a podnikmi, a zabezpečiť, že všetky oblasti vzdelávania a odbornej prípravy budú v plnom rozsahu plniť svoju úlohu pri podpore kreativity a inovácií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni. To platí predovšetkým pre „euroregióny“, kde je vzájomná spolupráca medzi susednými regiónmi a partnermi zapojenými do sietí rozšírená na oblasti, ktoré presahujú hranice jednotlivých krajín.

| 1.4. | Výbor sa domnieva, že k otázke konkurencieschopnosti a vývoja európskych regiónov po hospodárskej a sociálnej stránke, ako i po stránke zamestnanosti, je potrebné pristupovať v každom smere proaktívnejšie a koordinovanejšie než doteraz, aby sa podarilo dosiahnuť optimalizáciu konkrétnych výsledkov pri realizácii Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

1.4.

Výbor sa domnieva, že k otázke konkurencieschopnosti a vývoja európskych regiónov po hospodárskej a sociálnej stránke, ako i po stránke zamestnanosti, je potrebné pristupovať v každom smere proaktívnejšie a koordinovanejšie než doteraz, aby sa podarilo dosiahnuť optimalizáciu konkrétnych výsledkov pri realizácii Lisabonskej stratégie.

| 1.5. | Výbor v plnom rozsahu súhlasí s „diagnózou“ Komisie, pokiaľ ide o nedostatky pri spoločnom a koordinovanom využívaní nástrojov Spoločenstva, s poľutovaním však konštatuje, že aj po desiatich rokoch sa k tejto centrálnej otázke pristupuje ešte stále spôsobom, ktorý nie je schopný preniknúť k jadru problému, a že by boli potrebné nové schopnosti „simultaneous engineering“ (1) medzi rôznymi druhmi opatrení Spoločenstva a opatrení na celoeurópskej úrovni. |
| --- | --- |

1.5.

Výbor v plnom rozsahu súhlasí s „diagnózou“ Komisie, pokiaľ ide o nedostatky pri spoločnom a koordinovanom využívaní nástrojov Spoločenstva, s poľutovaním však konštatuje, že aj po desiatich rokoch sa k tejto centrálnej otázke pristupuje ešte stále spôsobom, ktorý nie je schopný preniknúť k jadru problému, a že by boli potrebné nové schopnosti „simultaneous engineering“ (1) medzi rôznymi druhmi opatrení Spoločenstva a opatrení na celoeurópskej úrovni.

| 1.6. | Výbor síce považuje za potrebné, avšak nie za dostatočné, konať len na strane dopytu. Okrem poznámky, že by sa ťažisko malo presunúť viac na regióny, je podľa neho potrebné zrealizovať aj nasledujúce body:






  — | regionálna stratégia pre výskum, technologický rozvoj a inováciu, |
| --- | --- | --- |

1.6.

Výbor síce považuje za potrebné, avšak nie za dostatočné, konať len na strane dopytu. Okrem poznámky, že by sa ťažisko malo presunúť viac na regióny, je podľa neho potrebné zrealizovať aj nasledujúce body:

—

regionálna stratégia pre výskum, technologický rozvoj a inováciu,

| — | osobitné úvahy o cezhraničnej spolupráci (EUROREGIÓNY), |
| --- | --- |

—

osobitné úvahy o cezhraničnej spolupráci (EUROREGIÓNY),

| — | koordinované využívanie nástrojov Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

koordinované využívanie nástrojov Spoločenstva,

| — | lepšia informovanosť o možnostiach, ktoré existujú na vnútroštátnej úrovni a úrovni Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

lepšia informovanosť o možnostiach, ktoré existujú na vnútroštátnej úrovni a úrovni Spoločenstva,

| — | výrazné zníženie administratívneho zaťaženia. |
| --- | --- |

—

výrazné zníženie administratívneho zaťaženia.

| 1.7. | Na strane ponuky sú podľa názoru výboru potrebné zásadné opatrenia na zabezpečenie zosúladených rámcových podmienok a bezproblémového prístupu ku všetkým nástrojom, ktoré sú k dispozícii pre rozvoj konkurencieschopnosti európskych regiónov. Je však potrebné vyriešiť právne problémy týkajúce sa rozdielnych období, v ktorých je možné uplatniť si nárok na finančnú pomoc a čerpať tieto prostriedky. |
| --- | --- |

1.7.

Na strane ponuky sú podľa názoru výboru potrebné zásadné opatrenia na zabezpečenie zosúladených rámcových podmienok a bezproblémového prístupu ku všetkým nástrojom, ktoré sú k dispozícii pre rozvoj konkurencieschopnosti európskych regiónov. Je však potrebné vyriešiť právne problémy týkajúce sa rozdielnych období, v ktorých je možné uplatniť si nárok na finančnú pomoc a čerpať tieto prostriedky.

| 1.8. | Výbor preto považuje za nevyhnutné vytvoriť praktické európske usmernenie, ktoré by obsahovalo synoptický prehľad:






  — | dostupných nástrojov Spoločenstva a nástrojov na úrovni celej EÚ, |
| --- | --- | --- |

1.8.

Výbor preto považuje za nevyhnutné vytvoriť praktické európske usmernenie, ktoré by obsahovalo synoptický prehľad:

—

dostupných nástrojov Spoločenstva a nástrojov na úrovni celej EÚ,

| — | rozdielov medzi predpokladmi pre čerpanie prostriedkov a hodnotiacimi kritériami, |
| --- | --- |

—

rozdielov medzi predpokladmi pre čerpanie prostriedkov a hodnotiacimi kritériami,

| — | súčasnosti resp. nesúčasnosti priebehu procesu a administratívnych postupov, |
| --- | --- |

—

súčasnosti resp. nesúčasnosti priebehu procesu a administratívnych postupov,

| — | kompatibility a vzájomného dopĺňania sa dostupných nástrojov. |
| --- | --- |

—

kompatibility a vzájomného dopĺňania sa dostupných nástrojov.

| 1.9. | Výbor zastáva názor, že presné a prispôsobené opatrenia Spoločenstva nie je možné ďalej odkladať, aby sa podarilo zabezpečiť nové schopnosti tzv. „simultaneous engineering“ (koordinovaného priebehu) medzi rôznymi druhmi opatrení a optimálne zlučovať zdroje v príslušných regiónoch. |
| --- | --- |

1.9.

Výbor zastáva názor, že presné a prispôsobené opatrenia Spoločenstva nie je možné ďalej odkladať, aby sa podarilo zabezpečiť nové schopnosti tzv. „simultaneous engineering“ (koordinovaného priebehu) medzi rôznymi druhmi opatrení a optimálne zlučovať zdroje v príslušných regiónoch.

| 1.10. | Podľa názoru výboru (2) je preto prvoradou úlohou vyriešiť problémy spôsobené tým, že do procesu je zapojených príliš veľa úrovní riadenia a roztrieštením intervencií, a tým opäť podnietiť konkurencieschopnosť európskych regiónov, na čo už poukázal vo svojich predchádzajúcich stanoviskách. Navrhuje preto vytvoriť novú iniciatívu – JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe) – na vyplnenie inštitucionálnych medzier na strane dopytu a ponuky a výrazné zníženie administratívnej záťaže. |
| --- | --- |

1.10.

Podľa názoru výboru (2) je preto prvoradou úlohou vyriešiť problémy spôsobené tým, že do procesu je zapojených príliš veľa úrovní riadenia a roztrieštením intervencií, a tým opäť podnietiť konkurencieschopnosť európskych regiónov, na čo už poukázal vo svojich predchádzajúcich stanoviskách. Navrhuje preto vytvoriť novú iniciatívu – JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe) – na vyplnenie inštitucionálnych medzier na strane dopytu a ponuky a výrazné zníženie administratívnej záťaže.

| 1.11. | JASMINE by mala byť zameraná na lepšie pochopenie a väčšie zosúladenie správanie rôznych aktérov, ktorí sú zapojení do spoločného rozhodovacieho procesu v rámci jednotného a koherentného regionálneho plánovania. |
| --- | --- |

1.11.

JASMINE by mala byť zameraná na lepšie pochopenie a väčšie zosúladenie správanie rôznych aktérov, ktorí sú zapojení do spoločného rozhodovacieho procesu v rámci jednotného a koherentného regionálneho plánovania.

2.   Úvodné poznámky

| 2.1. | Regióny Európy zamerané na vedomosti sú vystavené pôsobeniu početných faktorov zmeny, ktoré pre ne predstavujú určitú výzvu ale zároveň aj príležitosť, a ktoré ovplyvňujú ich schopnosť dosahovať ciele obnovenej Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

2.1.

Regióny Európy zamerané na vedomosti sú vystavené pôsobeniu početných faktorov zmeny, ktoré pre ne predstavujú určitú výzvu ale zároveň aj príležitosť, a ktoré ovplyvňujú ich schopnosť dosahovať ciele obnovenej Lisabonskej stratégie.

| 2.2. | Tieto faktory zmien sa dajú rozdeliť na:
  —   exogénne (vonkajšie) faktory: rozširovanie procesu globalizácie, vznik kontinentálnych oblastí s vysokou dynamikou rastu, výrazný nárast cien energie a surovín, nepredvídaný vedecký a technologický vývoj, internacionalizácia inovácií, problémy súvisiace s klimatickými zmenami, často neriadený migračný tlak, alebo migračný tlak, ktorý nie je možné riadiť;
  —   endogénne (vnútorné) faktory: starnutie populácie; ochrana životného prostredia a snaha o udržanie kvality života, zastarávanie výrobných zariadení a ponuky služieb, modernizácia verejného sektora, čoraz častejšie vzájomné ovplyvňovanie sa nových poznatkov a dostupných ľudských zdrojov, schopnosť rozvoja pokiaľ ide o kultúru a kreativitu, vytváranie územnej, hmotnej a nehmotnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

2.2.

Tieto faktory zmien sa dajú rozdeliť na:

—   exogénne (vonkajšie) faktory: rozširovanie procesu globalizácie, vznik kontinentálnych oblastí s vysokou dynamikou rastu, výrazný nárast cien energie a surovín, nepredvídaný vedecký a technologický vývoj, internacionalizácia inovácií, problémy súvisiace s klimatickými zmenami, často neriadený migračný tlak, alebo migračný tlak, ktorý nie je možné riadiť;

—   endogénne (vnútorné) faktory: starnutie populácie; ochrana životného prostredia a snaha o udržanie kvality života, zastarávanie výrobných zariadení a ponuky služieb, modernizácia verejného sektora, čoraz častejšie vzájomné ovplyvňovanie sa nových poznatkov a dostupných ľudských zdrojov, schopnosť rozvoja pokiaľ ide o kultúru a kreativitu, vytváranie územnej, hmotnej a nehmotnej infraštruktúry.

| 2.3. | Výbor sa k týmto otázkam už viackrát vyjadril, a to tak k vývoju Lisabonskej stratégie všeobecne a k politike Spoločenstva v oblasti výskumu a inovácií, životného prostredia a odbornej prípravy a vzdelávania, ako aj k jednotlivým konkrétnym oblastiam. |
| --- | --- |

2.3.

Výbor sa k týmto otázkam už viackrát vyjadril, a to tak k vývoju Lisabonskej stratégie všeobecne a k politike Spoločenstva v oblasti výskumu a inovácií, životného prostredia a odbornej prípravy a vzdelávania, ako aj k jednotlivým konkrétnym oblastiam.

| 2.4. | Výbor poukázal najmä na skutočnosť, že všetky oblasti Európskej únie musia mať k dispozícii prostriedky na to, aby sa mohli prispôsobiť prechodu na hospodárstvo založené na vedomostiach, a tým prispeli k tomu, aby všetky regióny mohli splniť ciele z Lisabonu (3). |
| --- | --- |

2.4.

Výbor poukázal najmä na skutočnosť, že všetky oblasti Európskej únie musia mať k dispozícii prostriedky na to, aby sa mohli prispôsobiť prechodu na hospodárstvo založené na vedomostiach, a tým prispeli k tomu, aby všetky regióny mohli splniť ciele z Lisabonu (3).

| 2.5. | Okrem toho výbor vyzdvihol aj skutočnosť, že „nová konfigurácia konkurenčných modelov na globálnom trhu prináša hlavné zmeny. Nové integrované platformy a siete musia riešiť témy súvisiace s výskumom a inováciami, (...) propagáciou a marketingom, financiami a úvermi, logistikou a trhom a riadením služieb pre zákazníkov“ (4). |
| --- | --- |

2.5.

Okrem toho výbor vyzdvihol aj skutočnosť, že „nová konfigurácia konkurenčných modelov na globálnom trhu prináša hlavné zmeny. Nové integrované platformy a siete musia riešiť témy súvisiace s výskumom a inováciami, (...) propagáciou a marketingom, financiami a úvermi, logistikou a trhom a riadením služieb pre zákazníkov“ (4).

| 2.6. | Výbor zdôrazňuje svoje presvedčenie, že na to, aby bolo možné podnecovať vytváranie inovatívnych podnikov na celom území EÚ je potrebné podporovať opatrenia na miestnej úrovni a schopnosť prepojiť tieto opatrenia s cieľom realizovať Lisabonskú stratégiu. To by malo platiť predovšetkým pre tie regióny – „euroregióny“ – a aktivity, kde vzájomná spolupráca medzi susednými regiónmi a partnermi zapojenými do sietí presahujú hranice jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

2.6.

Výbor zdôrazňuje svoje presvedčenie, že na to, aby bolo možné podnecovať vytváranie inovatívnych podnikov na celom území EÚ je potrebné podporovať opatrenia na miestnej úrovni a schopnosť prepojiť tieto opatrenia s cieľom realizovať Lisabonskú stratégiu. To by malo platiť predovšetkým pre tie regióny – „euroregióny“ – a aktivity, kde vzájomná spolupráca medzi susednými regiónmi a partnermi zapojenými do sietí presahujú hranice jednotlivých krajín.

| 2.7. | Výbor vo svojom stanovisku k zelenej knihe o nových perspektívach Európskeho výskumného priestoru odporúčal „doplniť Európsky výskumný priestor o Európsky priestor vedomostí s cieľom vytvoriť európsku spoločnosť založenú na vedomostiach“, pričom poukázal aj na to, že „na vybudovanie účinných štruktúr riadenia a poradenstva, ako aj na vytvorenie dobre fungujúcej pracovnej organizácie je (...) potrebná koordinácia zo strany Komisie“ (5). |
| --- | --- |

2.7.

Výbor vo svojom stanovisku k zelenej knihe o nových perspektívach Európskeho výskumného priestoru odporúčal „doplniť Európsky výskumný priestor o Európsky priestor vedomostí s cieľom vytvoriť európsku spoločnosť založenú na vedomostiach“, pričom poukázal aj na to, že „na vybudovanie účinných štruktúr riadenia a poradenstva, ako aj na vytvorenie dobre fungujúcej pracovnej organizácie je (...) potrebná koordinácia zo strany Komisie“ (5).

| 2.8. | Výbor vyzdvihol aj význam „vedomostného trojuholníka“, ktorý sa skladá z výskumu, vzdelávania a inovácií a ktorý pri podpore rastu a zamestnanosti zohráva hlavnú úlohu. Preto je potrebné urýchliť reformy, snažiť sa o dosiahnutie špičkovej úrovne vo vysokoškolskom vzdelávaní a v partnerstve medzi univerzitami, výskumnými zariadeniami a podnikmi, a zabezpečiť, že všetky oblasti vzdelávania a odbornej prípravy budú v plnom rozsahu plniť svoju úlohu pri podpore kreativity a inovácií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.8.

Výbor vyzdvihol aj význam „vedomostného trojuholníka“, ktorý sa skladá z výskumu, vzdelávania a inovácií a ktorý pri podpore rastu a zamestnanosti zohráva hlavnú úlohu. Preto je potrebné urýchliť reformy, snažiť sa o dosiahnutie špičkovej úrovne vo vysokoškolskom vzdelávaní a v partnerstve medzi univerzitami, výskumnými zariadeniami a podnikmi, a zabezpečiť, že všetky oblasti vzdelávania a odbornej prípravy budú v plnom rozsahu plniť svoju úlohu pri podpore kreativity a inovácií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni.

| 2.9. | Výbor sa domnieva, že k otázke konkurencieschopnosti a vývoja európskych regiónov po hospodárskej a sociálnej stránke, ako i po stránke zamestnanosti, je potrebné pristupovať v každom smere proaktívnejšie a koordinovanejšie. Hlavná ťarcha zodpovednosti leží na bedrách Európskej komisie, ktorá musí nájsť spôsob ako prekonať obmedzenia v oblasti právnych predpisov, aby tak pomocou rôznych nástrojov rozpočtu Spoločenstva bolo možné dosahovať pri plnení lisabonských cieľov lepšie konkrétne výsledky, a tým splniť aj očakávania daňových poplatníkov. Je to dôležité aj vzhľadom na účinný prístup všetkých, vzhľadom na koordináciu, posilnenie súčinnosti a synchronizáciu opatrení, ktoré sa dajú využiť na úrovni Spoločenstva aj na celoeurópskej úrovni, aby sa podarilo dosiahnuť kritickú masu potrebnú na vyvolanie znásobovacieho efektu. |
| --- | --- |

2.9.

Výbor sa domnieva, že k otázke konkurencieschopnosti a vývoja európskych regiónov po hospodárskej a sociálnej stránke, ako i po stránke zamestnanosti, je potrebné pristupovať v každom smere proaktívnejšie a koordinovanejšie. Hlavná ťarcha zodpovednosti leží na bedrách Európskej komisie, ktorá musí nájsť spôsob ako prekonať obmedzenia v oblasti právnych predpisov, aby tak pomocou rôznych nástrojov rozpočtu Spoločenstva bolo možné dosahovať pri plnení lisabonských cieľov lepšie konkrétne výsledky, a tým splniť aj očakávania daňových poplatníkov. Je to dôležité aj vzhľadom na účinný prístup všetkých, vzhľadom na koordináciu, posilnenie súčinnosti a synchronizáciu opatrení, ktoré sa dajú využiť na úrovni Spoločenstva aj na celoeurópskej úrovni, aby sa podarilo dosiahnuť kritickú masu potrebnú na vyvolanie znásobovacieho efektu.

| 2.10. | V súlade s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť prepracovanej lisabonskej agendy boli pre kohéznu politiku stanovené tri strategické priority (6):






  — | zvýšenie atraktivity členských štátov, regiónov a miest („miest vedy“) (7) prostredníctvom zlepšenia dostupnosti, zabezpečenia primeranej kvality a úrovne služieb a zachovania životného prostredia, |
| --- | --- | --- |

2.10.

V súlade s integrovanými usmerneniami pre rast a zamestnanosť prepracovanej lisabonskej agendy boli pre kohéznu politiku stanovené tri strategické priority (6):

—

zvýšenie atraktivity členských štátov, regiónov a miest („miest vedy“) (7) prostredníctvom zlepšenia dostupnosti, zabezpečenia primeranej kvality a úrovne služieb a zachovania životného prostredia,

| — | podpora inovácií, podnikateľského ducha a rastu hospodárstva založeného na poznatkoch rozširovaním výskumných a inovačných kapacít, aj s použitím nových informačných a komunikačných technológií, a |
| --- | --- |

—

podpora inovácií, podnikateľského ducha a rastu hospodárstva založeného na poznatkoch rozširovaním výskumných a inovačných kapacít, aj s použitím nových informačných a komunikačných technológií, a

| — | vytvorenie väčšieho počtu a lepších pracovných miest tým, že sa viac ľudí dovedie k pracovnému pomeru alebo podnikateľskej činnosti, že sa zlepší prispôsobivosť pracovných síl a podnikov a že sa zvýšia investičné a ľudské zdroje. |
| --- | --- |

—

vytvorenie väčšieho počtu a lepších pracovných miest tým, že sa viac ľudí dovedie k pracovnému pomeru alebo podnikateľskej činnosti, že sa zlepší prispôsobivosť pracovných síl a podnikov a že sa zvýšia investičné a ľudské zdroje.

| 2.11. | Na strane ponuky bránia vytvoreniu pákového efektu a koordinovanému využívaniu finančných nástrojov k dispozícii na dosiahnutie týchto cieľov tieto osobité vlastnosti nástrojov:






  — | rozdielne administratívne predpisy a postupy, |
| --- | --- | --- |

2.11.

Na strane ponuky bránia vytvoreniu pákového efektu a koordinovanému využívaniu finančných nástrojov k dispozícii na dosiahnutie týchto cieľov tieto osobité vlastnosti nástrojov:

—

rozdielne administratívne predpisy a postupy,

| — | ich typický územný a nadnárodný rozmer, |
| --- | --- |

—

ich typický územný a nadnárodný rozmer,

| — | osobité charakteristiky ich cieľov, |
| --- | --- |

—

osobité charakteristiky ich cieľov,

| — | rozdielne právne základy, |
| --- | --- |

—

rozdielne právne základy,

| — | pridelenie rozhodovacích a administratívnych právomocí rozdielnym inštanciám. |
| --- | --- |

—

pridelenie rozhodovacích a administratívnych právomocí rozdielnym inštanciám.

| 2.12. | Na strane dopytu sa v regiónoch dajú pozorovať tieto nedostatky:






  — | absencia jasnej a záväznej spoločnej koncepcie územnej stratégie pre technologický rozvoj a inovácie, |
| --- | --- | --- |

2.12.

Na strane dopytu sa v regiónoch dajú pozorovať tieto nedostatky:

—

absencia jasnej a záväznej spoločnej koncepcie územnej stratégie pre technologický rozvoj a inovácie,

| — | ťažkosti v oblasti informácií a komunikácie, |
| --- | --- |

—

ťažkosti v oblasti informácií a komunikácie,

| — | nedostatočné kapacity pre rozsiahle a štruktúrované koncepčné formovanie na viacerých úrovniach s rôznymi cieľmi, |
| --- | --- |

—

nedostatočné kapacity pre rozsiahle a štruktúrované koncepčné formovanie na viacerých úrovniach s rôznymi cieľmi,

| — | nedostatočne rozvinuté zoskupenia a siete, |
| --- | --- |

—

nedostatočne rozvinuté zoskupenia a siete,

| — | nedostatočné vytváranie odborných, technických a organizačných kapacít, ktoré sú potrebné na optimálne využitie inovačnej stratégie. |
| --- | --- |

—

nedostatočné vytváranie odborných, technických a organizačných kapacít, ktoré sú potrebné na optimálne využitie inovačnej stratégie.

| 2.13. | Na odstránenie týchto nedostatkov musí byť pre všetky programy Spoločenstva už od začiatku k dispozícii technická podpora a koordinácia. |
| --- | --- |

2.13.

Na odstránenie týchto nedostatkov musí byť pre všetky programy Spoločenstva už od začiatku k dispozícii technická podpora a koordinácia.

| 2.14. | Chvályhodné úsilie o súčinnosť, ktoré je možné vidieť v začiatkoch rôznych štrukturálnych programov a opatrení na obdobie 2007 – 2013, sa zdá byť nutnou avšak nie postačujúcou podmienkou na dosiahnutie optimálnych konkrétnych výsledkov. |
| --- | --- |

2.14.

Chvályhodné úsilie o súčinnosť, ktoré je možné vidieť v začiatkoch rôznych štrukturálnych programov a opatrení na obdobie 2007 – 2013, sa zdá byť nutnou avšak nie postačujúcou podmienkou na dosiahnutie optimálnych konkrétnych výsledkov.

| 2.15. | Výbor uvítal iniciatívy Komisie ako napríklad iniciatívu JEREMIE a navrhol vytvoriť kontaktné miesto pre túto iniciatívu (Focal point Jeremie), ktoré by bolo informačným a koordinačným miestom pre rôzne opatrenia. Zároveň poukázal na skutočnosť, že chýba „vhodná koncepcia pre koordináciu a účinné uplatňovanie početných existujúcich nástrojov financovania“ (8). |
| --- | --- |

2.15.

Výbor uvítal iniciatívy Komisie ako napríklad iniciatívu JEREMIE a navrhol vytvoriť kontaktné miesto pre túto iniciatívu (Focal point Jeremie), ktoré by bolo informačným a koordinačným miestom pre rôzne opatrenia. Zároveň poukázal na skutočnosť, že chýba „vhodná koncepcia pre koordináciu a účinné uplatňovanie početných existujúcich nástrojov financovania“ (8).

| 2.16. | Výbor v plnej miere podporuje vyhlásenie členky Komisie pani Danuty Hübner týkajúce sa iniciatív JAPSERS, JEREMIE a JESSICA (9), že tieto iniciatívy vyvolali v členských krajinách a regiónoch, ako aj medzi sociálnymi partnermi vo všetkých regiónoch EÚ novú dynamiku a očakávania oblasti investícií, rastu a vytvárania pracovných miest. |
| --- | --- |

2.16.

Výbor v plnej miere podporuje vyhlásenie členky Komisie pani Danuty Hübner týkajúce sa iniciatív JAPSERS, JEREMIE a JESSICA (9), že tieto iniciatívy vyvolali v členských krajinách a regiónoch, ako aj medzi sociálnymi partnermi vo všetkých regiónoch EÚ novú dynamiku a očakávania oblasti investícií, rastu a vytvárania pracovných miest.

| 2.17. | Usmernenia, ktoré v roku 2007 uverejnil Výbor pre vedecký a technický výskum EÚ (CREST) (10) sú dôležitým orientačným bodom, hoci sa obmedzujú na vzájomné pôsobenie rámcového programu pre výskum, rozvoj a demonštračné činnosti a nových štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

2.17.

Usmernenia, ktoré v roku 2007 uverejnil Výbor pre vedecký a technický výskum EÚ (CREST) (10) sú dôležitým orientačným bodom, hoci sa obmedzujú na vzájomné pôsobenie rámcového programu pre výskum, rozvoj a demonštračné činnosti a nových štrukturálnych fondov.

3.   Návrh Komisie

| 3.1. | Návrh Komisie vyzdvihuje potenciálne efekty súčinnosti pri koncepčnom zostavovaní finančných nástrojov pre európsky výskum, inovácie a kohéznu politiku, ktoré sú k dispozícii aktérom, ktorí majú záujem zvýšiť konkurencieschopnosť európskych regiónov v súlade s ich absorpčnou kapacitou. |
| --- | --- |

3.1.

Návrh Komisie vyzdvihuje potenciálne efekty súčinnosti pri koncepčnom zostavovaní finančných nástrojov pre európsky výskum, inovácie a kohéznu politiku, ktoré sú k dispozícii aktérom, ktorí majú záujem zvýšiť konkurencieschopnosť európskych regiónov v súlade s ich absorpčnou kapacitou.

| 3.2. | Medzi najdôležitejšími nástrojmi sa okrem nových usmernení pre štrukturálne fondy a kohézny fond spomínajú 7. rámcový program pre výskum, ako aj nový rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP). |
| --- | --- |

3.2.

Medzi najdôležitejšími nástrojmi sa okrem nových usmernení pre štrukturálne fondy a kohézny fond spomínajú 7. rámcový program pre výskum, ako aj nový rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP).

| 3.3. | Komisia uvádza, že na koordináciu využila rôzne poradné skupiny, ktoré vypracovali tieto odporúčania:






  — | rozvíjať osobitnú stratégiu koordinovaného používania rámcového programu a programov kohéznej politiky v rámci ich stratégie výskumu, technologického vývoja a inovácie, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Komisia uvádza, že na koordináciu využila rôzne poradné skupiny, ktoré vypracovali tieto odporúčania:

—

rozvíjať osobitnú stratégiu koordinovaného používania rámcového programu a programov kohéznej politiky v rámci ich stratégie výskumu, technologického vývoja a inovácie,

| — | optimalizovať riadenie stratégií výskumu, technologického vývoja a inovácie prostredníctvom výmeny poznatkov a vytvárania sietí, |
| --- | --- |

—

optimalizovať riadenie stratégií výskumu, technologického vývoja a inovácie prostredníctvom výmeny poznatkov a vytvárania sietí,

| — | rozvíjať účinnú súčinnosť na posilnenie a rozvoj kapacity výskumu, technologického vývoja a inovácie, rozvíjanie špičkovej kvality, venovanie náležitej pozornosti aspektu MSP, budovanie spolupráce na európskej a medzinárodnej úrovni a lepšie hospodárske využívanie výsledkov, |
| --- | --- |

—

rozvíjať účinnú súčinnosť na posilnenie a rozvoj kapacity výskumu, technologického vývoja a inovácie, rozvíjanie špičkovej kvality, venovanie náležitej pozornosti aspektu MSP, budovanie spolupráce na európskej a medzinárodnej úrovni a lepšie hospodárske využívanie výsledkov,

| — | zlepšiť komunikáciu a spoluprácu medzi národnými a regionálnymi aktérmi a príjemcami, |
| --- | --- |

—

zlepšiť komunikáciu a spoluprácu medzi národnými a regionálnymi aktérmi a príjemcami,

| — | využívať opatrenia osobitného programu „Kapacity“ siedmeho rámcového programu pri podpore koordinovaných opatrení, |
| --- | --- |

—

využívať opatrenia osobitného programu „Kapacity“ siedmeho rámcového programu pri podpore koordinovaných opatrení,

| — | rozvíjať súčinnosti medzi kohéznou politikou a siedmym rámcovým programom pre výskum, pokiaľ ide o výskumné infraštruktúry a zapojenie členských štátov. |
| --- | --- |

—

rozvíjať súčinnosti medzi kohéznou politikou a siedmym rámcovým programom pre výskum, pokiaľ ide o výskumné infraštruktúry a zapojenie členských štátov.

| 3.4. | Komisia vyzýva členské štáty, aby dotiahli podrobnosti koordinovanej prípravy a využívania nástrojov Spoločenstva a vytvorili systémy, ktoré by umožnili informovať príslušných aktérov o možnostiach, ktoré ponúkajú nástroje Spoločenstva. Zaviazala sa do konca roku 2007 uverejniť praktickú príručku o možnostiach financovania výskumných zariadení a podnikov, ktorá by obsahovala postupy uplatňované na celoštátnej a regionálnej úrovni, aby tak uľahčila koordinované využívanie týchto možností financovania. |
| --- | --- |

3.4.

Komisia vyzýva členské štáty, aby dotiahli podrobnosti koordinovanej prípravy a využívania nástrojov Spoločenstva a vytvorili systémy, ktoré by umožnili informovať príslušných aktérov o možnostiach, ktoré ponúkajú nástroje Spoločenstva. Zaviazala sa do konca roku 2007 uverejniť praktickú príručku o možnostiach financovania výskumných zariadení a podnikov, ktorá by obsahovala postupy uplatňované na celoštátnej a regionálnej úrovni, aby tak uľahčila koordinované využívanie týchto možností financovania.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Výbor v plnom rozsahu súhlasí s „diagnózou“ Komisie, pokiaľ ide o nedostatky pri spoločnom a koordinovanom využívaní ňou spomínaných nástrojov Spoločenstva, avšak pokiaľ ide o „terapiu“, je iného názoru. Nazdáva sa, že opatrenia navrhované na riešenie tohto problému nie sú vhodné na dosiahnutie cieľov politiky Spoločenstva, najmä v oblasti výskumu, inovácií a vzdelávania. |
| --- | --- |

4.1.

Výbor v plnom rozsahu súhlasí s „diagnózou“ Komisie, pokiaľ ide o nedostatky pri spoločnom a koordinovanom využívaní ňou spomínaných nástrojov Spoločenstva, avšak pokiaľ ide o „terapiu“, je iného názoru. Nazdáva sa, že opatrenia navrhované na riešenie tohto problému nie sú vhodné na dosiahnutie cieľov politiky Spoločenstva, najmä v oblasti výskumu, inovácií a vzdelávania.

| 4.2. | Výbor súhlasí s Komisiou (11) v tom, že „obnovené partnerstvo pre rast a zamestnanosť sa sústredí hlavne na podporu hospodárstva založeného na vedomostiach, a to najmä prostredníctvom výskumu, technologického vývoja a inovácie“. Zastáva však názor, že toto partnerstvo musí byť založené na spoločnej zodpovednosti všetkých zúčastnených strán, okrem vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovne predovšetkým aj na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.2.

Výbor súhlasí s Komisiou (11) v tom, že „obnovené partnerstvo pre rast a zamestnanosť sa sústredí hlavne na podporu hospodárstva založeného na vedomostiach, a to najmä prostredníctvom výskumu, technologického vývoja a inovácie“. Zastáva však názor, že toto partnerstvo musí byť založené na spoločnej zodpovednosti všetkých zúčastnených strán, okrem vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovne predovšetkým aj na úrovni Spoločenstva.

| 4.3. | Výbor sa domnieva, že je potrebné ísť za hranicu vypracovania územnej stratégie pre výskum, technologický rozvoj a inovácie, pričom je potrebné vo väčšej miere využiť tieto prostriedky:






  — | včasné plánovanie a analýzy SWOT (12) na zistenie strategických možností jednotlivých regiónov, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Výbor sa domnieva, že je potrebné ísť za hranicu vypracovania územnej stratégie pre výskum, technologický rozvoj a inovácie, pričom je potrebné vo väčšej miere využiť tieto prostriedky:

—

včasné plánovanie a analýzy SWOT (12) na zistenie strategických možností jednotlivých regiónov,

| — | budovanie kapacít a primerané opatrenia v oblasti vzdelávania, |
| --- | --- |

—

budovanie kapacít a primerané opatrenia v oblasti vzdelávania,

| — | posilnenie atraktívnosti zamestnaní v oblasti VaV, aby sa tak zabránilo odchodu vysoko kvalifikovaných pracovníkov do iných krajín EÚ alebo tretích krajín, |
| --- | --- |

—

posilnenie atraktívnosti zamestnaní v oblasti VaV, aby sa tak zabránilo odchodu vysoko kvalifikovaných pracovníkov do iných krajín EÚ alebo tretích krajín,

| — | výmena odborných pracovníkov a skúseností v oblasti inovácií, |
| --- | --- |

—

výmena odborných pracovníkov a skúseností v oblasti inovácií,

| — | podpora rozvoja a koordinácia vedeckých zoskupení, |
| --- | --- |

—

podpora rozvoja a koordinácia vedeckých zoskupení,

| — | využívanie európskych technologických platforiem a spoločných európskych technologických iniciatív, |
| --- | --- |

—

využívanie európskych technologických platforiem a spoločných európskych technologických iniciatív,

| — | koordinované využitie nástrojov Spoločenstva, pričom sa súčasne vytvoria interaktívne systémy na informovanie príslušných aktérov o možnostiach, ktoré majú k dispozícii, |
| --- | --- |

—

koordinované využitie nástrojov Spoločenstva, pričom sa súčasne vytvoria interaktívne systémy na informovanie príslušných aktérov o možnostiach, ktoré majú k dispozícii,

| — | možnosti komunikácie a výmeny skúseností najmä medzi MSP. |
| --- | --- |

—

možnosti komunikácie a výmeny skúseností najmä medzi MSP.

| 4.4. | Výbor sa domnieva, že na strane ponuky je potrebné prijať zásadné opatrenia, ktoré by zaručili bezproblémový prístup ku všetkým nástrojom, ktoré sú k dispozícii na podporu konkurencieschopnosti európskych regiónov v súlade s cieľmi „sociálne zodpovedného rozvoja príslušnej oblasti“ a so zapojením sociálnych partnerov, obchodných komôr, vedeckej obce a organizovanej občianskej spoločnosti. Pritom je však potrebné zohľadniť aj stratégiu trvalo udržateľnej európskej priemyselnej politiky (13), ako aj stratégiu trvalo udržateľnej výroby a spotreby. |
| --- | --- |

4.4.

Výbor sa domnieva, že na strane ponuky je potrebné prijať zásadné opatrenia, ktoré by zaručili bezproblémový prístup ku všetkým nástrojom, ktoré sú k dispozícii na podporu konkurencieschopnosti európskych regiónov v súlade s cieľmi „sociálne zodpovedného rozvoja príslušnej oblasti“ a so zapojením sociálnych partnerov, obchodných komôr, vedeckej obce a organizovanej občianskej spoločnosti. Pritom je však potrebné zohľadniť aj stratégiu trvalo udržateľnej európskej priemyselnej politiky (13), ako aj stratégiu trvalo udržateľnej výroby a spotreby.

| 4.5. | Okrem toho sa výbor domnieva, že zoznam nástrojov, ktoré prispievajú prostredníctvom výskumu a inovácií k posilneniu rastu a zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest a konkurencieschopnosti európskych regiónov je z hľadiska nástrojov, ktoré sú k dispozícii na úrovni Spoločenstva neúplný a nedostatočný, pokiaľ ide o možnosti a potrebu koordinácie využiteľných medzinárodných a celoeurópskych nástrojov. |
| --- | --- |

4.5.

Okrem toho sa výbor domnieva, že zoznam nástrojov, ktoré prispievajú prostredníctvom výskumu a inovácií k posilneniu rastu a zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest a konkurencieschopnosti európskych regiónov je z hľadiska nástrojov, ktoré sú k dispozícii na úrovni Spoločenstva neúplný a nedostatočný, pokiaľ ide o možnosti a potrebu koordinácie využiteľných medzinárodných a celoeurópskych nástrojov.

| 4.6. | V oznámení sa napríklad vôbec neuvádzajú nasledujúce možnosti intervencie, alebo sa spomínajú len okrajovo (14):






  — | Európska investičná banka a jej početné ponuky, |
| --- | --- | --- |

4.6.

V oznámení sa napríklad vôbec neuvádzajú nasledujúce možnosti intervencie, alebo sa spomínajú len okrajovo (14):

—

Európska investičná banka a jej početné ponuky,

| — | iniciatíva „I2I“ (iniciatíva a inovácia 2010), |
| --- | --- |

—

iniciatíva „I2I“ (iniciatíva a inovácia 2010),

| — | spoločné aktivity na európskej úrovni a úrovni Spoločenstva ako Európske strategické fórum pre výskumné infraštruktúry (ESFRI – European Strategy Forum on Research Infrastructures) alebo európske technologické platformy, |
| --- | --- |

—

spoločné aktivity na európskej úrovni a úrovni Spoločenstva ako Európske strategické fórum pre výskumné infraštruktúry (ESFRI – European Strategy Forum on Research Infrastructures) alebo európske technologické platformy,

| — | možnosti pre ľudské zdroje v Európe v oblasti vedy a trechnológie, EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme), |
| --- | --- |

—

možnosti pre ľudské zdroje v Európe v oblasti vedy a trechnológie, EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme),

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI – praktiká pre výskumných pracovníkov financované EIB), EIB University Networks, |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI – praktiká pre výskumných pracovníkov financované EIB), EIB University Networks,

| — | prostriedky pre VaV na regionálnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

prostriedky pre VaV na regionálnej a miestnej úrovni,

| — | verejné a súkromné investície do VaV a inovácií, |
| --- | --- |

—

verejné a súkromné investície do VaV a inovácií,

| — | služby v oblasti IKT a audiovizuálne služby, |
| --- | --- |

—

služby v oblasti IKT a audiovizuálne služby,

| — | integrovaný akčný program pre vzdelávanie a odbornú prípravu 2010, ktorý pozostáva z ďalších čiastkových programov pre „poskytovanie celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivosť a inovácie“ (15), ktoré sú integrálnou súčasťou „vedomostného trojuholníka“ (vzdelávanie, výskum a inovácie), |
| --- | --- |

—

integrovaný akčný program pre vzdelávanie a odbornú prípravu 2010, ktorý pozostáva z ďalších čiastkových programov pre „poskytovanie celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivosť a inovácie“ (15), ktoré sú integrálnou súčasťou „vedomostného trojuholníka“ (vzdelávanie, výskum a inovácie),

| — | nástroje EÚ týkajúce sa informačnej spoločnosti s programami v oblasti iniciatívy „i2010“ (16), |
| --- | --- |

—

nástroje EÚ týkajúce sa informačnej spoločnosti s programami v oblasti iniciatívy „i2010“ (16),

| — | príspevok sociálneho dialógu k posilneniu spoločnosti založenej na vedomostiach, |
| --- | --- |

—

príspevok sociálneho dialógu k posilneniu spoločnosti založenej na vedomostiach,

| — | rozšírenie celoživotného ďalšieho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

rozšírenie celoživotného ďalšieho vzdelávania,

| — | Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (17) na konkrétnu a jednorazovú podporu pri opätovnom začleňovaní pracovníkov v oblastiach a sektoroch, ktoré sú postihnuté závažnými hospodárskymi problémami (18). |
| --- | --- |

—

Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (17) na konkrétnu a jednorazovú podporu pri opätovnom začleňovaní pracovníkov v oblastiach a sektoroch, ktoré sú postihnuté závažnými hospodárskymi problémami (18).

| 4.7. | Okrem toho nie sú spomenuté ani celoeurópske programy, ktoré nefinancuje Spoločenstvo, ktoré však tiež vplývajú na technologický rozvoj na území EÚ, ako napríklad:






  — | iniciatíva EUREKA, celoeurópska sieť zariadení priemyselného VaV a VaV zameraného na trh, ktorých cieľom je podpora konkurencieschopnosti európskych podnikov vytvorením prepojení a inovačných sietí v 36 krajinách. Komisia podpísala s touto iniciatívou dohodu o spolupráci, |
| --- | --- | --- |

4.7.

Okrem toho nie sú spomenuté ani celoeurópske programy, ktoré nefinancuje Spoločenstvo, ktoré však tiež vplývajú na technologický rozvoj na území EÚ, ako napríklad:

—

iniciatíva EUREKA, celoeurópska sieť zariadení priemyselného VaV a VaV zameraného na trh, ktorých cieľom je podpora konkurencieschopnosti európskych podnikov vytvorením prepojení a inovačných sietí v 36 krajinách. Komisia podpísala s touto iniciatívou dohodu o spolupráci,

| — | program EUROSTARS, spoločná iniciatíva EÚ a EUREKA na podporu MSP v celom Spoločenstve pri vývoji nových produktov a služieb, ktoré majú byť uvedené na trh, |
| --- | --- |

—

program EUROSTARS, spoločná iniciatíva EÚ a EUREKA na podporu MSP v celom Spoločenstve pri vývoji nových produktov a služieb, ktoré majú byť uvedené na trh,

| — | Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá uzatvorila s Komisiou dohodu o partnerstve s cieľom podporovať plánovanie veľkých projektov, ktoré majú byť spolufinancované z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, najmä v nových členských krajinách v období 2007 – 2013, |
| --- | --- |

—

Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá uzatvorila s Komisiou dohodu o partnerstve s cieľom podporovať plánovanie veľkých projektov, ktoré majú byť spolufinancované z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, najmä v nových členských krajinách v období 2007 – 2013,

| — | program OECD-LEED (Local Economic and Employment Development Programs – programy miestneho hospodárskeho rozvoj a rozvoja v oblasti zamestnanosti), tiež v spolupráci s Komisiou, ktorý pomáha nájsť, analyzovať a šíriť novátorské myšlienky v oblasti miestneho rozvoja a zlepšovať riadenie MSP, |
| --- | --- |

—

program OECD-LEED (Local Economic and Employment Development Programs – programy miestneho hospodárskeho rozvoj a rozvoja v oblasti zamestnanosti), tiež v spolupráci s Komisiou, ktorý pomáha nájsť, analyzovať a šíriť novátorské myšlienky v oblasti miestneho rozvoja a zlepšovať riadenie MSP,

| — | banka pre rozvoj Rady Európy (CEB), ktorá s Komisiou tiež uzatvorila dohodu o partnerstve. Táto banka financuje sociálne projekty zamerané na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti, zlepšenie sociálnej integrácie a ochrany životného prostredia a rozvoj ľudského kapitálu v regiónoch, |
| --- | --- |

—

banka pre rozvoj Rady Európy (CEB), ktorá s Komisiou tiež uzatvorila dohodu o partnerstve. Táto banka financuje sociálne projekty zamerané na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti, zlepšenie sociálnej integrácie a ochrany životného prostredia a rozvoj ľudského kapitálu v regiónoch,

| — | rôzne opatrenia a iniciatívy v rámci iniciatívy „Euroregióny“, |
| --- | --- |

—

rôzne opatrenia a iniciatívy v rámci iniciatívy „Euroregióny“,

| — | iniciatíva „Science cities“. |
| --- | --- |

—

iniciatíva „Science cities“.

| 4.8. | Okrem toho sa výbor domnieva, že je potrebné upresniť vymenované ťažkosti a prekážky pre spoločné a koordinované využívanie nástrojov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni (19), a to aj prostredníctvom jednotlivých hospodárskych aktérov – v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1083/2006 (článok 54 ods. 5), a to nielen vzhľadom na rôzne právne základy, zameranie na konkrétne tematické či geografické oblasti a vykonávacie predpisy, ale aj pokiaľ ide o podstatné rozdiely, sčasti aj výlučnej povahy, napr.:






  — | nadnárodnosť projektov, |
| --- | --- | --- |

4.8.

Okrem toho sa výbor domnieva, že je potrebné upresniť vymenované ťažkosti a prekážky pre spoločné a koordinované využívanie nástrojov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni (19), a to aj prostredníctvom jednotlivých hospodárskych aktérov – v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1083/2006 (článok 54 ods. 5), a to nielen vzhľadom na rôzne právne základy, zameranie na konkrétne tematické či geografické oblasti a vykonávacie predpisy, ale aj pokiaľ ide o podstatné rozdiely, sčasti aj výlučnej povahy, napr.:

—

nadnárodnosť projektov,

| — | súčasné spustenie opatrení, |
| --- | --- |

—

súčasné spustenie opatrení,

| — | rovnaké termíny na poskytnutie finančnej pomoci, |
| --- | --- |

—

rovnaké termíny na poskytnutie finančnej pomoci,

| — | rovnaké termíny na realizáciu, |
| --- | --- |

—

rovnaké termíny na realizáciu,

| — | možnosti a schopnosti rozdeliť projekt viazaný na určité územie na rad menších projektov, ktoré by bolo možné začať realizovať v súlade s požiadavkami jednotlivých programov Spoločenstva, celoeurópskych programov a medzinárodných programov a nástrojov. |
| --- | --- |

—

možnosti a schopnosti rozdeliť projekt viazaný na určité územie na rad menších projektov, ktoré by bolo možné začať realizovať v súlade s požiadavkami jednotlivých programov Spoločenstva, celoeurópskych programov a medzinárodných programov a nástrojov.

| 4.9. | Výbor preto považuje za nevyhnutné vytvoriť praktické európske usmernenie, ktoré by obsahovalo synoptický prehľad dostupných nástrojov Spoločenstva a celoeurópskych nástrojov, ktoré by mohli byť doplnené o rôzne kritériá hodnotenia a údaje o vzájomnej kompatibilite rôznych nástrojov resp. o ich vzájomnom dopĺňaní sa. |
| --- | --- |

4.9.

Výbor preto považuje za nevyhnutné vytvoriť praktické európske usmernenie, ktoré by obsahovalo synoptický prehľad dostupných nástrojov Spoločenstva a celoeurópskych nástrojov, ktoré by mohli byť doplnené o rôzne kritériá hodnotenia a údaje o vzájomnej kompatibilite rôznych nástrojov resp. o ich vzájomnom dopĺňaní sa.

| 4.10. | Výbor zdôrazňuje, ako to už spomínal niekoľkokrát predtým, že vzťah medzi štrukturálnou politikou Spoločenstva a politikou výskumu a inovácií v EÚ musí byť spoločne koordinovaný, a vyzdvihuje skutočnosť, že úzka koordinácia medzi týmito oblasťami politiky je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie optimálnej úrovne funkčnej súčinnosti a vyhovenie potrebám občanov, podnikov a spoločnosti, pričom celkovým cieľom je zo strednodobého hľadiska trvalý a harmonický rast, v súlade s integrovaným prístupom riešenia problémov v oblasti výskumu, technologického vývoja a demonštračných činností a rozvojom nemateriálnych investícií, ktoré sú jedným z kľúčových faktorov (20). |
| --- | --- |

4.10.

Výbor zdôrazňuje, ako to už spomínal niekoľkokrát predtým, že vzťah medzi štrukturálnou politikou Spoločenstva a politikou výskumu a inovácií v EÚ musí byť spoločne koordinovaný, a vyzdvihuje skutočnosť, že úzka koordinácia medzi týmito oblasťami politiky je nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie optimálnej úrovne funkčnej súčinnosti a vyhovenie potrebám občanov, podnikov a spoločnosti, pričom celkovým cieľom je zo strednodobého hľadiska trvalý a harmonický rast, v súlade s integrovaným prístupom riešenia problémov v oblasti výskumu, technologického vývoja a demonštračných činností a rozvojom nemateriálnych investícií, ktoré sú jedným z kľúčových faktorov (20).

| 4.11. | Vzhľadom na množstvo opatrení Spoločenstva, ktoré spoločne s kohéznou politikou a výskumnou politikou prispievajú k zlepšeniu konkurencieschopnosti európskych regiónov, poukazuje výbor na nutnosť integrovaného a koordinovaného prístupu. To si vyžaduje najmä:






  — | trvalo udržateľnú priemyselnú politiku. Ako už vyzdvihla Rada na svojom zasadnutí v decembri 2007 v Bruseli, „integrovaný prístup k európskej konkurencieschopnosti (by sa) mal podporovať trvalo udržateľnou priemyselnou politikou spojenou s inováciami a zručnosťami, pričom by sa mal rozvíjať vonkajší rozmer európskej konkurencieschopnosti s cieľom dosiahnuť korektné konkurenčné prostredie“ (21), |
| --- | --- | --- |

4.11.

Vzhľadom na množstvo opatrení Spoločenstva, ktoré spoločne s kohéznou politikou a výskumnou politikou prispievajú k zlepšeniu konkurencieschopnosti európskych regiónov, poukazuje výbor na nutnosť integrovaného a koordinovaného prístupu. To si vyžaduje najmä:

—

trvalo udržateľnú priemyselnú politiku. Ako už vyzdvihla Rada na svojom zasadnutí v decembri 2007 v Bruseli, „integrovaný prístup k európskej konkurencieschopnosti (by sa) mal podporovať trvalo udržateľnou priemyselnou politikou spojenou s inováciami a zručnosťami, pričom by sa mal rozvíjať vonkajší rozmer európskej konkurencieschopnosti s cieľom dosiahnuť korektné konkurenčné prostredie“ (21),

| — | prehodnotenie politiky v oblasti vnútorného trhu, aby bolo možné vytvoriť priaznivé východiskové podmienky pre inovácie, ochranu duševného vlastníctva, spoluprácu medzi vysokými školami a výskumnými zariadeniami a posilnenie politiky v oblasti štandardizácie a normalizácie, |
| --- | --- |

—

prehodnotenie politiky v oblasti vnútorného trhu, aby bolo možné vytvoriť priaznivé východiskové podmienky pre inovácie, ochranu duševného vlastníctva, spoluprácu medzi vysokými školami a výskumnými zariadeniami a posilnenie politiky v oblasti štandardizácie a normalizácie,

| — | sociálna politika a politika zamestnanosti, ktoré zaručujú štruktúrovaný sociálny dialóg a spoločné zásady flexiistoty (22), umožňujú aktívny život v starobe a podporujú politické opatrenia pre aktívnu integráciu a celoživotné vzdelávanie všetkých občanov; |
| --- | --- |

—

sociálna politika a politika zamestnanosti, ktoré zaručujú štruktúrovaný sociálny dialóg a spoločné zásady flexiistoty (22), umožňujú aktívny život v starobe a podporujú politické opatrenia pre aktívnu integráciu a celoživotné vzdelávanie všetkých občanov;

| — | politika trvalo udržateľného rozvoja a trvalo udržateľnej spotreby, ktorá sa nesie v duchu skúmania a využívania čistejších novátorských technológií a ktorej predpokladom je integrovaná politika v oblasti ochrany klíma a v oblasti energetiky, trvalo udržateľného obhospodarovania prírodných zdrojov a trvalo udržateľnej výroby a spotreby. |
| --- | --- |

—

politika trvalo udržateľného rozvoja a trvalo udržateľnej spotreby, ktorá sa nesie v duchu skúmania a využívania čistejších novátorských technológií a ktorej predpokladom je integrovaná politika v oblasti ochrany klíma a v oblasti energetiky, trvalo udržateľného obhospodarovania prírodných zdrojov a trvalo udržateľnej výroby a spotreby.

| 4.12. | V tejto súvislosti výbor už v minulosti poukázal na tieto body (23):






  — | stanovenie a realizáciu rozsiahlej stratégie Spoločenstva na racionalizáciu existujúcich mechanizmov a integráciu rôznych dotknutých oblastí európskej politiky tak, aby činnosť Spoločenstva rešpektovala regionálne osobitosti a bola jednoznačne zameraná na konkurencieschopnosť a trvalo udržateľný a harmonický rozvoj „systému Európa“, |
| --- | --- | --- |

4.12.

V tejto súvislosti výbor už v minulosti poukázal na tieto body (23):

—

stanovenie a realizáciu rozsiahlej stratégie Spoločenstva na racionalizáciu existujúcich mechanizmov a integráciu rôznych dotknutých oblastí európskej politiky tak, aby činnosť Spoločenstva rešpektovala regionálne osobitosti a bola jednoznačne zameraná na konkurencieschopnosť a trvalo udržateľný a harmonický rozvoj „systému Európa“,

| — | určenie integrovaných nástrojov miestnych, regionálnych a vnútroštátnych inovačných trhov, |
| --- | --- |

—

určenie integrovaných nástrojov miestnych, regionálnych a vnútroštátnych inovačných trhov,

| — | stanovenie úrovní integrácie a vzájomných vplyvov medzi nimi, aj s cieľom dosiahnuť kompatibilitu a väčšie zosúladenie medzi systémom rozhodovania a systémom realizácie v rámci štruktúr kohéznej politiky a politiky výskumu a vývoja a inovácií, ktoré sú potrebné pre úplnú integráciu, |
| --- | --- |

—

stanovenie úrovní integrácie a vzájomných vplyvov medzi nimi, aj s cieľom dosiahnuť kompatibilitu a väčšie zosúladenie medzi systémom rozhodovania a systémom realizácie v rámci štruktúr kohéznej politiky a politiky výskumu a vývoja a inovácií, ktoré sú potrebné pre úplnú integráciu,

| — | nájdenie nových foriem integrovaného využívania nástrojov kohéznej politiky a politiky VaV zjednodušením a prípadným zjednotením a zautomatizovaním postupov a metód, pričom budú v plnom rozsahu využité možnosti modulácie úrovne podpory VaV pre podniky, |
| --- | --- |

—

nájdenie nových foriem integrovaného využívania nástrojov kohéznej politiky a politiky VaV zjednodušením a prípadným zjednotením a zautomatizovaním postupov a metód, pričom budú v plnom rozsahu využité možnosti modulácie úrovne podpory VaV pre podniky,

| — | vytvorenie systému kontroly a dohľadu pre všetky opatrenia v fondov VaV a kohézneho fondu na zhodnotenie ich účinnosti podľa porovnania dosiahnutých výsledkov a stanovených cieľov prostredníctvom vopred stanovených a harmonizovaných ukazovateľov výkonu a porovnania na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

—

vytvorenie systému kontroly a dohľadu pre všetky opatrenia v fondov VaV a kohézneho fondu na zhodnotenie ich účinnosti podľa porovnania dosiahnutých výsledkov a stanovených cieľov prostredníctvom vopred stanovených a harmonizovaných ukazovateľov výkonu a porovnania na regionálnej úrovni.

| 4.12.1. | Výbor okrem toho odporúčal integráciu vzdelávacích programov Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.12.1.

Výbor okrem toho odporúčal integráciu vzdelávacích programov Spoločenstva.

| 4.13. | Výbor s poľutovaním konštatuje, že aj po desiatich rokoch sa k tejto centrálnej otázke pristupuje ešte stále spôsobom, ktorý nie je schopný nepreniknúť k jadru problému. To by si vyžadovalo konať na úrovni Spoločenstva tak, aby boli zabezpečené nové schopnosti tzv. „simultaneous engineering“ (koordinovaného priebehu) medzi rôznymi druhmi opatrení (technológia, demonštračné činnosti, inovácia, šírenie, vzdelávanie, financovanie a pod.), teda schopnosti, ktoré by mali pozitívne vplývať na zamestnanosť a výrobnú činnosť v jednotlivých regiónoch (24). |
| --- | --- |

4.13.

Výbor s poľutovaním konštatuje, že aj po desiatich rokoch sa k tejto centrálnej otázke pristupuje ešte stále spôsobom, ktorý nie je schopný nepreniknúť k jadru problému. To by si vyžadovalo konať na úrovni Spoločenstva tak, aby boli zabezpečené nové schopnosti tzv. „simultaneous engineering“ (koordinovaného priebehu) medzi rôznymi druhmi opatrení (technológia, demonštračné činnosti, inovácia, šírenie, vzdelávanie, financovanie a pod.), teda schopnosti, ktoré by mali pozitívne vplývať na zamestnanosť a výrobnú činnosť v jednotlivých regiónoch (24).

| 4.14. | Výbor zastáva názor, že presné a prispôsobené opatrenia Spoločenstva nie je možné ďalej odkladať, keďže by inak európskym regiónom hrozilo nebezpečenstvo strát v oblasti konkurencieschopnosti a zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.14.

Výbor zastáva názor, že presné a prispôsobené opatrenia Spoločenstva nie je možné ďalej odkladať, keďže by inak európskym regiónom hrozilo nebezpečenstvo strát v oblasti konkurencieschopnosti a zamestnanosti.

5.   Návrh EHSV

Iniciatíva JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe – spoločná pomoc na podporu multiprojektov pre inovačné siete v Európe)

| 5.1. | Výbor dôrazne požaduje, aby bola iniciatíva JASMINE dobrovoľným nástrojom na zjednodušenie a odstránenie byrokratických a procedurálnych a koncepčných prekážok kombinovaného využívania celoeurópskych programov, programov Spoločenstva a národných a regionálnych programov v súlade s cieľom urýchlene rozvíjať Európsky výskumný priestor (EVP). |
| --- | --- |

5.1.

Výbor dôrazne požaduje, aby bola iniciatíva JASMINE dobrovoľným nástrojom na zjednodušenie a odstránenie byrokratických a procedurálnych a koncepčných prekážok kombinovaného využívania celoeurópskych programov, programov Spoločenstva a národných a regionálnych programov v súlade s cieľom urýchlene rozvíjať Európsky výskumný priestor (EVP).

| 5.2. | V súčasnosti je podľa názoru výboru prvoradou úlohou vyriešiť problémy spôsobené tým, že je do procesu zapojených príliš veľa úrovní riadenia v rámci jednotlivých použiteľných opatrení, a tým opäť podnietiť konkurencieschopnosť európskych regiónov. Navrhuje preto vytvoriť novú iniciatívu – JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe) – na vyplnenie inštitucionálnych medzier na strane dopytu a ponuky pri opatreniach na podporu inovácií a výskumu v regiónoch. |
| --- | --- |

5.2.

V súčasnosti je podľa názoru výboru prvoradou úlohou vyriešiť problémy spôsobené tým, že je do procesu zapojených príliš veľa úrovní riadenia v rámci jednotlivých použiteľných opatrení, a tým opäť podnietiť konkurencieschopnosť európskych regiónov. Navrhuje preto vytvoriť novú iniciatívu – JASMINE (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe) – na vyplnenie inštitucionálnych medzier na strane dopytu a ponuky pri opatreniach na podporu inovácií a výskumu v regiónoch.

| 5.3. | Konkrétne opatrenia EÚ by mali byť založené na vytváraní sietí – policy networking – a mohli by mať túto podobu:






  — | vytvorenie opatrenia Spoločenstva – ako doplnok k iniciatívam JASPERS, JEREMIE a JESSICA – s názvom napr. „Iniciatíva Spoločenstva Jasmine“, na vytváranie opatrení technickej podpory pre národné, regionálne a miestne orgány, ako aj pre príslušných aktérov, aby bola zrealizovaná konkrétna a účinná koordinácia opatrení na úrovni Spoločenstva, celoeurópskych opatrení a vnútroštátnych opatrení a vytvorené podmienky na „simultaneous engineering“ rôznych druhov opatrení, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Konkrétne opatrenia EÚ by mali byť založené na vytváraní sietí – policy networking – a mohli by mať túto podobu:

—

vytvorenie opatrenia Spoločenstva – ako doplnok k iniciatívam JASPERS, JEREMIE a JESSICA – s názvom napr. „Iniciatíva Spoločenstva Jasmine“, na vytváranie opatrení technickej podpory pre národné, regionálne a miestne orgány, ako aj pre príslušných aktérov, aby bola zrealizovaná konkrétna a účinná koordinácia opatrení na úrovni Spoločenstva, celoeurópskych opatrení a vnútroštátnych opatrení a vytvorené podmienky na „simultaneous engineering“ rôznych druhov opatrení,

| — | opatrenia zamerané na lepšie pochopenie a zosúladenie správania rôznych aktérov v rámci prepojeného rozhodovacieho procesu a zohľadňovať ich vzájomnú závislosť, pokiaľ ide o informácie, administratívne kapacity, kompetencie a finančné zdroje. Cieľom je súčasná realizácia intervenčných opatrení na viacerých úrovniach v rámci jednotného a zosúladeného plánovania bez ohľadu na to, či ide o verejno-súkromné partnerstvá alebo národné projekty, projekty na úrovni Spoločenstva a nadnárodné projekty, |
| --- | --- |

—

opatrenia zamerané na lepšie pochopenie a zosúladenie správania rôznych aktérov v rámci prepojeného rozhodovacieho procesu a zohľadňovať ich vzájomnú závislosť, pokiaľ ide o informácie, administratívne kapacity, kompetencie a finančné zdroje. Cieľom je súčasná realizácia intervenčných opatrení na viacerých úrovniach v rámci jednotného a zosúladeného plánovania bez ohľadu na to, či ide o verejno-súkromné partnerstvá alebo národné projekty, projekty na úrovni Spoločenstva a nadnárodné projekty,

| — | vertikálne prepojenie, ktoré zapojí rozhodujúcich činiteľov/orgány na rôznych úrovniach – medzinárodnej úrovni, úrovni Spoločenstva, vnútroštátnej úrovni a regionálnej úrovni – do presne definovaných a dobre štruktúrovaných mechanizmov spolupráce, |
| --- | --- |

—

vertikálne prepojenie, ktoré zapojí rozhodujúcich činiteľov/orgány na rôznych úrovniach – medzinárodnej úrovni, úrovni Spoločenstva, vnútroštátnej úrovni a regionálnej úrovni – do presne definovaných a dobre štruktúrovaných mechanizmov spolupráce,

| — | horizontálne prepojenie verejných a súkromných aktérov ako napr. regionálnych samospráv a podnikov, bánk, mimovládnych organizácií, záujmových skupín a zariadení pre sociálny dialóg (25), |
| --- | --- |

—

horizontálne prepojenie verejných a súkromných aktérov ako napr. regionálnych samospráv a podnikov, bánk, mimovládnych organizácií, záujmových skupín a zariadení pre sociálny dialóg (25),

| — | zriadenie kontaktného miesta pre iniciatívu
  JASMINE (

  Focal Point Jasmine

  ), ktoré by slúžilo – aj pomocou príslušnej internetovej stránky – ako koordinačné a informačné miesto na úrovni Spoločenstva pre rôzne úrovne a rôzne druhy opatrení, ktoré podliehajú rôznym ustanoveniam a v zmysle optimalizácie výsledkov spadajú pod rôzne kompetencie v rámci Komisie i mimo nej, avšak bez akejkoľvek nadmernej centralizácie (26), |
| --- | --- |

—

zriadenie kontaktného miesta pre iniciatívu
  JASMINE (

  Focal Point Jasmine

  ), ktoré by slúžilo – aj pomocou príslušnej internetovej stránky – ako koordinačné a informačné miesto na úrovni Spoločenstva pre rôzne úrovne a rôzne druhy opatrení, ktoré podliehajú rôznym ustanoveniam a v zmysle optimalizácie výsledkov spadajú pod rôzne kompetencie v rámci Komisie i mimo nej, avšak bez akejkoľvek nadmernej centralizácie (26),

| — | vybudovanie siete kontaktných miest pre iniciatívu JASMINE (

  Focal Point Jasmine

  ) v rámci Spoločenstva, v regiónoch, ktoré prejavia záujem, ktorá by mala byť odpoveďou na problematiku celkového prehľadu o projektoch rozdelených na jednotlivé projekty, prepojenia územnosti a nadúzemnosti na úrovni jednotlivých projektov, hľadania národných a nadnárodných partnerstiev pre viaceré návrhy projektov, rovnaké termíny na spustenie projektu, poskytnutie finančnej pomoci a realizáciu, zákazu kumulácie, |
| --- | --- |

—

vybudovanie siete kontaktných miest pre iniciatívu JASMINE (

  Focal Point Jasmine

  ) v rámci Spoločenstva, v regiónoch, ktoré prejavia záujem, ktorá by mala byť odpoveďou na problematiku celkového prehľadu o projektoch rozdelených na jednotlivé projekty, prepojenia územnosti a nadúzemnosti na úrovni jednotlivých projektov, hľadania národných a nadnárodných partnerstiev pre viaceré návrhy projektov, rovnaké termíny na spustenie projektu, poskytnutie finančnej pomoci a realizáciu, zákazu kumulácie,

| — | dobrovoľné vytvorenie regionálnych „JASMINE Holding Funds“, ktorým by Komisia udeľovala akreditáciu na základe zásad hospodárnosti, efektívnosti, nestrannosti, rovnakého zaobchádzania a transparentnosti postupov, a ktoré by museli dodržiavať vopred Komisiou stanovené požiadavky, |
| --- | --- |

—

dobrovoľné vytvorenie regionálnych „JASMINE Holding Funds“, ktorým by Komisia udeľovala akreditáciu na základe zásad hospodárnosti, efektívnosti, nestrannosti, rovnakého zaobchádzania a transparentnosti postupov, a ktoré by museli dodržiavať vopred Komisiou stanovené požiadavky,

| — | spustenie opatrenia Spoločenstva na včasné plánovanie „konkurencieschopné európske regióny“, ktoré by využívalo skúsenosti GR pre výskum a do ktorého by malo byť zapojených čo najviac zodpovedných činiteľov všetkých príslušných útvarov Komisie, ako aj politických zástupcov regiónov, Európskeho parlamentu, Výboru regiónov a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, |
| --- | --- |

—

spustenie opatrenia Spoločenstva na včasné plánovanie „konkurencieschopné európske regióny“, ktoré by využívalo skúsenosti GR pre výskum a do ktorého by malo byť zapojených čo najviac zodpovedných činiteľov všetkých príslušných útvarov Komisie, ako aj politických zástupcov regiónov, Európskeho parlamentu, Výboru regiónov a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

| — | doplnenie úspechu nových metód založených na transparentnosti, zjednodušovaní postupov a skutočnom partnerstve medzi hospodárskymi a sociálnymi aktérmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi (27) o osobitné aktivity v oblasti benchmarkingu, |
| --- | --- |

—

doplnenie úspechu nových metód založených na transparentnosti, zjednodušovaní postupov a skutočnom partnerstve medzi hospodárskymi a sociálnymi aktérmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi (27) o osobitné aktivity v oblasti benchmarkingu,

| — | opatrenia na vytvorenie potrebných kapacít vo verejnej správe a u hospodárskych a sociálnych aktérov, podpora nadnárodných sietí partnerstiev pri realizácii projektov, monitorovanie súčinnosti a zosúlaďovania projektov, podpora transparentnej a interaktívnej komunikačnej a informačnej stratégie. |
| --- | --- |

—

opatrenia na vytvorenie potrebných kapacít vo verejnej správe a u hospodárskych a sociálnych aktérov, podpora nadnárodných sietí partnerstiev pri realizácii projektov, monitorovanie súčinnosti a zosúlaďovania projektov, podpora transparentnej a interaktívnej komunikačnej a informačnej stratégie.

| 5.4. | Nové priority regionálnych programov zameraných na inovácie, konkurencieschopnosť a vzájomné celoživotné učenie sa by mali, s pomocou regionálnych a medziregionálnych opatrení na včasné plánovanie, zoskupení a sietí, ktoré zabezpečujú spoločnú stratégiu pre jednotlivé regióny, umožniť vytvorenie politických opatrení na aktívne posilnenie a podporu konkurencieschopnosti, na ktorých základe bude možné poskytnúť technickú pomoc na optimálne spoločné využitie vhodných národných nástrojov a nástrojov na úrovni Spoločenstva, ako aj verejno-súkromných partnerstiev. |
| --- | --- |

5.4.

Nové priority regionálnych programov zameraných na inovácie, konkurencieschopnosť a vzájomné celoživotné učenie sa by mali, s pomocou regionálnych a medziregionálnych opatrení na včasné plánovanie, zoskupení a sietí, ktoré zabezpečujú spoločnú stratégiu pre jednotlivé regióny, umožniť vytvorenie politických opatrení na aktívne posilnenie a podporu konkurencieschopnosti, na ktorých základe bude možné poskytnúť technickú pomoc na optimálne spoločné využitie vhodných národných nástrojov a nástrojov na úrovni Spoločenstva, ako aj verejno-súkromných partnerstiev.

| 5.5. | JASMINE by pre rôzne finančné inštitúty a programy financovania mohla slúžiť ako určitý druh označenia kvality pre zjednodušené povoľovanie doplňovacích alebo nadväzujúcich projektov, a to na základe memoranda o porozumení alebo dohody o spolupráci medzi Európskou komisiou a inými organizáciami v rámci Spoločenstva alebo mimo neho resp. na základe administratívneho prípisu Komisie pre jej jednotlivé útvary zodpovedné za príslušné programy, aby všetky rôzne rozhodovacie miesta, ktorým sa predloží balík návrhov, prijali spoločnú dokumentáciu týkajúcu sa plánovania programu. |
| --- | --- |

5.5.

JASMINE by pre rôzne finančné inštitúty a programy financovania mohla slúžiť ako určitý druh označenia kvality pre zjednodušené povoľovanie doplňovacích alebo nadväzujúcich projektov, a to na základe memoranda o porozumení alebo dohody o spolupráci medzi Európskou komisiou a inými organizáciami v rámci Spoločenstva alebo mimo neho resp. na základe administratívneho prípisu Komisie pre jej jednotlivé útvary zodpovedné za príslušné programy, aby všetky rôzne rozhodovacie miesta, ktorým sa predloží balík návrhov, prijali spoločnú dokumentáciu týkajúcu sa plánovania programu.

| 5.6. | JASMINE by mala uľahčiť prístup k finančným prostriedkom, ktorých riadenie spadá pod rôzne kompetencie a podlieha rôznym verejným a súkromným rozhodujúcim činiteľom, aby tak bola v prípade zdrojov dosiahnutá optimálna kritická masa – a tým aj posilnený pákový efekt – na vytvorenie jednotného rámca zahŕňajúceho viaceré projekty, ktorý by v plnom rozsahu zodpovedal spoločnej stratégii európskeho regiónu pre ďalší rozvoj jej silných stránok v oblasti technológie a inovácií. |
| --- | --- |

5.6.

JASMINE by mala uľahčiť prístup k finančným prostriedkom, ktorých riadenie spadá pod rôzne kompetencie a podlieha rôznym verejným a súkromným rozhodujúcim činiteľom, aby tak bola v prípade zdrojov dosiahnutá optimálna kritická masa – a tým aj posilnený pákový efekt – na vytvorenie jednotného rámca zahŕňajúceho viaceré projekty, ktorý by v plnom rozsahu zodpovedal spoločnej stratégii európskeho regiónu pre ďalší rozvoj jej silných stránok v oblasti technológie a inovácií.

| 5.7. | JASMINE by mala využívať skúsenosti a výsledky iniciatívy Lead Market, európskych technologických platforiem, iniciatív ERANET a ERANET-PLUS, iniciatív „Regióny pre ekonomickú zmenu“ a „Pro Inno“, ako aj JEREMIE, JASPERS a JESSICA (28). |
| --- | --- |

5.7.

JASMINE by mala využívať skúsenosti a výsledky iniciatívy Lead Market, európskych technologických platforiem, iniciatív ERANET a ERANET-PLUS, iniciatív „Regióny pre ekonomickú zmenu“ a „Pro Inno“, ako aj JEREMIE, JASPERS a JESSICA (28).

| 5.8. | JASMINE by mala umožniť optimalizáciu inovačného a výskumného úsilia regiónov a podnikov, ako aj využitia ľudských zdrojov, vysokých škôl, výskumných centier a správnych štruktúr, na ktorých je založená, aj prostredníctvom znalostných a inovačných komunít (KIC) Európskeho technologického inštitútu (ETI). Je však potrebné pripomenúť, že inovácie sú z veľkej časti podnikateľskou činnosťou, ktorá na to, aby prispela k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest musí mať možnosť rozvíjať sa v optimálnych rámcových podmienkach, najmä pokiaľ ide o zdaňovanie výskumnej činnosti, zaobchádzanie s duševným vlastníctvom a jeho ochranu, ako aj vzdelávacie ustanovizne na špičkovej úrovni. |
| --- | --- |

5.8.

JASMINE by mala umožniť optimalizáciu inovačného a výskumného úsilia regiónov a podnikov, ako aj využitia ľudských zdrojov, vysokých škôl, výskumných centier a správnych štruktúr, na ktorých je založená, aj prostredníctvom znalostných a inovačných komunít (KIC) Európskeho technologického inštitútu (ETI). Je však potrebné pripomenúť, že inovácie sú z veľkej časti podnikateľskou činnosťou, ktorá na to, aby prispela k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest musí mať možnosť rozvíjať sa v optimálnych rámcových podmienkach, najmä pokiaľ ide o zdaňovanie výskumnej činnosti, zaobchádzanie s duševným vlastníctvom a jeho ochranu, ako aj vzdelávacie ustanovizne na špičkovej úrovni.

| 5.9. | V konečnom dôsledku by JASMINE mohla prispieť aj k využitiu osobitých silných stánok jednotlivých regiónov a podporiť výmenu v oblasti inovácií a výskumu. |
| --- | --- |

5.9.

V konečnom dôsledku by JASMINE mohla prispieť aj k využitiu osobitých silných stánok jednotlivých regiónov a podporiť výmenu v oblasti inovácií a výskumu.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Tento výraz sa v dokumentoch Komisie používa v zmysle paralelného plánovania a koordinovaného priebehu.

1

(2)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1, spravodajca: pán Wolf: „Výbor odporúča vytvorenie jasných a zrozumiteľných ustanovení pre mnohoraké nástroje podpory a koordinácie VaV v rámci Spoločenstva, vrátane súhrnného zoznamu (a možností použitia) všetkých nástrojov a foriem Komisie, ktoré sú k dispozícii na podporu a koordináciu pre ciele VaV. (...)“.

2

(3)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 10, 14.1.2004, s. 88, spravodajca: pán Malosse.

3

(4)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 255, 14.10.2005, s. 1.

4

(5)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008.

5

(6)  Rozhodnutie Rady zo 6. októbra 2006.

6

(7)  Pozri iniciatívu „Science cities“

7

(www.sciencecities.eu).

www.sciencecities.eu

(8)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006.

8

(9)  JEREMIE (Joint Resources for Micro to Medium Enterprises): spoločné európske zdroje pre mikropodniky až stredné podniky. JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas): spoločná európska podpora udržateľných investícií v mestských oblastiach. JASPERS (Joint Assistance to Support Projects in the European Regions): spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch.

9

JEREMIE

JESSICA

JASPERS

(10)  Usmernenia CREST – 1. 6. 2007.

10

(11)  Pozri KOM(2007) 474 v konečnom znení.

11

(12)  SWOT: Anglická skratka pre Strengths (silné stránky), Weaknesses (slabiny), Opportunities (príležitosti) and Threats (hrozby).

12

Strengths

Weaknesses

Opportunities

and Threats

(13)  KOM(2007) 374 v konečnom znení zo 4. júla 2007.

13

(14)  Pozri SEK(2007) 1045 zo 16. augusta 2007 (pozn. prekl.: existuje len v anglickom jazyku).

14

(15)  KOM(2007) 703 v konečnom znení z 12. novembra 2007.

15

(16)  Pozri KOM(2007) 146 v konečnom znení.

16

(17)  Pozri KOM(2006) 91 v konečnom znení.

17

(18)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

18

(19)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1, spravodajca: pán Wolf: „Doterajšie nástroje podpory a koordinácie zo strany Spoločenstva. Naproti tomu výbor odporúča vytvoriť všeobecné, jasné a zrozumiteľné ustanovenia pre množstvo nástrojov podpory a koordinácie VaV zo strany Spoločenstva. Pritom by bolo užitočné, keby Komisia vypracovala zoznam a popis – t. j. zrozumiteľný návod na použitie – všetkých nástrojov a foriem podpory a koordinácie VaV, ktoré sú k dispozícii. Takto by sa zároveň ukázalo, či ich neustále rastúci počet ešte stále má jasné úlohy ohraničenie, a či zostávajú aj naďalej pre potenciálnych užívateľov ako aj pre samotných úradníkov Komisie prehľadné a ľahko dostupné, alebo či je potrebné ich prepracovať a sprehľadniť“.

19

(20)  Pozri stanovisko Ú. v. ES C 40, 15.2.1999.

20

(21)  Zasadnutie Európskej rady 14. decembra 2007 v Bruseli, závery predsedníctva.

21

(22)  Tento názor bol vyjadrený v záveroch Európskej rady z 13. – 14. marca 2008 (bod 16) a v stanoviskách EHSV.

22

(23)  Pozri stanovisko Ú. v. ES C 40, 15.2.1999.

23

(24)  Pozri poznámku pod čiarou 23.

24

(25)  Pozri GR pre regionálnu politiku, Európska komisia, január 2003.

25

(26)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 1, spravodajca: pán Wolf: „V každom prípade by bolo vhodné zabrániť tomu, aby vznikol dojem, že sa Komisia usiluje o centrálne riadenie európskeho výskumu, keďže v opačnom prípade by to bol ďalší bod už aj tak existujúcich obáv občanov v členských štátoch pred prílišnou centralizáciou v Bruseli“.

26

(27)  Pozri stanovisko Ú. v. EÚ C 10, 14.1.2004, s. 88.

27

(28)  Pozri poznámku pod čiarou 9.

28

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/9

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane chodcov a iných zraniteľných účastníkov cestnej premávky“

KOM(2007) 560 v konečnom znení – 2007/0201 (COD)

(2008/C 211/02)

Rada sa 23. októbra 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane chodcov a ďalších zraniteľných účastníkov cestnej premávky“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. apríla 2008. Spravodajcom bol pán Ranocchiari.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 155 hlasmi za, pričom 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | V 27 členských štátoch zomrie každoročne viac než 44 000 osôb pri dopravných nehodách a ďalších 1,7 milióna účastníkov cestnej premávky sa zraní. Z tohto počtu patrí vyše 8 000 usmrtených a 300 000 zranených do najviac ohrozenej skupiny účastníkov cestnej premávky, t. j. chodcov a cyklistov (1). |
| --- | --- |

1.1.

V 27 členských štátoch zomrie každoročne viac než 44 000 osôb pri dopravných nehodách a ďalších 1,7 milióna účastníkov cestnej premávky sa zraní. Z tohto počtu patrí vyše 8 000 usmrtených a 300 000 zranených do najviac ohrozenej skupiny účastníkov cestnej premávky, t. j. chodcov a cyklistov (1).

| 1.2. | Na zlepšenie ich ochrany bola v roku 2003 schválená rámcová smernica, na základe ktorej malo prísť k značnému prepracovaniu čelnej časti motorových vozidiel, ktoré malo prebehnúť v dvoch fázach: prvá z nich vstúpila do platnosti 1. októbra 2005 s typovým schvaľovaním vozidiel, druhá mala platiť od septembra 2010 po štúdii realizovateľnosti, ktorá mala byť dokončená do roku 2004. |
| --- | --- |

1.2.

Na zlepšenie ich ochrany bola v roku 2003 schválená rámcová smernica, na základe ktorej malo prísť k značnému prepracovaniu čelnej časti motorových vozidiel, ktoré malo prebehnúť v dvoch fázach: prvá z nich vstúpila do platnosti 1. októbra 2005 s typovým schvaľovaním vozidiel, druhá mala platiť od septembra 2010 po štúdii realizovateľnosti, ktorá mala byť dokončená do roku 2004.

| 1.3. | Na základe prieskumov mnohých nezávislých znalcov sa však táto druhá fáza nedá zrealizovať – v každom prípade nie v plánovanom termíne, preto Komisia teraz navrhuje prepracovať smernicu a doplniť aj nové, alternatívne opatrenia, ktoré v porovnaní s očakávaniami platnej smernice zaručujú rovnakú, resp. dokonca vyššiu úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.3.

Na základe prieskumov mnohých nezávislých znalcov sa však táto druhá fáza nedá zrealizovať – v každom prípade nie v plánovanom termíne, preto Komisia teraz navrhuje prepracovať smernicu a doplniť aj nové, alternatívne opatrenia, ktoré v porovnaní s očakávaniami platnej smernice zaručujú rovnakú, resp. dokonca vyššiu úroveň bezpečnosti.

| 1.4. | Najmä výsledky prieskumu odbornej skupiny poverenej Komisiou (2) naznačili rôzne riešenia, ktoré sa zohľadnili v predloženom návrhu a zahŕňajú aktívne a pasívne bezpečnostné opatrenia, ktoré sú v súlade s odporúčaniami CARS 21 (3) a návrhom globálneho technického predpisu (Global Technical Regulation – GTR) na ochranu chodcov, ktorý predložila Európska hospodárska komisia OSN. |
| --- | --- |

1.4.

Najmä výsledky prieskumu odbornej skupiny poverenej Komisiou (2) naznačili rôzne riešenia, ktoré sa zohľadnili v predloženom návrhu a zahŕňajú aktívne a pasívne bezpečnostné opatrenia, ktoré sú v súlade s odporúčaniami CARS 21 (3) a návrhom globálneho technického predpisu (Global Technical Regulation – GTR) na ochranu chodcov, ktorý predložila Európska hospodárska komisia OSN.

| 1.5. | EHSV zastáva názor, že návrh nebude mať negatívny vplyv na hospodársku súťaž medzi výrobcami automobilov, keďže sa neobmedzuje ponuka modelov motorových vozidiel na trhu, ale dopyt sa má nasmerovať na modely s lepšími bezpečnostnými prvkami. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV zastáva názor, že návrh nebude mať negatívny vplyv na hospodársku súťaž medzi výrobcami automobilov, keďže sa neobmedzuje ponuka modelov motorových vozidiel na trhu, ale dopyt sa má nasmerovať na modely s lepšími bezpečnostnými prvkami.

| 1.6. | EHSV v tejto súvislosti bezvýhradne podporuje návrh Komisie, zároveň však vyslovuje ľútosť nad približne trojročným meškaním, kým sa napokon podarilo nahradiť nerealizovateľné opatrenia novými, aj keď toto meškanie bolo zrejme sčasti spôsobené nevyhnutným zberom údajov a technických riešení, ktoré v momente schválenia smernice platnej v súčasnosti ešte neboli k dispozícii. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV v tejto súvislosti bezvýhradne podporuje návrh Komisie, zároveň však vyslovuje ľútosť nad približne trojročným meškaním, kým sa napokon podarilo nahradiť nerealizovateľné opatrenia novými, aj keď toto meškanie bolo zrejme sčasti spôsobené nevyhnutným zberom údajov a technických riešení, ktoré v momente schválenia smernice platnej v súčasnosti ešte neboli k dispozícii.

| 1.7. | EHSV odporúča Parlamentu a Rade vykompenzovať túto časovú stratu – ktorá je o to závažnejšia, že sa týka života a zdravia občanov Európy – rýchlym a úplným schválením návrhu a umožniť tak rozbehnutie druhej fázy podľa plánu. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV odporúča Parlamentu a Rade vykompenzovať túto časovú stratu – ktorá je o to závažnejšia, že sa týka života a zdravia občanov Európy – rýchlym a úplným schválením návrhu a umožniť tak rozbehnutie druhej fázy podľa plánu.

| 1.8. | EHSV víta vyššiu účinnosť technických opatrení pri motorových vozidlách a vyzýva európske inštitúcie a členské štáty, aby s väčšou rozhodnosťou presadzovali aj tie iniciatívy, ktoré sa týkajú oboch ďalších aspektov bezpečnosti cestnej premávky: a to na jednej strane zlepšenia infraštruktúry a zodpovedajúcich bezpečnostných opatrení a na druhej strane výchovy a senzibilizácie všetkých účastníkov cestnej premávky. Táto výzva je samozrejme určená aj regionálnym a miestnym orgánom, ktoré musia vo väčšej miere prevziať zodpovednosť aj v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV víta vyššiu účinnosť technických opatrení pri motorových vozidlách a vyzýva európske inštitúcie a členské štáty, aby s väčšou rozhodnosťou presadzovali aj tie iniciatívy, ktoré sa týkajú oboch ďalších aspektov bezpečnosti cestnej premávky: a to na jednej strane zlepšenia infraštruktúry a zodpovedajúcich bezpečnostných opatrení a na druhej strane výchovy a senzibilizácie všetkých účastníkov cestnej premávky. Táto výzva je samozrejme určená aj regionálnym a miestnym orgánom, ktoré musia vo väčšej miere prevziať zodpovednosť aj v tejto oblasti.

2.   Úvod

| 2.1. | V 27 členských štátoch Európskej únie zomrie pri dopravných nehodách každý rok približne 8 000 chodcov a cyklistov a 300 000 týchto účastníkov cestnej premávky, ktorí sú najviac ohrození, utrpí zranenia. |
| --- | --- |

2.1.

V 27 členských štátoch Európskej únie zomrie pri dopravných nehodách každý rok približne 8 000 chodcov a cyklistov a 300 000 týchto účastníkov cestnej premávky, ktorí sú najviac ohrození, utrpí zranenia.

| 2.2. | Koncom roku 2001 prisľúbili výrobcovia automobilov Európskej komisii, že pripravia nové opatrenia, ktoré pomôžu zvýšiť ochranu chodcov a cyklistov, a to buď aktívne (teda pred zrážkou) alebo pasívne (pri zrážke). |
| --- | --- |

2.2.

Koncom roku 2001 prisľúbili výrobcovia automobilov Európskej komisii, že pripravia nové opatrenia, ktoré pomôžu zvýšiť ochranu chodcov a cyklistov, a to buď aktívne (teda pred zrážkou) alebo pasívne (pri zrážke).

| 2.3. | Výrobcovia automobilov vtedy okrem iného navrhli vybaviť všetky motorové vozidlá protiblokovacím brzdným systémom ABS, dobrovoľne sa vzdať predaja pevných rúrkových nárazníkových rámov, inštalovať funkciu stretávacích svetiel počas dňa (DRL) – opatrenie, ktoré bolo po nesúhlase niektorých členských štátov zasa stiahnuté – a zaviesť v budúcnosti ďalšie technicky inovatívne aktívne bezpečnostné systémy, ktoré sa svojho času ešte len vyvíjali. |
| --- | --- |

2.3.

Výrobcovia automobilov vtedy okrem iného navrhli vybaviť všetky motorové vozidlá protiblokovacím brzdným systémom ABS, dobrovoľne sa vzdať predaja pevných rúrkových nárazníkových rámov, inštalovať funkciu stretávacích svetiel počas dňa (DRL) – opatrenie, ktoré bolo po nesúhlase niektorých členských štátov zasa stiahnuté – a zaviesť v budúcnosti ďalšie technicky inovatívne aktívne bezpečnostné systémy, ktoré sa svojho času ešte len vyvíjali.

| 2.4. | Rada a Európsky parlament uvítali iniciatívy tohto odvetvia, zároveň však žiadali, aby sa tieto pravidlá nezavádzali formou dobrovoľných záväzkov alebo odporúčaní, ale vo forme špecifickej smernice na ochranu chodcov a cyklistov. |
| --- | --- |

2.4.

Rada a Európsky parlament uvítali iniciatívy tohto odvetvia, zároveň však žiadali, aby sa tieto pravidlá nezavádzali formou dobrovoľných záväzkov alebo odporúčaní, ale vo forme špecifickej smernice na ochranu chodcov a cyklistov.

| 2.5. | Tak vznikla rámcová smernica 2003/102/ES (4) o ochrane chodcov a iných zraniteľných účastníkov cestnej premávky a neskôr smernica 2005/66/ES (5)„o používaní systémov čelnej ochrany motorových vozidiel“ (odstránenie pevných rúrkových nárazníkových rámov). |
| --- | --- |

2.5.

Tak vznikla rámcová smernica 2003/102/ES (4) o ochrane chodcov a iných zraniteľných účastníkov cestnej premávky a neskôr smernica 2005/66/ES (5)„o používaní systémov čelnej ochrany motorových vozidiel“ (odstránenie pevných rúrkových nárazníkových rámov).

| 2.6. | Rámcová smernica na ochranu chodcov sa opiera o testy a medzné hodnoty odporúčané Európskym výborom na zlepšenie bezpečnosti vozidiel (EEVC) a vychádza zo zavedenia dvoch stupňov, ktoré zahŕňajú obe pasívne bezpečnostné opatrenia. Predpisy prvého stupňa, ktoré predpokladajú konštrukčné zmeny a zníženie nebezpečenstva zranenia karosériou a nárazníkom a platia pre kategórie vozidiel M1 a N1 (6) s povolenou celkovou hmotnosťou do 2,5 tony, vstúpili do platnosti pre vozidlá, ktoré boli schvaľované od 1. októbra 2005. Druhý stupeň s prísnejšími testami a medznými hodnotami má platiť pre vozidlá, ktoré získajú typové schválenie od 1. septembra 2010. |
| --- | --- |

2.6.

Rámcová smernica na ochranu chodcov sa opiera o testy a medzné hodnoty odporúčané Európskym výborom na zlepšenie bezpečnosti vozidiel (EEVC) a vychádza zo zavedenia dvoch stupňov, ktoré zahŕňajú obe pasívne bezpečnostné opatrenia. Predpisy prvého stupňa, ktoré predpokladajú konštrukčné zmeny a zníženie nebezpečenstva zranenia karosériou a nárazníkom a platia pre kategórie vozidiel M1 a N1 (6) s povolenou celkovou hmotnosťou do 2,5 tony, vstúpili do platnosti pre vozidlá, ktoré boli schvaľované od 1. októbra 2005. Druhý stupeň s prísnejšími testami a medznými hodnotami má platiť pre vozidlá, ktoré získajú typové schválenie od 1. septembra 2010.

| 2.7. | Čo sa týka realizovateľnosti testov podľa druhého stupňa, už počas diskusií v Európskom parlamente bolo vyjadrené počudovanie nad tým, že konečné znenie smernice vychádzalo z toho, že Komisia vypracuje k 1. júlu 2004 prieskum realizovateľnosti druhého stupňa. V prieskume sa mali preveriť predovšetkým „alternatívne koncepcie – pasívne opatrenia alebo kombinácia pasívnych a aktívnych opatrení“, ktorých skutočná účinnosť je aspoň rovnocenná (7). |
| --- | --- |

2.7.

Čo sa týka realizovateľnosti testov podľa druhého stupňa, už počas diskusií v Európskom parlamente bolo vyjadrené počudovanie nad tým, že konečné znenie smernice vychádzalo z toho, že Komisia vypracuje k 1. júlu 2004 prieskum realizovateľnosti druhého stupňa. V prieskume sa mali preveriť predovšetkým „alternatívne koncepcie – pasívne opatrenia alebo kombinácia pasívnych a aktívnych opatrení“, ktorých skutočná účinnosť je aspoň rovnocenná (7).

| 2.8. | Vo viacerých štúdiách nezávislých odborníkov, medzi nimi aj takých, ktorých poverila Komisia, sa preukázalo, že nie je technicky možné splniť požiadavky druhého stupňa podľa podmienok a príslušných testov, ktoré uviedol EEVC. Nový návrh preto vychádza z prepracovaných parametrov pasívnej bezpečnosti spolu s novými prvkami aktívnych bezpečnostných systémov, ktoré toto odvetvie medzičasom vyvinulo a ktoré spĺňajú ustanovenia spomenutého článku 5 smernice, pretože majú „aspoň rovnocennú účinnosť“. |
| --- | --- |

2.8.

Vo viacerých štúdiách nezávislých odborníkov, medzi nimi aj takých, ktorých poverila Komisia, sa preukázalo, že nie je technicky možné splniť požiadavky druhého stupňa podľa podmienok a príslušných testov, ktoré uviedol EEVC. Nový návrh preto vychádza z prepracovaných parametrov pasívnej bezpečnosti spolu s novými prvkami aktívnych bezpečnostných systémov, ktoré toto odvetvie medzičasom vyvinulo a ktoré spĺňajú ustanovenia spomenutého článku 5 smernice, pretože majú „aspoň rovnocennú účinnosť“.

| 2.9. | Navrhované testy sú rovnaké ako testy uvedené v návrhu globálneho technického predpisu (Global Technical Regulation) na ochranu chodcov, ktorý vypracovala Európska hospodárska komisia OSN. Harmonizácia európskych predpisov s mimoeurópskymi, ktorá by z toho vyplývala, by viedla k zreteľným výhodám v oblasti konkurencieschopnosti európskeho automobilového priemyslu. |
| --- | --- |

2.9.

Navrhované testy sú rovnaké ako testy uvedené v návrhu globálneho technického predpisu (Global Technical Regulation) na ochranu chodcov, ktorý vypracovala Európska hospodárska komisia OSN. Harmonizácia európskych predpisov s mimoeurópskymi, ktorá by z toho vyplývala, by viedla k zreteľným výhodám v oblasti konkurencieschopnosti európskeho automobilového priemyslu.

3.   Návrh Európskej komisie

| 3.1. | Nový návrh – tentoraz nie smernice, ale nariadenia – predpokladá kombináciu ustanovení zo smernice o používaní systémov čelnej ochrany na vozidlách s predpismi zo skoršej smernice o ochrane chodcov a zapracovanie potrebných úprav, aby sa zabezpečilo jeho uplatňovanie. Ak by bol návrh nariadenia schválený, obe uvedené smernice by stratili platnosť. |
| --- | --- |

3.1.

Nový návrh – tentoraz nie smernice, ale nariadenia – predpokladá kombináciu ustanovení zo smernice o používaní systémov čelnej ochrany na vozidlách s predpismi zo skoršej smernice o ochrane chodcov a zapracovanie potrebných úprav, aby sa zabezpečilo jeho uplatňovanie. Ak by bol návrh nariadenia schválený, obe uvedené smernice by stratili platnosť.

| 3.2. | Testy pri typovom schvaľovaní na základe navrhovaného nariadenia smernice obsahujú: |
| --- | --- |

3.2.

Testy pri typovom schvaľovaní na základe navrhovaného nariadenia smernice obsahujú:

| 3.2.1. | Test s maketou hlavy dieťaťa/dospelej osoby nízkej postavy proti prednej hornej hrane kapoty, s maketou hlavy dospelej osoby proti zadnej časti prednej kapoty a maketou dolnej a hornej časti nohy proti nárazníku, pričom oproti veličinám plánovaným v aktuálnej smernici pre fázu II sa parametre čiastočne zmenili. Nie pre typové schvaľovanie, ale – v očakávaní budúceho technického vývoja – len na kontrolné účely sa vyžadujú tieto testy: test s hornou časťou makety nohy proti prednej hornej hrane kapoty a test s maketou hlavy dospelého človeka proti čelnému sklu; |
| --- | --- |

3.2.1.

Test s maketou hlavy dieťaťa/dospelej osoby nízkej postavy proti prednej hornej hrane kapoty, s maketou hlavy dospelej osoby proti zadnej časti prednej kapoty a maketou dolnej a hornej časti nohy proti nárazníku, pričom oproti veličinám plánovaným v aktuálnej smernici pre fázu II sa parametre čiastočne zmenili. Nie pre typové schvaľovanie, ale – v očakávaní budúceho technického vývoja – len na kontrolné účely sa vyžadujú tieto testy: test s hornou časťou makety nohy proti prednej hornej hrane kapoty a test s maketou hlavy dospelého človeka proti čelnému sklu;

| 3.2.2. | Čo sa týka systémov čelnej ochrany (smernica 2005/66/ES), boli pre typové schvaľovanie prevzaté testy s maketou dolnej a hornej časti nohy a test s maketou hlavy dieťaťa/dospelej osoby proti systému čelnej ochrany. Plánujú sa aj ďalšie testy na kontrolné účely a záväzné predpisy pre konštrukciu a montáž systémov čelnej ochrany. |
| --- | --- |

3.2.2.

Čo sa týka systémov čelnej ochrany (smernica 2005/66/ES), boli pre typové schvaľovanie prevzaté testy s maketou dolnej a hornej časti nohy a test s maketou hlavy dieťaťa/dospelej osoby proti systému čelnej ochrany. Plánujú sa aj ďalšie testy na kontrolné účely a záväzné predpisy pre konštrukciu a montáž systémov čelnej ochrany.

| 3.3. | Popri pasívnych bezpečnostných opatreniach sa majú zaviesť aj aktívne bezpečnostné systémy, ktoré zaručujú rovnako vysokú ochranu ako obe smernice uvedené vyššie. Ide o asistenta núdzového brzdenia, ktorý pomáha vodičovi bez dostatočnej vlastnej sily pri núdzovom brzdení. Kombinácia tohto systému s protiblokovacím systémom (ABS) zaručuje maximálny tlak na brzdy a optimálne brzdenie, čím sa výrazne zníži rýchlosť nárazu z hľadiska chodca. |
| --- | --- |

3.3.

Popri pasívnych bezpečnostných opatreniach sa majú zaviesť aj aktívne bezpečnostné systémy, ktoré zaručujú rovnako vysokú ochranu ako obe smernice uvedené vyššie. Ide o asistenta núdzového brzdenia, ktorý pomáha vodičovi bez dostatočnej vlastnej sily pri núdzovom brzdení. Kombinácia tohto systému s protiblokovacím systémom (ABS) zaručuje maximálny tlak na brzdy a optimálne brzdenie, čím sa výrazne zníži rýchlosť nárazu z hľadiska chodca.

| 3.4. | S narastajúcim počtom ťažších vozidiel používaných na mestských komunikáciách (najmä terénnych vozidiel SUV) je vhodné zabezpečiť, aby sa ustanovenia o ochrane chodcov neobmedzovali len na vozidlá kategórií M1 a N1 s najvyššou povolenou hmotnosťou 2 500 kg (ako v súčasnom predpise), ale aby sa po uplynutí určitého prechodného obdobia rozšírili aj na vozidlá s vyššou povolenou hmotnosťou do 3 500 kg, t. j. povolenou hmotnosťou oboch kategórií vozidiel. |
| --- | --- |

3.4.

S narastajúcim počtom ťažších vozidiel používaných na mestských komunikáciách (najmä terénnych vozidiel SUV) je vhodné zabezpečiť, aby sa ustanovenia o ochrane chodcov neobmedzovali len na vozidlá kategórií M1 a N1 s najvyššou povolenou hmotnosťou 2 500 kg (ako v súčasnom predpise), ale aby sa po uplynutí určitého prechodného obdobia rozšírili aj na vozidlá s vyššou povolenou hmotnosťou do 3 500 kg, t. j. povolenou hmotnosťou oboch kategórií vozidiel.

4.   Pripomienky EHSV k návrhu Komisie

| 4.1. | EHSV víta rozhodnutie Komisie zhrnúť v navrhovanom nariadení obe predošlé smernice. Tým sa právne predpisy upravujúce túto oblasť ujasnia a zjednodušia, čo samotný výbor aj odporúčal v stanovisku k návrhu o používaní systémov čelnej ochrany (8). |
| --- | --- |

4.1.

EHSV víta rozhodnutie Komisie zhrnúť v navrhovanom nariadení obe predošlé smernice. Tým sa právne predpisy upravujúce túto oblasť ujasnia a zjednodušia, čo samotný výbor aj odporúčal v stanovisku k návrhu o používaní systémov čelnej ochrany (8).

| 4.2. | Výbor preto aj víta zvolený právny nástroj, t. j. nariadenie, čo vo všetkých členských štátoch zabezpečí spoľahlivé realizačné lehoty a postupy, teda aspekt, ktorý je dôležitý práve pri odborných technických právnych predpisoch. |
| --- | --- |

4.2.

Výbor preto aj víta zvolený právny nástroj, t. j. nariadenie, čo vo všetkých členských štátoch zabezpečí spoľahlivé realizačné lehoty a postupy, teda aspekt, ktorý je dôležitý práve pri odborných technických právnych predpisoch.

| 4.3. | EHSV však vyslovuje poľutovanie nad tým, že testy, ktoré na druhú fázu naplánoval EEVC, sa ukázali ako nerealizovateľné, pretože ich realizácia nebola preskúmaná v stanovenom termíne (do 1. júla 2004), čo viedlo k oneskoreniu o viac než tri roky. |
| --- | --- |

4.3.

EHSV však vyslovuje poľutovanie nad tým, že testy, ktoré na druhú fázu naplánoval EEVC, sa ukázali ako nerealizovateľné, pretože ich realizácia nebola preskúmaná v stanovenom termíne (do 1. júla 2004), čo viedlo k oneskoreniu o viac než tri roky.

| 4.4. | EHSV však vyjadruje spokojnosť s navrhovaným riešením ako výsledkom dlhého, no „plodného“ procesu, v ktorom sa zohľadnili aj odporúčania komplexného prístupu formulované v programe CARS 21, čo tiež umožnilo prispôsobiť európske predpisy mimoeurópskym ustanoveniam. Výbor víta najmä dôsledné vyhodnotenie dosahov, ktoré veľmi podrobne preskúmala a schválila rada na hodnotenie dosahu, ktorú nedávno zriadila Európska komisia. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV však vyjadruje spokojnosť s navrhovaným riešením ako výsledkom dlhého, no „plodného“ procesu, v ktorom sa zohľadnili aj odporúčania komplexného prístupu formulované v programe CARS 21, čo tiež umožnilo prispôsobiť európske predpisy mimoeurópskym ustanoveniam. Výbor víta najmä dôsledné vyhodnotenie dosahov, ktoré veľmi podrobne preskúmala a schválila rada na hodnotenie dosahu, ktorú nedávno zriadila Európska komisia.

| 4.5. | Podľa prognóz Komisie a jej odborníkov povedie zvolený prístup a využívanie aktívnych bezpečnostných opatrení k zníženiu počtu usmrtených alebo zranených osôb pri dopravných nehodách o 80 %, resp. 44 % v porovnaní s pôvodným – ale v konečnom dôsledku nesplniteľným – výsledkom teoreticky dosiahnutým pomocou fázy II (9), čím by sa mohlo zachrániť ďalších 1 100 životov a zabrániť zraneniam 46 000 osôb. Nové opatrenia sú okrem toho nákladovo neutrálne, z čoho vyplýva, že nemajú žiadny vplyv na ceny vozidiel. |
| --- | --- |

4.5.

Podľa prognóz Komisie a jej odborníkov povedie zvolený prístup a využívanie aktívnych bezpečnostných opatrení k zníženiu počtu usmrtených alebo zranených osôb pri dopravných nehodách o 80 %, resp. 44 % v porovnaní s pôvodným – ale v konečnom dôsledku nesplniteľným – výsledkom teoreticky dosiahnutým pomocou fázy II (9), čím by sa mohlo zachrániť ďalších 1 100 životov a zabrániť zraneniam 46 000 osôb. Nové opatrenia sú okrem toho nákladovo neutrálne, z čoho vyplýva, že nemajú žiadny vplyv na ceny vozidiel.

| 4.6. | EHSV sa v tejto súvislosti výslovne zasadzuje o to, aby Európsky parlament a Rada rýchle a bezo zmien schválili návrh Komisie, aby sa tak zabránilo ďalším časovým stratám, ktoré by kvôli potrebnému prípravnému obdobiu v automobilovom priemysle (10) viedli k ďalšiemu posunu termínov. |
| --- | --- |

4.6.

EHSV sa v tejto súvislosti výslovne zasadzuje o to, aby Európsky parlament a Rada rýchle a bezo zmien schválili návrh Komisie, aby sa tak zabránilo ďalším časovým stratám, ktoré by kvôli potrebnému prípravnému obdobiu v automobilovom priemysle (10) viedli k ďalšiemu posunu termínov.

| 4.7. | EHSV ďalej považuje za potrebné, aby nové predpisy platili čo najskôr aj pre ťažšie vozidlá, vrátane terénnych vozidiel (SUV), ktorých počet v mestskej doprave neustále narastá. Na tento účel by bolo vhodné stanoviť už teraz prechodné obdobie, s ktorým sa ráta v návrhu. |
| --- | --- |

4.7.

EHSV ďalej považuje za potrebné, aby nové predpisy platili čo najskôr aj pre ťažšie vozidlá, vrátane terénnych vozidiel (SUV), ktorých počet v mestskej doprave neustále narastá. Na tento účel by bolo vhodné stanoviť už teraz prechodné obdobie, s ktorým sa ráta v návrhu.

| 4.8. | Napokon nemožno zabúdať, že tieto ochranné opatrenia samozrejme neplatia pre starší vozový park, ktorý preto pre nechránených účastníkov cestnej premávky predstavuje veľké riziko. Napr. ABS, ktorý sa medzičasom už účinne kombinuje s asistentom núdzového brzdenia a distribuuje sa od roku 2004 na základe dobrovoľnosti, bude povinný až podľa nových predpisov. |
| --- | --- |

4.8.

Napokon nemožno zabúdať, že tieto ochranné opatrenia samozrejme neplatia pre starší vozový park, ktorý preto pre nechránených účastníkov cestnej premávky predstavuje veľké riziko. Napr. ABS, ktorý sa medzičasom už účinne kombinuje s asistentom núdzového brzdenia a distribuuje sa od roku 2004 na základe dobrovoľnosti, bude povinný až podľa nových predpisov.

| 4.9. | EHSV ďalej pripomína, že pri typoch zrážok, ktoré sú predmetom tohto dokumentu, prichádza k zraneniam dvojakého druhu: zraneniam spôsobeným primárnou zrážkou chodca alebo cyklistu s čelnou časťou motorového vozidla a k zraneniam, spôsobeným často sekundárnym nárazom chodca na vozovku. V každom prípade je však nerealistické snažiť sa o ochranu chodca, ak príde k primárnej zrážke pri rýchlosti vyššej ako 40 km/h. |
| --- | --- |

4.9.

EHSV ďalej pripomína, že pri typoch zrážok, ktoré sú predmetom tohto dokumentu, prichádza k zraneniam dvojakého druhu: zraneniam spôsobeným primárnou zrážkou chodca alebo cyklistu s čelnou časťou motorového vozidla a k zraneniam, spôsobeným často sekundárnym nárazom chodca na vozovku. V každom prípade je však nerealistické snažiť sa o ochranu chodca, ak príde k primárnej zrážke pri rýchlosti vyššej ako 40 km/h.

| 4.10. | V tejto súvislosti treba ešte raz zdôrazniť, že riešenie tohto problému – ako aj mnohých ďalších problémov súvisiacich s bezpečnosťou účastníkov cestnej premávky – si vyžaduje komplexný prístup, ktorý musí popri technickom vylepšení motorových vozidiel zahŕňať aj dva ďalšie základné aspekty: správanie účastníkov cestnej premávky a infraštruktúru – dva aspekty, za ktoré by mali prevziať príslušný podiel zodpovednosti inštitúcie EÚ ako aj členské štáty. |
| --- | --- |

4.10.

V tejto súvislosti treba ešte raz zdôrazniť, že riešenie tohto problému – ako aj mnohých ďalších problémov súvisiacich s bezpečnosťou účastníkov cestnej premávky – si vyžaduje komplexný prístup, ktorý musí popri technickom vylepšení motorových vozidiel zahŕňať aj dva ďalšie základné aspekty: správanie účastníkov cestnej premávky a infraštruktúru – dva aspekty, za ktoré by mali prevziať príslušný podiel zodpovednosti inštitúcie EÚ ako aj členské štáty.

| 4.11. | Podľa názoru EHSV vykonala Európska komisia v tejto súvislosti veľa práce a vyvíja v tejto oblasti ďalšiu činnosť vo forme návrhov legislatívnych a politických opatrení, finančných prostriedkov, ktoré poskytuje v rámci európskych výskumných rámcových programov a podporného programu pre bezpečnosť cestnej premávky a v neposlednom rade aj pomocou Európskej charty cestnej bezpečnosti, ktorú iniciovala. |
| --- | --- |

4.11.

Podľa názoru EHSV vykonala Európska komisia v tejto súvislosti veľa práce a vyvíja v tejto oblasti ďalšiu činnosť vo forme návrhov legislatívnych a politických opatrení, finančných prostriedkov, ktoré poskytuje v rámci európskych výskumných rámcových programov a podporného programu pre bezpečnosť cestnej premávky a v neposlednom rade aj pomocou Európskej charty cestnej bezpečnosti, ktorú iniciovala.

| 4.12. | Iné inštitúcie a členské štáty naproti tomu nepodporujú vždy primeraným spôsobom iniciatívy Komisie, hoci si sú vedomé dôležitosti tejto témy. Dobrým príkladom je v tejto súvislosti návrh na zlepšenie bezpečnostných noriem pre cestnú infraštruktúru, ktorý Komisia nedávno sformulovala (11). Európsky parlament označil tento návrh, ktorý podľa je názoru EHSV nevyhnutný na zníženie obetí cestnej premávky, za príliš preskriptívny a s odvolaním sa na zásadu subsidiarity z neho boli vyňaté najdôležitejšie záväzné ustanovenia – keďže je veľmi nepravdepodobné, že pri hlasovaní v pléne ešte príde k nejakým vylepšeniam, prenechal Európsky parlament aj v tomto prípade celé rozhodovanie v tejto oblasti členským štátom. |
| --- | --- |

4.12.

Iné inštitúcie a členské štáty naproti tomu nepodporujú vždy primeraným spôsobom iniciatívy Komisie, hoci si sú vedomé dôležitosti tejto témy. Dobrým príkladom je v tejto súvislosti návrh na zlepšenie bezpečnostných noriem pre cestnú infraštruktúru, ktorý Komisia nedávno sformulovala (11). Európsky parlament označil tento návrh, ktorý podľa je názoru EHSV nevyhnutný na zníženie obetí cestnej premávky, za príliš preskriptívny a s odvolaním sa na zásadu subsidiarity z neho boli vyňaté najdôležitejšie záväzné ustanovenia – keďže je veľmi nepravdepodobné, že pri hlasovaní v pléne ešte príde k nejakým vylepšeniam, prenechal Európsky parlament aj v tomto prípade celé rozhodovanie v tejto oblasti členským štátom.

| 4.13. | V súvislosti s vyššie uvedeným aspektom, teda správaním účastníkov cestnej premávky, je pozoruhodné, že dopravné nehody sú síce často spôsobené nepozornosťou vodičov, ale často proti predpisom konajú aj chodci a cyklisti, ktorí nerešpektujú základné pravidlá cestnej premávky a niekedy sa správajú v rozpore so zdravým rozumom. Dopravná výchova a šírenie zodpovedajúcich informácií sa musí začať už na základných školách a formou senzibilizačných kampaní, ktoré budú všetkých účastníkov cestnej premávky motivovať k primeranému správaniu. Rovnako dôležité je prísne trestať nebezpečné správanie účastníkov cestnej dopravy. |
| --- | --- |

4.13.

V súvislosti s vyššie uvedeným aspektom, teda správaním účastníkov cestnej premávky, je pozoruhodné, že dopravné nehody sú síce často spôsobené nepozornosťou vodičov, ale často proti predpisom konajú aj chodci a cyklisti, ktorí nerešpektujú základné pravidlá cestnej premávky a niekedy sa správajú v rozpore so zdravým rozumom. Dopravná výchova a šírenie zodpovedajúcich informácií sa musí začať už na základných školách a formou senzibilizačných kampaní, ktoré budú všetkých účastníkov cestnej premávky motivovať k primeranému správaniu. Rovnako dôležité je prísne trestať nebezpečné správanie účastníkov cestnej dopravy.

| 4.14. | Ďalším podstatným aspektom bezpečnosti cestnej premávky je infraštruktúra, a to predovšetkým v mestách, v ktorých prichádza k 80 % dopravných nehôd so smrteľnými úrazmi chodcov a cyklistov. Fyzické oddelenie účastníkov premávky tam, kde je to možné, je najúčinnejšou formou zabránenia kolíziám motorových vozidiel, chodcov a cyklistov. Chránené prechody pre chodcov, nadchody, cyklistické chodníky, primerané osvetlenie a úprava povrchu, jasné označenie, ktoré by podľa možnosti bolo jednotné v celej EÚ, atď. by prispeli k zníženiu počtu nehôd a pre postihnuté osoby by okrem toho vytvorili menej nepriateľské mestské prostredie. |
| --- | --- |

4.14.

Ďalším podstatným aspektom bezpečnosti cestnej premávky je infraštruktúra, a to predovšetkým v mestách, v ktorých prichádza k 80 % dopravných nehôd so smrteľnými úrazmi chodcov a cyklistov. Fyzické oddelenie účastníkov premávky tam, kde je to možné, je najúčinnejšou formou zabránenia kolíziám motorových vozidiel, chodcov a cyklistov. Chránené prechody pre chodcov, nadchody, cyklistické chodníky, primerané osvetlenie a úprava povrchu, jasné označenie, ktoré by podľa možnosti bolo jednotné v celej EÚ, atď. by prispeli k zníženiu počtu nehôd a pre postihnuté osoby by okrem toho vytvorili menej nepriateľské mestské prostredie.

| 4.15. | Rozvíjanie týchto iniciatív zlepšuje bezpečnosť a kvalitu života v meste: je teda vhodné pripomenúť to pri každom návrhu Komisie, aj pri aktuálnom návrhu, ktorý sa vzťahuje len na technické aspekty motorových vozidiel. |
| --- | --- |

4.15.

Rozvíjanie týchto iniciatív zlepšuje bezpečnosť a kvalitu života v meste: je teda vhodné pripomenúť to pri každom návrhu Komisie, aj pri aktuálnom návrhu, ktorý sa vzťahuje len na technické aspekty motorových vozidiel.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Zdroj: CARE (Community Road Accident data base): databáza, v ktorej sa ukladajú a spracúvajú údaje členských štátov o dopravných nehodách.

1

(2)  Transport Research Ltd. (spoločnosť pre výskum dopravy v Spojenom kráľovstve).

2

(3)  KOM(2007) 22 v konečnom znení, 7. februára 2007: Konkurenčný regulačný rámec pre automobilový priemysel pre 21. storočie.

3

(4)  Ú. v. ES L 321, 6.12.2003, s. 15.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 37.

5

(6)

6

| M1 | = | motorové vozidlá na prepravu najviac 8 osôb okrem vodiča a s povolenou celkovou hmotnosťou do 3 500 kg. |
| --- | --- | --- |
| N1 | = | vozidlá, odvodené od motorových vozidiel kategórie M1 s povolenou celkovou hmotnosťou do 3 500 kg. |

M1

=

motorové vozidlá na prepravu najviac 8 osôb okrem vodiča a s povolenou celkovou hmotnosťou do 3 500 kg.

N1

=

vozidlá, odvodené od motorových vozidiel kategórie M1 s povolenou celkovou hmotnosťou do 3 500 kg.

(7)  Článok 5 smernice 2003/102/ES o ochrane chodcov.

7

(8)  Stanovisko Ú. v. EÚ C 118, 30.4.2004.

8

(9)  SEK(2007) 1244: Odhad účinku – sprievodný dokument k návrhu nariadenia, bod 4.4 (len v anglickom jazyku).

9

(10)  Obdobie potrebné na realizáciu nových požiadaviek, z ktorých vyplývajú štrukturálne zmeny na vozidlách.

10

(11)  KOM(2006) 569 v konečnom znení.

11

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/12

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z vysokovýkonných vozidiel (Euro VI) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidiel“

KOM(2007) 851 v konečnom znení – 2007/0295 (COD)

(2008/C 211/03)

Rada sa 30. januára 2008 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a motorov s ohľadom na emisie z vysokovýkonných vozidiel (Euro VI) a o prístupe k informáciám o oprave a údržbe vozidiel“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. apríla 2008. Spravodajcom bol pán Ranocchiari.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 142 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Narastajúce požiadavky mobility, podiel individuálnej dopravy, problémy súvisiace s dopravnými zápchami predovšetkým, ale nie výlučne v mestských oblastiach prispeli k tomu, že cestná doprava sa stala jednou z ľudských činností, na ktorú sa najviac sústreďuje pozornosť pri hodnotení vplyvu na životné prostredie. Do tohto kontextu sa zaraďuje aj návrh Komisie zameraný na zníženie emisií látok znečisťujúcich ovzdušie z ťažkých úžitkových vozidiel. |
| --- | --- |

1.1.

Narastajúce požiadavky mobility, podiel individuálnej dopravy, problémy súvisiace s dopravnými zápchami predovšetkým, ale nie výlučne v mestských oblastiach prispeli k tomu, že cestná doprava sa stala jednou z ľudských činností, na ktorú sa najviac sústreďuje pozornosť pri hodnotení vplyvu na životné prostredie. Do tohto kontextu sa zaraďuje aj návrh Komisie zameraný na zníženie emisií látok znečisťujúcich ovzdušie z ťažkých úžitkových vozidiel.

| 1.2. | EHSV podporuje predložený návrh, ktorý pokladá za primeraný tak z hľadiska účinnosti, ako aj lehôt na jeho zavedenie do praxe vzhľadom na požiadavky ochrany životného prostredia a na čas, ktorý priemyselné závody potrebujú na zásahy do štruktúry vozidla. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV podporuje predložený návrh, ktorý pokladá za primeraný tak z hľadiska účinnosti, ako aj lehôt na jeho zavedenie do praxe vzhľadom na požiadavky ochrany životného prostredia a na čas, ktorý priemyselné závody potrebujú na zásahy do štruktúry vozidla.

| 1.3. | EHSV súhlasí s tvrdením Komisie, že nariadenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska, je krokom vpred na ceste k postupnej celosvetovej harmonizácii úrovní emisií. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV súhlasí s tvrdením Komisie, že nariadenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska, je krokom vpred na ceste k postupnej celosvetovej harmonizácii úrovní emisií.

| 1.4. | EHSV pokladá zvolený legislatívny nástroj, t. j. nariadenie, za primeraný a obzvlášť vhodný, keďže je zárukou záväzných lehôt a implementačných postupov vo všetkých členských štátoch, čo je pri takomto vysoko technickom právnom predpise mimoriadne dôležité. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV pokladá zvolený legislatívny nástroj, t. j. nariadenie, za primeraný a obzvlášť vhodný, keďže je zárukou záväzných lehôt a implementačných postupov vo všetkých členských štátoch, čo je pri takomto vysoko technickom právnom predpise mimoriadne dôležité.

| 1.5. | EHSV plne podporuje právo nezávislých opravárenských podnikov na voľný prístup k informáciám o opravách vozidiel. Má však pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie rozšíriť aj na ťažké úžitkové vozidlá normalizovaný formát OASIS, ktorý bol vyvinutý pre osobné automobily z dôvodov uvedených ďalej v texte. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV plne podporuje právo nezávislých opravárenských podnikov na voľný prístup k informáciám o opravách vozidiel. Má však pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie rozšíriť aj na ťažké úžitkové vozidlá normalizovaný formát OASIS, ktorý bol vyvinutý pre osobné automobily z dôvodov uvedených ďalej v texte.

| 1.6. | EHSV dúfa, že Komisia na rozptýlenie týchto obáv vynaloží ďalšie úsilie na hľadanie alternatívnych riešení, ktoré by priniesli rovnaké predpokladané výhody ako systém OASIS, ale zároveň by užívateľom umožnili jednoduchšie a menej nákladné uplatňovanie. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV dúfa, že Komisia na rozptýlenie týchto obáv vynaloží ďalšie úsilie na hľadanie alternatívnych riešení, ktoré by priniesli rovnaké predpokladané výhody ako systém OASIS, ale zároveň by užívateľom umožnili jednoduchšie a menej nákladné uplatňovanie.

| 1.7. | EHSV opakovane zdôrazňuje, že je v rámci politických opatrení Komisie na znižovanie znečisťujúcich emisií potrebné podporovať zavádzanie vozidiel na alternatívny pohon na trh, ktoré emitujú menej oxidov dusíka a tuhých znečisťujúcich látok a zabezpečiť, aby sa v budúcom nariadení zohľadnila aj kvalita pohonných látok. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV opakovane zdôrazňuje, že je v rámci politických opatrení Komisie na znižovanie znečisťujúcich emisií potrebné podporovať zavádzanie vozidiel na alternatívny pohon na trh, ktoré emitujú menej oxidov dusíka a tuhých znečisťujúcich látok a zabezpečiť, aby sa v budúcom nariadení zohľadnila aj kvalita pohonných látok.

| 1.8. | EHSV pokladá za nevhodné začlenenie povinného merania emisií CO2 do opatrenia, ktoré by sa malo týkať len znečisťujúcich emisií. EHSV sa obáva, že komplexnosť a špecifickosť tejto problematiky s výrazným vplyvom na hospodársku súťaž by mohla rozprúdiť diskusiu, ktorá by mohla ohroziť časový priebeh legislatívneho postupu a oddialiť očakávané výsledky implementácie tohto nariadenia. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV pokladá za nevhodné začlenenie povinného merania emisií CO2 do opatrenia, ktoré by sa malo týkať len znečisťujúcich emisií. EHSV sa obáva, že komplexnosť a špecifickosť tejto problematiky s výrazným vplyvom na hospodársku súťaž by mohla rozprúdiť diskusiu, ktorá by mohla ohroziť časový priebeh legislatívneho postupu a oddialiť očakávané výsledky implementácie tohto nariadenia.

2.   Úvod

| 2.1. | Aj keď sa v priebehu posledného desaťročia kvalita ovzdušia zlepšila, ešte stále v celej Európskej únii pretrvávajú závažné problémy súvisiace s kvalitou ovzdušia, a to najmä v mestských oblastiach a v husto osídlených regiónoch. |
| --- | --- |

2.1.

Aj keď sa v priebehu posledného desaťročia kvalita ovzdušia zlepšila, ešte stále v celej Európskej únii pretrvávajú závažné problémy súvisiace s kvalitou ovzdušia, a to najmä v mestských oblastiach a v husto osídlených regiónoch.

| 2.2. | V roku 2020 bude EÚ ešte stále veľmi vzdialená od dosiahnutia cieľov 6. environmentálneho akčného programu. Z rozličných foriem znečistenia vyvolávajú zvýšené obavy vedcov hlavne emisie tuhých častíc. Cieľom navrhovaného nariadenia, ktorým sa zaoberá toto stanovisko, je zlepšiť kvalitu ovzdušia bez zhoršenia konkurencieschopnosti priemyslu a bez obmedzenia voľného pohybu tovaru. |
| --- | --- |

2.2.

V roku 2020 bude EÚ ešte stále veľmi vzdialená od dosiahnutia cieľov 6. environmentálneho akčného programu. Z rozličných foriem znečistenia vyvolávajú zvýšené obavy vedcov hlavne emisie tuhých častíc. Cieľom navrhovaného nariadenia, ktorým sa zaoberá toto stanovisko, je zlepšiť kvalitu ovzdušia bez zhoršenia konkurencieschopnosti priemyslu a bez obmedzenia voľného pohybu tovaru.

| 2.3. | Ako zdôraznil podpredseda Verheugen, nová norma Euro VI bude aj krokom k celosvetovej harmonizácii tým, že stanovuje medzné hodnoty emisií podobné hodnotám v iných mimoeurópskych krajinách, ako napr. Spojených štátoch amerických. |
| --- | --- |

2.3.

Ako zdôraznil podpredseda Verheugen, nová norma Euro VI bude aj krokom k celosvetovej harmonizácii tým, že stanovuje medzné hodnoty emisií podobné hodnotám v iných mimoeurópskych krajinách, ako napr. Spojených štátoch amerických.

| 2.4. | Častice, ktoré sa vyskytujú v prírode alebo pochádzajú z ľudskej činnosti a označujú sa ako tuhé častice (PM) majú komplexnú rôznorodú štruktúru z chemického hľadiska, aj pokiaľ ide o veľkosť. |
| --- | --- |

2.4.

Častice, ktoré sa vyskytujú v prírode alebo pochádzajú z ľudskej činnosti a označujú sa ako tuhé častice (PM) majú komplexnú rôznorodú štruktúru z chemického hľadiska, aj pokiaľ ide o veľkosť.

| 2.5. | Malo by sa pamätať na to, že aj keď sa tuhé častice často spájajú s účinkami ľudskej činnosti, akútne prípady znečistenia jemnými časticami sa môžu objaviť aj ďaleko od husto osídlených oblastí ako výsledok prírodných javov, určitých poveternostných podmienok a miestnych daností. Okrem toho sa môže podiel rozličných zdrojov emisií podstatne meniť podľa oblastí: Európska environmentálna agentúra (EEA) odhaduje, že v EÚ 15 krajín 26 % všetkých emisií spojených s ľudskou činnosťou pochádza z cestnej dopravy. |
| --- | --- |

2.5.

Malo by sa pamätať na to, že aj keď sa tuhé častice často spájajú s účinkami ľudskej činnosti, akútne prípady znečistenia jemnými časticami sa môžu objaviť aj ďaleko od husto osídlených oblastí ako výsledok prírodných javov, určitých poveternostných podmienok a miestnych daností. Okrem toho sa môže podiel rozličných zdrojov emisií podstatne meniť podľa oblastí: Európska environmentálna agentúra (EEA) odhaduje, že v EÚ 15 krajín 26 % všetkých emisií spojených s ľudskou činnosťou pochádza z cestnej dopravy.

| 2.6. | Opäť to potvrdzuje, že problém emisií a znečisťujúcich látok sa vždy musí hodnotiť zo všetkých uhlov pohľadu a ako súčasť integrovaného prístupu. |
| --- | --- |

2.6.

Opäť to potvrdzuje, že problém emisií a znečisťujúcich látok sa vždy musí hodnotiť zo všetkých uhlov pohľadu a ako súčasť integrovaného prístupu.

| 2.7. | Z tohto hľadiska EHSV víta skutočnosť, že Komisia návrh vypracovala v kontexte programu „Čistý vzduch pre Európu“ (CAFE) (1), ktorý poskytol technický základ na prípravu tematickej stratégie o znečistení ovzdušia. |
| --- | --- |

2.7.

Z tohto hľadiska EHSV víta skutočnosť, že Komisia návrh vypracovala v kontexte programu „Čistý vzduch pre Európu“ (CAFE) (1), ktorý poskytol technický základ na prípravu tematickej stratégie o znečistení ovzdušia.

| 2.8. | EHSV víta aj dvojúrovňový prístup Komisie k tomuto problému. Navrhované nariadenie bude obsahovať základné ustanovenia, ktoré sa budú prijímať v spolurozhodovacom postupe. Technické špecifikácie na vykonávanie hlavných ustanovení budú uvedené v druhom nariadení, ktoré prijme Komisia komitologickým postupom za pomoci regulačného výboru na adaptáciu na technický pokrok. |
| --- | --- |

2.8.

EHSV víta aj dvojúrovňový prístup Komisie k tomuto problému. Navrhované nariadenie bude obsahovať základné ustanovenia, ktoré sa budú prijímať v spolurozhodovacom postupe. Technické špecifikácie na vykonávanie hlavných ustanovení budú uvedené v druhom nariadení, ktoré prijme Komisia komitologickým postupom za pomoci regulačného výboru na adaptáciu na technický pokrok.

3.   Návrh Komisie

| 3.1. | Komisia chce určiť opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie požadovanej úrovne kvality ovzdušia. Euro VI je jedným z dôležitých opatrení na zníženie plynných emisií (napr. oxidov dusíka a uhľovodíkov) a emisií tuhých častíc. |
| --- | --- |

3.1.

Komisia chce určiť opatrenia nevyhnutné na dosiahnutie požadovanej úrovne kvality ovzdušia. Euro VI je jedným z dôležitých opatrení na zníženie plynných emisií (napr. oxidov dusíka a uhľovodíkov) a emisií tuhých častíc.

| 3.2. | Nariadenie sa uplatňuje na vozidlá kategórií M1, M2, N1 a N2, ako sú definované v prílohe II k smernici 2007/46/ES, s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 610 kg a na všetky motorové vozidlá kategórií M3 a N3, ako sú definované v uvedenej prílohe. Na požiadanie výrobcu sa však neuplatňuje na vozidlá kategórií M1, M2, N1 a N2 s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 840 kg, ktoré sú typovo schválené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 (2). |
| --- | --- |

3.2.

Nariadenie sa uplatňuje na vozidlá kategórií M1, M2, N1 a N2, ako sú definované v prílohe II k smernici 2007/46/ES, s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 610 kg a na všetky motorové vozidlá kategórií M3 a N3, ako sú definované v uvedenej prílohe. Na požiadanie výrobcu sa však neuplatňuje na vozidlá kategórií M1, M2, N1 a N2 s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 840 kg, ktoré sú typovo schválené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 (2).

| 3.3. | Oproti úrovniam podľa Euro V (povinných pri nových homologizáciách vozidiel od 1. októbra 2008) predstavujú nové navrhované medzné hodnoty emisií výfukových plynov (Euro VI) zníženie emisií oxidov dusíka (NOx) o 80 % a tuhých častíc (PM) o 66 %. Dovolené emisné úrovne budú potom v súlade s emisnými úrovňami plánovanými na rovnaké obdobie v USA. Nariadenie takisto stanovuje zavedenie obmedzenia množstva tuhých častíc, ktoré sa smú emitovať, a to potom, ako bude vyvinutý zodpovedajúci merací systém. |
| --- | --- |

3.3.

Oproti úrovniam podľa Euro V (povinných pri nových homologizáciách vozidiel od 1. októbra 2008) predstavujú nové navrhované medzné hodnoty emisií výfukových plynov (Euro VI) zníženie emisií oxidov dusíka (NOx) o 80 % a tuhých častíc (PM) o 66 %. Dovolené emisné úrovne budú potom v súlade s emisnými úrovňami plánovanými na rovnaké obdobie v USA. Nariadenie takisto stanovuje zavedenie obmedzenia množstva tuhých častíc, ktoré sa smú emitovať, a to potom, ako bude vyvinutý zodpovedajúci merací systém.

| 3.4. | Navrhované nariadenie stanovuje medzné hodnoty založené na súčasných skúšobných cykloch, ale stanovuje aj zavedenie celosvetových harmonizovaných jazdných cyklov (WHDC), keď bude možné uskutočniť koreláciu medzi hodnotami emisií nameranými pri súčasných skúšobných cykloch s hodnotami nameranými pri harmonizovaných cykloch. |
| --- | --- |

3.4.

Navrhované nariadenie stanovuje medzné hodnoty založené na súčasných skúšobných cykloch, ale stanovuje aj zavedenie celosvetových harmonizovaných jazdných cyklov (WHDC), keď bude možné uskutočniť koreláciu medzi hodnotami emisií nameranými pri súčasných skúšobných cykloch s hodnotami nameranými pri harmonizovaných cykloch.

| 3.5. | Pokiaľ ide o súčasné platné právne predpisy, nariadenie predlžuje prevádzkovú životnosť vozidla v súlade so životnosťou zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a so zhodou z hľadiska prevádzky. |
| --- | --- |

3.5.

Pokiaľ ide o súčasné platné právne predpisy, nariadenie predlžuje prevádzkovú životnosť vozidla v súlade so životnosťou zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok a so zhodou z hľadiska prevádzky.

| 3.6. | Na tento účel sa definícia životnosti vozidiel rozličných kategórií rozšíri takto:






  a) | 160 000 km alebo päť rokov, podľa toho, čo nastane skôr, v prípade motorov montovaných do vozidiel kategórie M1, N1 a M2; |
| --- | --- | --- |

3.6.

Na tento účel sa definícia životnosti vozidiel rozličných kategórií rozšíri takto:

a)

160 000 km alebo päť rokov, podľa toho, čo nastane skôr, v prípade motorov montovaných do vozidiel kategórie M1, N1 a M2;

| b) | 300 000 km alebo šesť rokov, podľa toho, čo nastane skôr, v prípade motorov montovaných do vozidiel kategórie N2 a N3 s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou nepresahujúcou 16 ton a kategórie M3 triedy I, triedy II a triedy A a triedy B s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou nepresahujúcou 7,5 tony; |
| --- | --- |

b)

300 000 km alebo šesť rokov, podľa toho, čo nastane skôr, v prípade motorov montovaných do vozidiel kategórie N2 a N3 s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou nepresahujúcou 16 ton a kategórie M3 triedy I, triedy II a triedy A a triedy B s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou nepresahujúcou 7,5 tony;

| c) | 700 000 km alebo sedem rokov, podľa toho, čo nastane skôr, v prípade motorov montovaných do vozidiel kategórie N3 s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou presahujúcou 16 ton a kategórie M3, triedy III a triedy B s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou presahujúcou 7,5 tony. |
| --- | --- |

c)

700 000 km alebo sedem rokov, podľa toho, čo nastane skôr, v prípade motorov montovaných do vozidiel kategórie N3 s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou presahujúcou 16 ton a kategórie M3, triedy III a triedy B s maximálnou technicky povolenou hmotnosťou presahujúcou 7,5 tony.

| 3.7. | Navrhované nariadenie ustanovuje, že ďalšie vykonávacie nariadenie má vydať Komisia a jeho obsahom by boli:






  — | výfukové emisie, vrátane skúšobných cyklov, mimocyklové emisie, množstvo tuhých častíc, emisie pri voľnobežných otáčkach, opacita dymu a správne fungovanie a regenerácia zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Navrhované nariadenie ustanovuje, že ďalšie vykonávacie nariadenie má vydať Komisia a jeho obsahom by boli:

—

výfukové emisie, vrátane skúšobných cyklov, mimocyklové emisie, množstvo tuhých častíc, emisie pri voľnobežných otáčkach, opacita dymu a správne fungovanie a regenerácia zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok;

| — | emisie z kľukovej skrine; |
| --- | --- |

—

emisie z kľukovej skrine;

| — | palubné diagnostické systémy (OBD) a prevádzková výkonnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok; |
| --- | --- |

—

palubné diagnostické systémy (OBD) a prevádzková výkonnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok;

| — | životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok, náhradné zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok, zhoda motorov a vozidiel v prevádzke, zhoda výroby a spôsobilosti na premávku na cestách; |
| --- | --- |

—

životnosť zariadení na reguláciu znečisťujúcich látok, náhradné zariadenia na reguláciu znečisťujúcich látok, zhoda motorov a vozidiel v prevádzke, zhoda výroby a spôsobilosti na premávku na cestách;

| — | emisie oxidu uhličitého a spotreba paliva; |
| --- | --- |

—

emisie oxidu uhličitého a spotreba paliva;

| — | umožnenie rozšírenia typových schválení; |
| --- | --- |

—

umožnenie rozšírenia typových schválení;

| — | skúšobné zariadenia; |
| --- | --- |

—

skúšobné zariadenia;

| — | referenčné palivá; |
| --- | --- |

—

referenčné palivá;

| — | meranie výkonu motora; |
| --- | --- |

—

meranie výkonu motora;

| — | špecifické ustanovenia na zabezpečenie správneho uplatňovanie opatrení na regulovanie emisií oxidov dusíka, ktorými sa má zabezpečiť, že vozidlá, ktoré na to aby sa dodržali medzné hodnoty emisií oxidov dusíka, musia byť vybavené činidlom, nemôžu byť v prevádzke bez takéhoto činidla. |
| --- | --- |

—

špecifické ustanovenia na zabezpečenie správneho uplatňovanie opatrení na regulovanie emisií oxidov dusíka, ktorými sa má zabezpečiť, že vozidlá, ktoré na to aby sa dodržali medzné hodnoty emisií oxidov dusíka, musia byť vybavené činidlom, nemôžu byť v prevádzke bez takéhoto činidla.

| 3.8. | Nariadenie takisto stanovuje, že výrobcovia poskytujú nezávislým prevádzkovateľom neobmedzený a štandardizovaný prístup k informáciám z palubného diagnostického systému (OBD) a informáciám o opravách a údržbe vozidiel (3). Pokiaľ ide o spomínané podrobnejšie nariadenie, návrh obsahuje požiadavku, aby informácie z palubného diagnostického systému (OBD) vozidiel a údaje o ich opravách a údržbe boli dostupné prostredníctvom internetových stránok v normalizovanom formáte, ktorý vypracoval technický výbor zainteresovaných strán [tzv. „formát OASIS“ (4)]. |
| --- | --- |

3.8.

Nariadenie takisto stanovuje, že výrobcovia poskytujú nezávislým prevádzkovateľom neobmedzený a štandardizovaný prístup k informáciám z palubného diagnostického systému (OBD) a informáciám o opravách a údržbe vozidiel (3). Pokiaľ ide o spomínané podrobnejšie nariadenie, návrh obsahuje požiadavku, aby informácie z palubného diagnostického systému (OBD) vozidiel a údaje o ich opravách a údržbe boli dostupné prostredníctvom internetových stránok v normalizovanom formáte, ktorý vypracoval technický výbor zainteresovaných strán [tzv. „formát OASIS“ (4)].

| 3.9. | Podľa nariadenia má norma Euro VI platiť:






  — | od 1. apríla 2013 pre nové typové schválenia; |
| --- | --- | --- |

3.9.

Podľa nariadenia má norma Euro VI platiť:

—

od 1. apríla 2013 pre nové typové schválenia;

| — | a od 1. októbra 2014 pre nové zápisy vozidiel do evidencie. |
| --- | --- |

—

a od 1. októbra 2014 pre nové zápisy vozidiel do evidencie.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Za posledné desaťročie sa kvalita ovzdušia zlepšila napriek značnému nárastu počtu vozidiel na cestách. EÚ ako celok je však ešte stále dosť vzdialená od vyriešenia problému znečistenia ovzdušia najmä v mestských oblastiach a v husto osídlených regiónoch. EHSV preto víta návrh Komisie na stanovenie harmonizovaných pravidiel na konštrukciu motorových vozidiel s cieľom zabezpečiť fungovanie vnútorného trhu a zároveň poskytnúť vysokú úroveň ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

4.1.

Za posledné desaťročie sa kvalita ovzdušia zlepšila napriek značnému nárastu počtu vozidiel na cestách. EÚ ako celok je však ešte stále dosť vzdialená od vyriešenia problému znečistenia ovzdušia najmä v mestských oblastiach a v husto osídlených regiónoch. EHSV preto víta návrh Komisie na stanovenie harmonizovaných pravidiel na konštrukciu motorových vozidiel s cieľom zabezpečiť fungovanie vnútorného trhu a zároveň poskytnúť vysokú úroveň ochrany životného prostredia.

| 4.2. | Emisné limity Euro IV pre nákladné vozidlá a autobusy sa uplatňujú od 9. novembra 2006 a emisné limity Euro V sa začnú uplatňovať od 1. októbra 2008 pri nových homologizáciách vozidiel. EHSV preto súhlasí s navrhovanými dátumami na uplatňovanie nového nariadenia. |
| --- | --- |

4.2.

Emisné limity Euro IV pre nákladné vozidlá a autobusy sa uplatňujú od 9. novembra 2006 a emisné limity Euro V sa začnú uplatňovať od 1. októbra 2008 pri nových homologizáciách vozidiel. EHSV preto súhlasí s navrhovanými dátumami na uplatňovanie nového nariadenia.

| 4.3. | Keďže návrh nespadá výlučne do pôsobnosti Spoločenstva, EHSV podporuje uplatnenie zásady subsidiarity. Súhlasí však s názorom Komisie, že vzhľadom na potrebu zabrániť vzniku prekážok pre jednotný trh a z dôvodu cezhraničných dôsledkov znečistenia ovzdušia nie je možné ciele návrhu dosiahnuť v dostačujúcej miere na základe opatrení členských štátov, pretože si vyžadujú záväzné opatrenia dohodnuté na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.3.

Keďže návrh nespadá výlučne do pôsobnosti Spoločenstva, EHSV podporuje uplatnenie zásady subsidiarity. Súhlasí však s názorom Komisie, že vzhľadom na potrebu zabrániť vzniku prekážok pre jednotný trh a z dôvodu cezhraničných dôsledkov znečistenia ovzdušia nie je možné ciele návrhu dosiahnuť v dostačujúcej miere na základe opatrení členských štátov, pretože si vyžadujú záväzné opatrenia dohodnuté na úrovni EÚ.

| 4.4. | EHSV takisto podporuje voľbu nariadenia ako právneho nástroja, keďže to zabezpečí špecifické implementačné postupy a záväzné termíny vo všetkých členských štátoch, čo je pri takomto technickom právnom predpise mimoriadne dôležité. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV takisto podporuje voľbu nariadenia ako právneho nástroja, keďže to zabezpečí špecifické implementačné postupy a záväzné termíny vo všetkých členských štátoch, čo je pri takomto technickom právnom predpise mimoriadne dôležité.

| 4.5. | Výbor súhlasí s tým, čo sa uvádza v úvode navrhovaného nariadenia v odsekoch 5 a 6, že „Dosahovanie cieľov Európskej únie v oblasti kvality ovzdušia si vyžaduje nepretržité úsilie o znižovanie emisií z motorových vozidiel. Z toho dôvodu by priemysel mal mať k dispozícii jasné informácie o budúcich limitných hodnotách emisií“ a že „Včasné stanovenie limitných hodnôt pre oxidy dusíka umožní výrobcom motorových vozidiel dlhodobé plánovanie výroby v celoeurópskom meradle“. |
| --- | --- |

4.5.

Výbor súhlasí s tým, čo sa uvádza v úvode navrhovaného nariadenia v odsekoch 5 a 6, že „Dosahovanie cieľov Európskej únie v oblasti kvality ovzdušia si vyžaduje nepretržité úsilie o znižovanie emisií z motorových vozidiel. Z toho dôvodu by priemysel mal mať k dispozícii jasné informácie o budúcich limitných hodnotách emisií“ a že „Včasné stanovenie limitných hodnôt pre oxidy dusíka umožní výrobcom motorových vozidiel dlhodobé plánovanie výroby v celoeurópskom meradle“.

| 4.6. | EHSV súhlasí s Komisiou aj v tom, že pri stanovovaní emisných noriem je dôležité zohľadniť ich vplyv na konkurencieschopnosť trhov a výrobcov, na priame a nepriame náklady, ktoré vznikajú pri podnikateľskej činnosti, a ich prínosy, ktoré sa dostavia v rámci stimulácie inovácií, zlepšovania kvality ovzdušia, znižovania zdravotných nákladov a narastajúcej priemernej dĺžky života. |
| --- | --- |

4.6.

EHSV súhlasí s Komisiou aj v tom, že pri stanovovaní emisných noriem je dôležité zohľadniť ich vplyv na konkurencieschopnosť trhov a výrobcov, na priame a nepriame náklady, ktoré vznikajú pri podnikateľskej činnosti, a ich prínosy, ktoré sa dostavia v rámci stimulácie inovácií, zlepšovania kvality ovzdušia, znižovania zdravotných nákladov a narastajúcej priemernej dĺžky života.

| 4.7. | EHSV plne podporuje právo, aby nezávislí operátori mali zaručený prístup k informáciám o opravách vozidiel. Má však značné pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie rozšíriť aj na ťažké úžitkové vozidlá normalizovaný formát OASIS, ktorý bol vyvinutý pre osobné automobily. |
| --- | --- |

4.7.

EHSV plne podporuje právo, aby nezávislí operátori mali zaručený prístup k informáciám o opravách vozidiel. Má však značné pochybnosti, pokiaľ ide o rozhodnutie rozšíriť aj na ťažké úžitkové vozidlá normalizovaný formát OASIS, ktorý bol vyvinutý pre osobné automobily.

| 4.7.1. | Na veľkosériovo vyrábané vozidlá sa nevzťahuje nariadenie, ktoré sa týka úžitkových vozidiel presahujúcich hmotnosť 2 610 kg. V kategórií úžitkových vozidiel existuje veľký počet verzií a variantov, čo vedie k tomu, že snaha o štandardizáciu informácií sa stáva nadmerne komplikovanou a nákladnou v porovnaní so skutočným prínosom, ktorý by sa dosiahol aj vzhľadom na to, že existuje len málo podnikov zaoberajúcich sa opravou ťažkých úžitkových vozidiel a aj tie sú vysoko špecializované na určité značky. Uplatňovanie systému OASIS v opravárenských podnikoch na ťažké úžitkové vozidlá, ktoré sú takmer vždy malými alebo strednými podnikmi, by pre ne znamenalo značnú finančnú a organizačnú záťaž v súvislosti so zavedením a prevádzkovaním tohto nového systému. Takéto zaťaženie by prevážilo nad očakávaným prínosom pre užívateľov. |
| --- | --- |

4.7.1.

Na veľkosériovo vyrábané vozidlá sa nevzťahuje nariadenie, ktoré sa týka úžitkových vozidiel presahujúcich hmotnosť 2 610 kg. V kategórií úžitkových vozidiel existuje veľký počet verzií a variantov, čo vedie k tomu, že snaha o štandardizáciu informácií sa stáva nadmerne komplikovanou a nákladnou v porovnaní so skutočným prínosom, ktorý by sa dosiahol aj vzhľadom na to, že existuje len málo podnikov zaoberajúcich sa opravou ťažkých úžitkových vozidiel a aj tie sú vysoko špecializované na určité značky. Uplatňovanie systému OASIS v opravárenských podnikoch na ťažké úžitkové vozidlá, ktoré sú takmer vždy malými alebo strednými podnikmi, by pre ne znamenalo značnú finančnú a organizačnú záťaž v súvislosti so zavedením a prevádzkovaním tohto nového systému. Takéto zaťaženie by prevážilo nad očakávaným prínosom pre užívateľov.

| 4.7.2. | Vzhľadom na uvedené by preto EHSV navrhoval, aby Komisia vykonala hodnotenie vplyvu zamerané na analýzu nákladov a prínosov používania systému OASIS v porovnaní s inými možnými riešeniami, ktoré sú jednoduchšie a lacnejšie. |
| --- | --- |

4.7.2.

Vzhľadom na uvedené by preto EHSV navrhoval, aby Komisia vykonala hodnotenie vplyvu zamerané na analýzu nákladov a prínosov používania systému OASIS v porovnaní s inými možnými riešeniami, ktoré sú jednoduchšie a lacnejšie.

| 4.8. | EHSV by opäť chcel zdôrazniť potrebu podporovať zavedenie vozidiel na pohon alternatívnymi palivami, ktoré môžu mať nízke hodnoty emisií oxidov dusíka a tuhých častíc. Na túto potrebu už upozorňoval v súvislosti s inými návrhmi Komisie. Súhlasí preto, že sú potrebné medzné hodnoty pri uhľovodíkoch, nemetánových uhľovodíkoch a metáne. |
| --- | --- |

4.8.

EHSV by opäť chcel zdôrazniť potrebu podporovať zavedenie vozidiel na pohon alternatívnymi palivami, ktoré môžu mať nízke hodnoty emisií oxidov dusíka a tuhých častíc. Na túto potrebu už upozorňoval v súvislosti s inými návrhmi Komisie. Súhlasí preto, že sú potrebné medzné hodnoty pri uhľovodíkoch, nemetánových uhľovodíkoch a metáne.

| 4.9. | Pokiaľ ide o skúšobný postup, ktorý tvorí základ predpisov ES o typovom schvaľovaní vo vzťahu k emisiám, EHSV dúfa, že Komisia čo najskôr schváli celosvetovo harmonizované jazdné cykly. |
| --- | --- |

4.9.

Pokiaľ ide o skúšobný postup, ktorý tvorí základ predpisov ES o typovom schvaľovaní vo vzťahu k emisiám, EHSV dúfa, že Komisia čo najskôr schváli celosvetovo harmonizované jazdné cykly.

| 4.10. | Nariadenie obsahuje aj ustanovenia o meraní spotreby paliva a emisií CO2, ktorými trochu odbočuje od vyhláseného cieľa znižovania množstiev látok znečisťujúcich ovzdušie. |
| --- | --- |

4.10.

Nariadenie obsahuje aj ustanovenia o meraní spotreby paliva a emisií CO2, ktorými trochu odbočuje od vyhláseného cieľa znižovania množstiev látok znečisťujúcich ovzdušie.

| 4.10.1. | Na takéto merania by sa použili údaje získané z testovania motorov na dynamometroch, ktoré v skutočnosti nie sú reprezentatívne pre celé vozidlo. Ako je dobre známe, energetická účinnosť vozidla závisí od rozličných činiteľov, z ktorých samotný motor je len jedným z dôležitých prvkov (iné dôležité prvky sú prevody, aerodynamika, valivý odpor, pomocné časti atď.) Rovnaký typ motora sa môže použiť vo vozidlách s veľmi rozdielnymi charakteristikami a účelmi použitia (ťažké nákladné automobily, stavebné mechanizmy, mestské autobusy, atď.). |
| --- | --- |

4.10.1.

Na takéto merania by sa použili údaje získané z testovania motorov na dynamometroch, ktoré v skutočnosti nie sú reprezentatívne pre celé vozidlo. Ako je dobre známe, energetická účinnosť vozidla závisí od rozličných činiteľov, z ktorých samotný motor je len jedným z dôležitých prvkov (iné dôležité prvky sú prevody, aerodynamika, valivý odpor, pomocné časti atď.) Rovnaký typ motora sa môže použiť vo vozidlách s veľmi rozdielnymi charakteristikami a účelmi použitia (ťažké nákladné automobily, stavebné mechanizmy, mestské autobusy, atď.).

| 4.10.2. | V tejto súvislosti by výbor chcel pripomenúť, že zámer Komisie začleniť úžitkové vozidlá kategórie N1, o ktorom sa hovorilo v oznámení o stratégii na zníženie emisií CO2 [KOM(2007) 19 v konečnom znení], bol neskôr predložením samotného návrhu nariadenia [KOM(2007) 856 v konečnom znení] zavrhnutý vzhľadom na špecifickosť problematiky a neadekvátnosť dostupných údajov. |
| --- | --- |

4.10.2.

V tejto súvislosti by výbor chcel pripomenúť, že zámer Komisie začleniť úžitkové vozidlá kategórie N1, o ktorom sa hovorilo v oznámení o stratégii na zníženie emisií CO2 [KOM(2007) 19 v konečnom znení], bol neskôr predložením samotného návrhu nariadenia [KOM(2007) 856 v konečnom znení] zavrhnutý vzhľadom na špecifickosť problematiky a neadekvátnosť dostupných údajov.

| 4.10.3. | EHSV takisto zdôrazňuje, že pokiaľ ide o úžitkové vozidlá, jestvuje silná požiadavka trhu znižovať spotrebu paliva (s podobne zníženými emisiami CO2), keďže palivo predstavuje najvyššie prevádzkové náklady v odvetví dopravy. Hospodárska súťaž teda núti výrobcov vozidiel, aby ponúkali najpokrokovejšie riešenia z hľadiska spotreby paliva, a tým aj emisií CO2. |
| --- | --- |

4.10.3.

EHSV takisto zdôrazňuje, že pokiaľ ide o úžitkové vozidlá, jestvuje silná požiadavka trhu znižovať spotrebu paliva (s podobne zníženými emisiami CO2), keďže palivo predstavuje najvyššie prevádzkové náklady v odvetví dopravy. Hospodárska súťaž teda núti výrobcov vozidiel, aby ponúkali najpokrokovejšie riešenia z hľadiska spotreby paliva, a tým aj emisií CO2.

| 4.10.4. | Pokiaľ ide o meranie emisií CO2, EHSV by chcel pripomenúť dôležitú vec, že ak sa pri určovaní možných stimulov alebo daní použijú údaje o spotrebe paliva a emisiách CO2 namerané pri skúšaní motorov, mohlo by to iracionálne narúšať trh. |
| --- | --- |

4.10.4.

Pokiaľ ide o meranie emisií CO2, EHSV by chcel pripomenúť dôležitú vec, že ak sa pri určovaní možných stimulov alebo daní použijú údaje o spotrebe paliva a emisiách CO2 namerané pri skúšaní motorov, mohlo by to iracionálne narúšať trh.

| 4.10.5. | Vzhľadom na to EHSV potvrdzuje svoj súhlas s návrhom vydať čo najskôr právny predpis aj o emisiách CO2 z ťažkých úžitkových vozidiel, ale myslí si, že by bolo vhodnejšie, keby sa téme podrobne venoval samostatný návrh, aj kvôli tomu, aby nemohlo dôjsť ku konfliktným diskusiám, ktoré by mohli spôsobiť oneskorenie prijatia tohto predkladaného nariadenia. |
| --- | --- |

4.10.5.

Vzhľadom na to EHSV potvrdzuje svoj súhlas s návrhom vydať čo najskôr právny predpis aj o emisiách CO2 z ťažkých úžitkových vozidiel, ale myslí si, že by bolo vhodnejšie, keby sa téme podrobne venoval samostatný návrh, aj kvôli tomu, aby nemohlo dôjsť ku konfliktným diskusiám, ktoré by mohli spôsobiť oneskorenie prijatia tohto predkladaného nariadenia.

| 4.11. | Vzhľadom na neochotu trhu nakupovať čistejšie vozidlá, ktorá vyplýva z trvalo vyššej ceny, by výbor privítal možnosť zavedenia finančných stimulov na ich nákup a myslí si, že členské štáty by pomocou rozličných stimulačných sústav mali urýchliť uvádzanie takých vozidiel na trh, ktoré spĺňajú požiadavky schválené na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.11.

Vzhľadom na neochotu trhu nakupovať čistejšie vozidlá, ktorá vyplýva z trvalo vyššej ceny, by výbor privítal možnosť zavedenia finančných stimulov na ich nákup a myslí si, že členské štáty by pomocou rozličných stimulačných sústav mali urýchliť uvádzanie takých vozidiel na trh, ktoré spĺňajú požiadavky schválené na úrovni EÚ.

| 4.12. | EHSV by určite podporil návrh, aby členské štáty stanovili pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných v prípade porušenia ustanovení tohto nariadenia a aby tieto sankcie boli účinné, primerané a odstrašujúce. |
| --- | --- |

4.12.

EHSV by určite podporil návrh, aby členské štáty stanovili pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných v prípade porušenia ustanovení tohto nariadenia a aby tieto sankcie boli účinné, primerané a odstrašujúce.

| 4.13. | Výbor je presvedčený, že termíny implementácie navrhované Komisiou (1. apríla 2013 pre nové typové schvaľovanie a 1. októbra 2014 pre nové zápisy vozidiel do evidencie) sú primerané. Päť rokov bezo zmeny medzi jednou úrovňou emisií a nasledujúcou je skutočne dosť na to, aby priemysel dospel k ekonomickej návratnosti investícii vynaložených na uvedenie nového riešenia na trh. |
| --- | --- |

4.13.

Výbor je presvedčený, že termíny implementácie navrhované Komisiou (1. apríla 2013 pre nové typové schvaľovanie a 1. októbra 2014 pre nové zápisy vozidiel do evidencie) sú primerané. Päť rokov bezo zmeny medzi jednou úrovňou emisií a nasledujúcou je skutočne dosť na to, aby priemysel dospel k ekonomickej návratnosti investícii vynaložených na uvedenie nového riešenia na trh.

| 4.14. | EHSV podporuje návrh Komisie, aby sa nové nariadenie na požiadanie výrobcu neuplatňovalo na vozidlá kategórií M1, M2, N1 a N2 s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 840 kg, ktoré sú typovo schválené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007. Inými slovami, EHSV podporuje skutočnosť, že pri vozidlách, ktoré sú z hľadiska hmotnosti na istom rozmedzí, je dovolený určitý stupeň homologizačnej pružnosti, aby sa umožnilo účinnejšie reagovať na rozličné požiadavky zákazníkov, okrem iného v súvislosti s kompromismi medzi spotrebou paliva, najazdenými kilometrami a emisiami znečisťujúcich látok. |
| --- | --- |

4.14.

EHSV podporuje návrh Komisie, aby sa nové nariadenie na požiadanie výrobcu neuplatňovalo na vozidlá kategórií M1, M2, N1 a N2 s referenčnou hmotnosťou nepresahujúcou 2 840 kg, ktoré sú typovo schválené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007. Inými slovami, EHSV podporuje skutočnosť, že pri vozidlách, ktoré sú z hľadiska hmotnosti na istom rozmedzí, je dovolený určitý stupeň homologizačnej pružnosti, aby sa umožnilo účinnejšie reagovať na rozličné požiadavky zákazníkov, okrem iného v súvislosti s kompromismi medzi spotrebou paliva, najazdenými kilometrami a emisiami znečisťujúcich látok.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | EHSV súhlasí s navrhovaným medznými hodnotami emisií zodpovedajúcimi scenáru A (5), s ktorým Komisia počítala a ktorý uprednostňuje väčšina subjektov zapojených do konzultačného procesu. |
| --- | --- |

5.1.

EHSV súhlasí s navrhovaným medznými hodnotami emisií zodpovedajúcimi scenáru A (5), s ktorým Komisia počítala a ktorý uprednostňuje väčšina subjektov zapojených do konzultačného procesu.

| 5.2. | Výbor si však myslí, že je potrebné opäť pripomenúť problematiku inverzného vzťahu medzi emisiami NOx a CO2. Keďže dôležitým ekologickým cieľom je znižovanie emisií obidvoch týchto látok, je veľmi dôležité vyvážiť medzné hodnoty emisií NOx tak, aby nedošlo k následnému nárastu emisií CO2. Očakávané zníženie emisií NOx spôsobí nárast emisií CO2 o 2 až 3 percentá. Komisia sa na základe jednej štúdie vykonanej v USA v roku 2001 domnieva, že v okamihu uplatnenia nariadenia bude v súčasnosti predpovedaný nárast neutralizovaný technologickým pokrokom pri motoroch. EHSV by však odporúčal aktualizáciu uvedenej štúdie, aby poskytovala presnejšie údaje o účinkoch navrhovaných medzných hodnôt emisií NOx. |
| --- | --- |

5.2.

Výbor si však myslí, že je potrebné opäť pripomenúť problematiku inverzného vzťahu medzi emisiami NOx a CO2. Keďže dôležitým ekologickým cieľom je znižovanie emisií obidvoch týchto látok, je veľmi dôležité vyvážiť medzné hodnoty emisií NOx tak, aby nedošlo k následnému nárastu emisií CO2. Očakávané zníženie emisií NOx spôsobí nárast emisií CO2 o 2 až 3 percentá. Komisia sa na základe jednej štúdie vykonanej v USA v roku 2001 domnieva, že v okamihu uplatnenia nariadenia bude v súčasnosti predpovedaný nárast neutralizovaný technologickým pokrokom pri motoroch. EHSV by však odporúčal aktualizáciu uvedenej štúdie, aby poskytovala presnejšie údaje o účinkoch navrhovaných medzných hodnôt emisií NOx.

| 5.3. | Ako už bolo skonštatované, EHSV víta súbežný dvojúrovňový prístup, ktorý obmedzuje spolurozhodovací proces na prvky väčšej politickej dôležitosti a vykonávacie opatrenia a technické podrobnosti presúva do komitologického postupu. |
| --- | --- |

5.3.

Ako už bolo skonštatované, EHSV víta súbežný dvojúrovňový prístup, ktorý obmedzuje spolurozhodovací proces na prvky väčšej politickej dôležitosti a vykonávacie opatrenia a technické podrobnosti presúva do komitologického postupu.

| 5.4. | Malo by sa však poznamenať, že mnohé opatrenia zverené do rúk regulačného výboru (palubná diagnostika, množstvá tuhých častí, sústavy na donucovanie prevádzkovateľov vozidla, ak je potrebné činidlo, atď.) sú mimoriadne komplexné a majú veľký vplyv na technológiu vozidla. Výbor preto odporúča, aby sa tieto aspekty zapracovali do jednej fázy spolu s medznými hodnotami Euro VI, a aby sa tak, ako to tomuto oznámeniu prináleží, zabezpečilo dostatočné obdobie medzi nadobudnutím platnosti a implementáciou, aby sa priemyslu poskytol dostatočný čas na nevyhnutný vývoj. |
| --- | --- |

5.4.

Malo by sa však poznamenať, že mnohé opatrenia zverené do rúk regulačného výboru (palubná diagnostika, množstvá tuhých častí, sústavy na donucovanie prevádzkovateľov vozidla, ak je potrebné činidlo, atď.) sú mimoriadne komplexné a majú veľký vplyv na technológiu vozidla. Výbor preto odporúča, aby sa tieto aspekty zapracovali do jednej fázy spolu s medznými hodnotami Euro VI, a aby sa tak, ako to tomuto oznámeniu prináleží, zabezpečilo dostatočné obdobie medzi nadobudnutím platnosti a implementáciou, aby sa priemyslu poskytol dostatočný čas na nevyhnutný vývoj.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Program „Čistý vzduch pre Európu“ (skratka CAFE) sa začal na základe oznámenia KOM(2001) 245 v konečnom znení. Jeho cieľom je vyvinúť stratégie na hodnotenie smerníc o kvalite ovzdušia a účinnosti programov prebiehajúcich v členských štátoch, zabezpečiť priebežné sledovanie kvality ovzdušia, podporiť verejné šírenie informácií a prispieť k skúmaniu a aktualizácii medzných emisných hodnôt, vývoju nových sústav monitorovania a uplatňovania modelov.

1

(2)  Do základnej kategórie N patria nákladné vozidlá, ktoré majú najmenej štyri kolesá. Rozdeľujú na tri kategórie (N1, N2 a N3) na základe najväčšej prípustnej celkovej hmotnosti: N1 < 3 500 kg, N2 < 12 000 kg, N3 > 12 000 kg. Kategória N1 sa ešte ďalej rozdeľuje na 3 triedy: NI, NII a NIII, takisto na základe hmotnosti. Do základnej kategórie M patria vozidlá na dopravu osôb, ktoré majú najmenej štyri kolesá. Rozdeľujú sa na tri kategórie (M1, M2 a M3) podľa počtu sedadiel a najväčšej prípustnej celkovej hmotnosti: M1 < 9 sedadiel, M2 > 9 sedadiel a < 5 000 kg, M3 > 9 sedadiel a > 5 000 kg.

2

(3)  „Informácie o opravách a údržbe vozidiel“ sú všetky informácie potrebné na diagnostikovanie, obsluhu, kontrolu, pravidelné monitorovanie, opravu, preprogramovanie alebo preinštalovanie vozidla, a ktoré výrobcovia poskytujú svojim autorizovaným predajniam a opravovniam, vrátane následných zmien takýchto informácií a ich doplnkov. Tieto informácie obsahujú všetky požadované informácie o súčiastkach alebo vybavení vozidiel.

3

(4)  OASIS – Organisation for the Advancement of Structured Information Standards (Organizácia na presadzovanie noriem pre štruktúrované informácie).

4

(5)  Hodnotenie vplyvu, bod 6.2.2: Euro VI emission limit value sub-options.

5

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/17

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochranných konštrukciách kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov chrániacich pri prevrátení (statické testovanie)“ (kodifikované znenie)

KOM(2008) 25 v konečnom znení – 2008/0008 (COD)

(2008/C 211/04)

Rada Európskej únie sa 7. marca 2008 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochranných konštrukciách kolesových poľnohospodárskych alebo lesných traktorov chrániacich pri prevrátení (statické testovanie)“ (kodifikované znenie).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) rozhodol 143 hlasmi za, pričom 6 sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/17

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Potreba spoločnej energetickej politiky“

(2008/C 211/05)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Potreba spoločnej energetickej politiky“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. apríla 2008. Spravodajcom bol pán BUFFETAUT.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 23. apríla 2008) prijal 173 hlasmi za, pričom 13 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Zásobovanie energiou, diverzifikácia zdrojov energie a vývoj obnoviteľných zdrojov energie budú mať zásadný význam pre budúcnosť Európy a rovnováhu vo svete, ako aj v boji proti klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

1.1.

Zásobovanie energiou, diverzifikácia zdrojov energie a vývoj obnoviteľných zdrojov energie budú mať zásadný význam pre budúcnosť Európy a rovnováhu vo svete, ako aj v boji proti klimatickým zmenám.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že Európska únia predstavuje vhodný rámec na to, aby mohla rozhodujúco zavážiť v celosvetovej konfrontácii, ktorá vznikla v dôsledku súťaženia o energetické zdroje, a vhodný priestor na riešenie problematiky klimatických zmien, pretože jej veľkosť je zárukou, že v medzinárodných rokovaniach bude mať skutočný politický vplyv. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV sa domnieva, že Európska únia predstavuje vhodný rámec na to, aby mohla rozhodujúco zavážiť v celosvetovej konfrontácii, ktorá vznikla v dôsledku súťaženia o energetické zdroje, a vhodný priestor na riešenie problematiky klimatických zmien, pretože jej veľkosť je zárukou, že v medzinárodných rokovaniach bude mať skutočný politický vplyv.

| 1.3. | S potešením konštatuje, že do návrhu Lisabonskej zmluvy bol začlenený článok 176 týkajúci sa energetiky, čo posilní právny základ činnosti Európskej únie v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.3.

S potešením konštatuje, že do návrhu Lisabonskej zmluvy bol začlenený článok 176 týkajúci sa energetiky, čo posilní právny základ činnosti Európskej únie v tejto oblasti.

| 1.4. | EHSV zdôrazňuje rozhodujúci význam výskumu a vývoja v oblasti trvalo udržateľných zdrojov energie a v oblasti životného prostredia, a tiež dôležitosť správneho rozdelenia prostriedkov. Aby sa neplytvalo verejnými financiami na subvencovanie technológií, ktoré nemajú budúcnosť, treba rozumne posúdiť, či by sa mal podporovať rozvoj takých zdrojov energie a technológií, ktoré síce umožnia znížiť emisie a spotrebu energie, je však zrejmé, že nedosiahnu hospodársku rovnováhu. Naopak treba venovať prostriedky na výskum technológií, ktoré majú podľa vedcov sľubnú budúcnosť. Ide napríklad o technológie, ktoré umožnia zachytávať skleníkové plyny alebo znížiť ich emisie, o energetickú účinnosť, čisté uhlie, vozidlá na elektrický, resp. iný alternatívny pohon, palivové články, slnečnú energiu, energetickú účinnosť na základe zhodnocovania odpadu, jadrovú fúziu, znižovanie rádioaktivity jadrového odpadu atď. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV zdôrazňuje rozhodujúci význam výskumu a vývoja v oblasti trvalo udržateľných zdrojov energie a v oblasti životného prostredia, a tiež dôležitosť správneho rozdelenia prostriedkov. Aby sa neplytvalo verejnými financiami na subvencovanie technológií, ktoré nemajú budúcnosť, treba rozumne posúdiť, či by sa mal podporovať rozvoj takých zdrojov energie a technológií, ktoré síce umožnia znížiť emisie a spotrebu energie, je však zrejmé, že nedosiahnu hospodársku rovnováhu. Naopak treba venovať prostriedky na výskum technológií, ktoré majú podľa vedcov sľubnú budúcnosť. Ide napríklad o technológie, ktoré umožnia zachytávať skleníkové plyny alebo znížiť ich emisie, o energetickú účinnosť, čisté uhlie, vozidlá na elektrický, resp. iný alternatívny pohon, palivové články, slnečnú energiu, energetickú účinnosť na základe zhodnocovania odpadu, jadrovú fúziu, znižovanie rádioaktivity jadrového odpadu atď.

| 1.5. | Taktiež poukazuje na dôležitosť energetickej účinnosti zariadení a budov. |
| --- | --- |

1.5.

Taktiež poukazuje na dôležitosť energetickej účinnosti zariadení a budov.

| 1.6. | Výbor považuje za nevyhnutné, aby sa na európskej úrovni zaviedla skutočná nákupná politika, ktorá by umožnila čeliť tlakom producentov, ktorí sú často silne organizovaní a odporúča tiež, aby boli energetická politika a postoje EÚ zladené aj v rámci medzinárodných organizácií ako sú WTO, OSN, NATO a OECD. |
| --- | --- |

1.6.

Výbor považuje za nevyhnutné, aby sa na európskej úrovni zaviedla skutočná nákupná politika, ktorá by umožnila čeliť tlakom producentov, ktorí sú často silne organizovaní a odporúča tiež, aby boli energetická politika a postoje EÚ zladené aj v rámci medzinárodných organizácií ako sú WTO, OSN, NATO a OECD.

| 1.7. | Podčiarkuje význam diverzifikácie zdrojov zásobovania a odporúča zaujať konštruktívny, avšak opatrný postoj k partnerstvám s Ruskom a kaukazskými a stredoázijskými republikami. |
| --- | --- |

1.7.

Podčiarkuje význam diverzifikácie zdrojov zásobovania a odporúča zaujať konštruktívny, avšak opatrný postoj k partnerstvám s Ruskom a kaukazskými a stredoázijskými republikami.

| 1.8. | Zdôrazňuje, že by bolo vhodné preskúmať možnosť obnovenia programov jadrovej energie v krajinách, v ktorých na túto tému existuje názorová zhoda a zintenzívniť výskum v oblasti opätovného spracovania odpadu. Podporuje tiež rozvoj výskumu v oblasti jadrovej fúzie v 7. rámcovom programe Euratomu a v rámci iniciatívy ITER. |
| --- | --- |

1.8.

Zdôrazňuje, že by bolo vhodné preskúmať možnosť obnovenia programov jadrovej energie v krajinách, v ktorých na túto tému existuje názorová zhoda a zintenzívniť výskum v oblasti opätovného spracovania odpadu. Podporuje tiež rozvoj výskumu v oblasti jadrovej fúzie v 7. rámcovom programe Euratomu a v rámci iniciatívy ITER.

| 1.9. | Považuje za nevyhnutné posilniť spoluprácu a koordináciu v oblasti energetickej politiky, zastúpenia a aktivít v medzinárodných organizáciách, rozvíjať politiku susedstva v oblasti energetiky a prípadne uvažovať o zavedení budúcej spoločnej energetickej politiky, ktorá by sa mohla opierať o vlastné inštitúcie. Zastáva názor, že obchodný úspech obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých členských štátoch svedčí o záujme občanov o túto oblasť. Prichádza súčasne s novou spoločnou politikou v oblasti energetiky definovanou v návrhu Lisabonskej zmluvy, a môže teda znamenať strategickú príležitosť pre jej podporu a rozvoj. |
| --- | --- |

1.9.

Považuje za nevyhnutné posilniť spoluprácu a koordináciu v oblasti energetickej politiky, zastúpenia a aktivít v medzinárodných organizáciách, rozvíjať politiku susedstva v oblasti energetiky a prípadne uvažovať o zavedení budúcej spoločnej energetickej politiky, ktorá by sa mohla opierať o vlastné inštitúcie. Zastáva názor, že obchodný úspech obnoviteľných zdrojov energie vo všetkých členských štátoch svedčí o záujme občanov o túto oblasť. Prichádza súčasne s novou spoločnou politikou v oblasti energetiky definovanou v návrhu Lisabonskej zmluvy, a môže teda znamenať strategickú príležitosť pre jej podporu a rozvoj.

2.   Úvod: Dôvody pre vytvorenie európskej energetickej politiky

2.1.   Zložitá geostrategická situácia

| 2.1.1. | Medzinárodný úrad pre energiu predpokladá do roku 2030 nárast svetového dopytu po energii o 55 %. |
| --- | --- |

2.1.1.

Medzinárodný úrad pre energiu predpokladá do roku 2030 nárast svetového dopytu po energii o 55 %.

| 2.1.2. | Samotná Európska únia je vo veľkej miere závislá na pevných fosílnych palivách, ropných produktoch a zemnom plyne a táto závislosť by v nasledujúcich rokoch mala ešte vzrásť. Dovoz energie do EÚ, ktorej závislosť od fosílnych palív dosahuje 80 %, by sa mal do roku 2030 zvýšiť z 50 % na 70 %. |
| --- | --- |

2.1.2.

Samotná Európska únia je vo veľkej miere závislá na pevných fosílnych palivách, ropných produktoch a zemnom plyne a táto závislosť by v nasledujúcich rokoch mala ešte vzrásť. Dovoz energie do EÚ, ktorej závislosť od fosílnych palív dosahuje 80 %, by sa mal do roku 2030 zvýšiť z 50 % na 70 %.

| 2.1.3. | Známe zásoby ropy by sa mali od roku 2050 znižovať, avšak iné, doteraz nevyužívané zdroje by sa mali začať v budúcnosti hospodársky využívať z dôvodu rastúceho dopytu a technického pokroku. |
| --- | --- |

2.1.3.

Známe zásoby ropy by sa mali od roku 2050 znižovať, avšak iné, doteraz nevyužívané zdroje by sa mali začať v budúcnosti hospodársky využívať z dôvodu rastúceho dopytu a technického pokroku.

| 2.1.4. | Prechod na iné druhy energie je nevyhnutný a bude ťažký. Svet ale už raz podobné zmeny zažil, najmä v 19. storočí pri prechode z palív pochádzajúcich z biomasy (prevažne drevo) na uhlie a potom ropu. V súčasnosti však zatiaľ nemáme prostriedky na to, aby sme mohli využívať obnoviteľné zdroje energie v takej miere, aby nastala podobná zmena ako v 19. storočí. |
| --- | --- |

2.1.4.

Prechod na iné druhy energie je nevyhnutný a bude ťažký. Svet ale už raz podobné zmeny zažil, najmä v 19. storočí pri prechode z palív pochádzajúcich z biomasy (prevažne drevo) na uhlie a potom ropu. V súčasnosti však zatiaľ nemáme prostriedky na to, aby sme mohli využívať obnoviteľné zdroje energie v takej miere, aby nastala podobná zmena ako v 19. storočí.

| 2.1.5. | Ťažkosti spôsobuje viacero faktorov: energetický obsah, plochy potrebné na výrobu biopalív (na úkor iných aktivít, najmä poľnohospodárskej činnosti), dočasný a ťažko predvídateľný charakter vetra, slnečnej energie a prílivov a odlivov, ktorý si vyžaduje dôkladné plánovanie skladovacích kapacít, a geografické rozdelenie obnoviteľných zdrojov energie. Pokiaľ ide o jadrovú energiu, dokonca aj keby sme začali s ambicióznou obnovou a výstavbou elektrární, jadrový priemysel vo svete by nebol schopný reagovať na dopyt. |
| --- | --- |

2.1.5.

Ťažkosti spôsobuje viacero faktorov: energetický obsah, plochy potrebné na výrobu biopalív (na úkor iných aktivít, najmä poľnohospodárskej činnosti), dočasný a ťažko predvídateľný charakter vetra, slnečnej energie a prílivov a odlivov, ktorý si vyžaduje dôkladné plánovanie skladovacích kapacít, a geografické rozdelenie obnoviteľných zdrojov energie. Pokiaľ ide o jadrovú energiu, dokonca aj keby sme začali s ambicióznou obnovou a výstavbou elektrární, jadrový priemysel vo svete by nebol schopný reagovať na dopyt.

| 2.1.6. | Európu charakterizuje veľká energetická závislosť. V súčasnosti zabezpečuje 50 % svojich energetických potrieb dovozom a táto závislosť by do roku 2030 mala dosiahnuť 70 %. Závislosť Európy od dodávok ropy bude teda 90 % a od zemného plynu 70 %! |
| --- | --- |

2.1.6.

Európu charakterizuje veľká energetická závislosť. V súčasnosti zabezpečuje 50 % svojich energetických potrieb dovozom a táto závislosť by do roku 2030 mala dosiahnuť 70 %. Závislosť Európy od dodávok ropy bude teda 90 % a od zemného plynu 70 %!

| 2.1.7. | Európska rada vypracovala v marci 2006 znepokojujúcu správu o stave energetiky, pre ktorý sú príznačné:






  — | zložitá situácia na trhoch so zemným plynom a ropou, |
| --- | --- | --- |

2.1.7.

Európska rada vypracovala v marci 2006 znepokojujúcu správu o stave energetiky, pre ktorý sú príznačné:

—

zložitá situácia na trhoch so zemným plynom a ropou,

| — | rastúca závislosť Európskej únie, |
| --- | --- |

—

rastúca závislosť Európskej únie,

| — | vysoké a nestabilné ceny energie, ktoré odvtedy ešte viac vzrástli, |
| --- | --- |

—

vysoké a nestabilné ceny energie, ktoré odvtedy ešte viac vzrástli,

| — | rastúci celosvetový dopyt po energii, |
| --- | --- |

—

rastúci celosvetový dopyt po energii,

| — | riziká v oblasti bezpečnosti zásobovania, |
| --- | --- |

—

riziká v oblasti bezpečnosti zásobovania,

| — | hrozby súvisiace s klimatickými zmenami, |
| --- | --- |

—

hrozby súvisiace s klimatickými zmenami,

| — | pomalý pokrok v oblasti energetickej účinnosti a vo využívaní obnoviteľných zdrojov energie, |
| --- | --- |

—

pomalý pokrok v oblasti energetickej účinnosti a vo využívaní obnoviteľných zdrojov energie,

| — | potreba zvýšenej transparentnosti na energetických trhoch a ďalšia integrácia a vzájomné prepojenie vnútroštátnych energetických trhov v kontexte liberalizácie energetického trhu, |
| --- | --- |

—

potreba zvýšenej transparentnosti na energetických trhoch a ďalšia integrácia a vzájomné prepojenie vnútroštátnych energetických trhov v kontexte liberalizácie energetického trhu,

| — | obmedzená koordinácia činností v oblasti energetiky, hoci energetická infraštruktúra si vyžaduje veľké investície. |
| --- | --- |

—

obmedzená koordinácia činností v oblasti energetiky, hoci energetická infraštruktúra si vyžaduje veľké investície.

Toto znepokojujúce zistenie podnietilo návrhy obsiahnuté v novom energetickom balíku, ktorý je do určitej miery odpoveďou na nové výzvy.

| 2.1.8. | Vedúci politickí predstavitelia v Európe musia riešiť dva problémy: na jednej strane zmenšovanie tradičných primárnych zdrojov a na druhej strane problematická geografická poloha zdrojov, z ktorých väčšia časť sa nachádza v politicky nestabilných krajinách, ktoré by mohli použiť svoje zdroje ako prostriedok nátlaku voči závislým krajinám, ako sa to už napokon stalo. |
| --- | --- |

2.1.8.

Vedúci politickí predstavitelia v Európe musia riešiť dva problémy: na jednej strane zmenšovanie tradičných primárnych zdrojov a na druhej strane problematická geografická poloha zdrojov, z ktorých väčšia časť sa nachádza v politicky nestabilných krajinách, ktoré by mohli použiť svoje zdroje ako prostriedok nátlaku voči závislým krajinám, ako sa to už napokon stalo.

2.2.   Predstavuje Európska únia vhodný rámec?

| 2.2.1. | Táto problematika sa týka každého členského štátu Európskej únie, avšak nejednotné individuálne kroky zjavne znevýhodňujú členské štáty oproti producentom, ktorí sú často organizovaní. |
| --- | --- |

2.2.1.

Táto problematika sa týka každého členského štátu Európskej únie, avšak nejednotné individuálne kroky zjavne znevýhodňujú členské štáty oproti producentom, ktorí sú často organizovaní.

| 2.2.2. | Preto je v záujme členských štátov, aby postupovali spoločne a použili Európsku úniu ako účinný prostriedok na vytvorenie spoločnej energetickej politiky, ktorej základom a cieľom bude lepšie riadená spotreba a diverzifikácia zdrojov zásobovania. |
| --- | --- |

2.2.2.

Preto je v záujme členských štátov, aby postupovali spoločne a použili Európsku úniu ako účinný prostriedok na vytvorenie spoločnej energetickej politiky, ktorej základom a cieľom bude lepšie riadená spotreba a diverzifikácia zdrojov zásobovania.

| 2.2.3. | Európska únia má vhodný rozmer a zároveň má k dispozícii inštitucionálne nástroje. Je schopná rozvíjať nadnárodné politiky, koordinovať národné politiky, dosiahnuť v oblasti energetiky väčšiu súdržnosť v rámci Európy a napokon rozvíjať energetickú politiku vo vzťahu k tretím krajinám. |
| --- | --- |

2.2.3.

Európska únia má vhodný rozmer a zároveň má k dispozícii inštitucionálne nástroje. Je schopná rozvíjať nadnárodné politiky, koordinovať národné politiky, dosiahnuť v oblasti energetiky väčšiu súdržnosť v rámci Európy a napokon rozvíjať energetickú politiku vo vzťahu k tretím krajinám.

| 2.2.4. | Nakoniec dodajme, že so zreteľom na odmietnutie návrhu zmluvy týkajúcej sa ústavy pre Európu a v duchu Lisabonskej zmluvy by európska energetická politika mohla byť spojujúcim faktorom a konkrétnym dôkazom užitočnosti Európskej únie. |
| --- | --- |

2.2.4.

Nakoniec dodajme, že so zreteľom na odmietnutie návrhu zmluvy týkajúcej sa ústavy pre Európu a v duchu Lisabonskej zmluvy by európska energetická politika mohla byť spojujúcim faktorom a konkrétnym dôkazom užitočnosti Európskej únie.

2.3.   Právny rámec, ktorý sa musí vyvíjať

| 2.3.1. | V súčasnosti Európska únia nemá v oblasti energetiky vlastné právomoci. Jedným z významných nových prvkov návrhu Lisabonskej zmluvy je práve zavedenie takýchto právomocí. |
| --- | --- |

2.3.1.

V súčasnosti Európska únia nemá v oblasti energetiky vlastné právomoci. Jedným z významných nových prvkov návrhu Lisabonskej zmluvy je práve zavedenie takýchto právomocí.

| 2.3.2. | Pravdou je, že v čase, keď bolo založené Európske hospodárske spoločenstvo, sa mnohými otázkami týkajúcimi sa energetiky zaoberali Európske spoločenstvo uhlia a ocele a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu. |
| --- | --- |

2.3.2.

Pravdou je, že v čase, keď bolo založené Európske hospodárske spoločenstvo, sa mnohými otázkami týkajúcimi sa energetiky zaoberali Európske spoločenstvo uhlia a ocele a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu.

| 2.3.3. | Znamená to však, že by Európska únia neprijímala žiadne rozhodnutia v oblasti energetiky? |
| --- | --- |

2.3.3.

Znamená to však, že by Európska únia neprijímala žiadne rozhodnutia v oblasti energetiky?

| 2.3.4. | Určite nie: na základe článku 308 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozvinula skutočnú energetickú politiku a na základe článku 154 politiku v oblasti transeurópskych energetických sietí (pozri rozhodnutie č. 1364/2006/ES). Napokon pravidlá týkajúce sa vnútorného trhu a hospodárskej súťaže sa samozrejme uplatňujú aj na energetický trh (smernica č. 2003/55/ES o otvorení vnútorného trhu so zemným plynom, smernica č. 2003/54/ES o vnútornom trhu s elektrickou energiou, smernica 90/377/EHS zmenená a doplnená smernicou 93/87/EHS o zlepšení priehľadnosti cien plynu a elektrickej energie). Počiatočné účinky otvorenia trhov a koniec štátnych monopolov vyvolali občas znepokojenie v súvislosti s cenami energie, ale v skutočnosti zvyšovanie cien, ku ktorému došlo, vyplýva predovšetkým zo zvýšeného celosvetového dopytu po obmedzených a niekedy na zánik odsúdených zdrojoch. |
| --- | --- |

2.3.4.

Určite nie: na základe článku 308 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozvinula skutočnú energetickú politiku a na základe článku 154 politiku v oblasti transeurópskych energetických sietí (pozri rozhodnutie č. 1364/2006/ES). Napokon pravidlá týkajúce sa vnútorného trhu a hospodárskej súťaže sa samozrejme uplatňujú aj na energetický trh (smernica č. 2003/55/ES o otvorení vnútorného trhu so zemným plynom, smernica č. 2003/54/ES o vnútornom trhu s elektrickou energiou, smernica 90/377/EHS zmenená a doplnená smernicou 93/87/EHS o zlepšení priehľadnosti cien plynu a elektrickej energie). Počiatočné účinky otvorenia trhov a koniec štátnych monopolov vyvolali občas znepokojenie v súvislosti s cenami energie, ale v skutočnosti zvyšovanie cien, ku ktorému došlo, vyplýva predovšetkým zo zvýšeného celosvetového dopytu po obmedzených a niekedy na zánik odsúdených zdrojoch.

| 2.3.5. | Ďalej treba uviesť dokumenty Komisie, ktoré nie sú výslovne legislatívnymi návrhmi, ale patria skôr do oblasti nevynútiteľného práva (tzv. soft law): zelená kniha o stratégii EÚ v oblasti bezpečnosti dodávok energie (28. november 2000), oznámenie o budúcej stratégii EÚ v oblasti bezpečnosti zásobovania energiou (26. jún 2002), Zelená kniha o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac, akčný plán pre obdobie 2007 – 2012 (19. október 2006), oznámenie o Fonde pre globálnu energetickú účinnosť a obnoviteľné zdroje energie (6. október 2006). |
| --- | --- |

2.3.5.

Ďalej treba uviesť dokumenty Komisie, ktoré nie sú výslovne legislatívnymi návrhmi, ale patria skôr do oblasti nevynútiteľného práva (tzv. soft law): zelená kniha o stratégii EÚ v oblasti bezpečnosti dodávok energie (28. november 2000), oznámenie o budúcej stratégii EÚ v oblasti bezpečnosti zásobovania energiou (26. jún 2002), Zelená kniha o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac, akčný plán pre obdobie 2007 – 2012 (19. október 2006), oznámenie o Fonde pre globálnu energetickú účinnosť a obnoviteľné zdroje energie (6. október 2006).

| 2.3.6. | Európska únia sa teda v značnej miere zaoberala energetickými otázkami, avšak právny základ jej činnosti bol skôr neistého charakteru. Išlo o článok 308 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, o tzv. doložku flexibilnosti, ktorá ustanovuje, že „V prípade, že na dosiahnutie niektorého z cieľov Spoločenstva v rámci fungovania spoločného trhu je potrebný akt Spoločenstva, a táto zmluva na to neposkytuje potrebné právomoci, prijme Rada jednomyseľným rozhodnutím vhodné opatrenia na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom“. Touto problematikou sa zaoberala aj nepriamo, najmä využívaním pravidiel týkajúcich sa vnútorného trhu, hospodárskej súťaže a životného prostredia. Aspoň na pohľad bol tento postup viac technickej a právnej ako politickej povahy. |
| --- | --- |

2.3.6.

Európska únia sa teda v značnej miere zaoberala energetickými otázkami, avšak právny základ jej činnosti bol skôr neistého charakteru. Išlo o článok 308 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, o tzv. doložku flexibilnosti, ktorá ustanovuje, že „V prípade, že na dosiahnutie niektorého z cieľov Spoločenstva v rámci fungovania spoločného trhu je potrebný akt Spoločenstva, a táto zmluva na to neposkytuje potrebné právomoci, prijme Rada jednomyseľným rozhodnutím vhodné opatrenia na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom“. Touto problematikou sa zaoberala aj nepriamo, najmä využívaním pravidiel týkajúcich sa vnútorného trhu, hospodárskej súťaže a životného prostredia. Aspoň na pohľad bol tento postup viac technickej a právnej ako politickej povahy.

| 2.3.7. | Práve z tohto dôvodu, s ohľadom na mimoriadny význam otázky energetiky v každodennom živote občanov EÚ, ale aj pre hospodárstvo a stabilitu vo svete, obsahuje návrh Lisabonskej zmluvy článok 176, ktorý sa venuje energetike a definuje ciele EÚ v tejto oblasti „so zreteľom na potrebu zachovávať a zlepšovať životné prostredie“ a „v duchu solidarity medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

2.3.7.

Práve z tohto dôvodu, s ohľadom na mimoriadny význam otázky energetiky v každodennom živote občanov EÚ, ale aj pre hospodárstvo a stabilitu vo svete, obsahuje návrh Lisabonskej zmluvy článok 176, ktorý sa venuje energetike a definuje ciele EÚ v tejto oblasti „so zreteľom na potrebu zachovávať a zlepšovať životné prostredie“ a „v duchu solidarity medzi členskými štátmi“.

| 2.3.8. | Podľa návrhu zmluvy sa politika EÚ v oblasti energetiky bude zameriavať na tieto ciele:






  — | zabezpečovať fungovanie trhu v oblasti energetiky, |
| --- | --- | --- |

2.3.8.

Podľa návrhu zmluvy sa politika EÚ v oblasti energetiky bude zameriavať na tieto ciele:

—

zabezpečovať fungovanie trhu v oblasti energetiky,

| — | zabezpečovať bezpečnosť dodávok energie, |
| --- | --- |

—

zabezpečovať bezpečnosť dodávok energie,

| — | presadzovať energetickú účinnosť, úsporu a vývoj nových a obnoviteľných zdrojov energie, a |
| --- | --- |

—

presadzovať energetickú účinnosť, úsporu a vývoj nových a obnoviteľných zdrojov energie, a

| — | podporovať prepojenie energetických sietí. |
| --- | --- |

—

podporovať prepojenie energetických sietí.

| 2.3.9. | Táto politika bude spadať do oblasti spoločnej právomoci, kde bude pravidlom kvalifikovaná väčšina, okrem daňových otázok, pre ktoré bude naďalej platiť pravidlo jednomyseľného prijímania rozhodnutí. Odsek 2 článku 176a návrhu Lisabonskej zmluvy však ustanovuje, že „právo členských štátov určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov, jeho voľba medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecná štruktúra jeho zásobovania“ nie sú dotknuté opatreniami prijatými na dosiahnutie cieľov definovaných v prvom odseku tohto nového článku. |
| --- | --- |

2.3.9.

Táto politika bude spadať do oblasti spoločnej právomoci, kde bude pravidlom kvalifikovaná väčšina, okrem daňových otázok, pre ktoré bude naďalej platiť pravidlo jednomyseľného prijímania rozhodnutí. Odsek 2 článku 176a návrhu Lisabonskej zmluvy však ustanovuje, že „právo členských štátov určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov, jeho voľba medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecná štruktúra jeho zásobovania“ nie sú dotknuté opatreniami prijatými na dosiahnutie cieľov definovaných v prvom odseku tohto nového článku.

| 2.3.10. | Európska únia bude teda disponovať právomocou, ktorá je nevyhnutným nástrojom na silnejšiu a konkrétnejšiu akciu. Bude tento nástroj dostatočný alebo budú potrebné ďalšie inštitucionálne kroky? Skôr, než bude tento nástroj vytvorený, treba definovať politiky, ktoré sa však pod vplyvom vonkajších faktorov a vývoja služieb a technológií môžu vyvíjať. |
| --- | --- |

2.3.10.

Európska únia bude teda disponovať právomocou, ktorá je nevyhnutným nástrojom na silnejšiu a konkrétnejšiu akciu. Bude tento nástroj dostatočný alebo budú potrebné ďalšie inštitucionálne kroky? Skôr, než bude tento nástroj vytvorený, treba definovať politiky, ktoré sa však pod vplyvom vonkajších faktorov a vývoja služieb a technológií môžu vyvíjať.

3.   Aké politiky?

| 3.1. | Základom opatrení EÚ v oblasti energetiky boli až doteraz hospodárske požiadavky a/alebo požiadavky trvalo udržateľného rozvoja: snaha liberalizovať energetický trh pomocou smerníc a opatrení týkajúcich sa sieťových odvetví, opatrenia na podporu energetickej účinnosti, opatrenia zamerané na propagáciu a vývoj energie z obnoviteľných zdrojov, boj proti emisiám CO2 atď. |
| --- | --- |

3.1.

Základom opatrení EÚ v oblasti energetiky boli až doteraz hospodárske požiadavky a/alebo požiadavky trvalo udržateľného rozvoja: snaha liberalizovať energetický trh pomocou smerníc a opatrení týkajúcich sa sieťových odvetví, opatrenia na podporu energetickej účinnosti, opatrenia zamerané na propagáciu a vývoj energie z obnoviteľných zdrojov, boj proti emisiám CO2 atď.

| 3.2. | Dá sa povedať, že vzhľadom na to, že Európska únia doteraz nemala vlastné právomoci v oblasti energetiky, riešila túto otázku nepriamym spôsobom, najmä využívaním pravidiel týkajúcich sa vnútorného trhu, hospodárskej súťaže a životného prostredia. Jej kroky, aspoň podľa toho ako sa zdá, boli viac technického a právneho ako politického charakteru. |
| --- | --- |

3.2.

Dá sa povedať, že vzhľadom na to, že Európska únia doteraz nemala vlastné právomoci v oblasti energetiky, riešila túto otázku nepriamym spôsobom, najmä využívaním pravidiel týkajúcich sa vnútorného trhu, hospodárskej súťaže a životného prostredia. Jej kroky, aspoň podľa toho ako sa zdá, boli viac technického a právneho ako politického charakteru.

| 3.3. | To však nebránilo tomu, aby bola značne aktívna v tvorbe legislatívy a stanovovania pravidiel pre sektor energetiky. EÚ mimochodom nedávno uverejnila (19. septembra 2007) rad legislatívnych návrhov, ktoré upravujú súčasné texty (zmeny a doplnenia nariadenia o podmienkach prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie, nariadenie o zriadení Agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov, zmena a doplnenie nariadenia o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, zmena a doplnenie nariadení o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom a elektrickou energiou). |
| --- | --- |

3.3.

To však nebránilo tomu, aby bola značne aktívna v tvorbe legislatívy a stanovovania pravidiel pre sektor energetiky. EÚ mimochodom nedávno uverejnila (19. septembra 2007) rad legislatívnych návrhov, ktoré upravujú súčasné texty (zmeny a doplnenia nariadenia o podmienkach prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie, nariadenie o zriadení Agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov, zmena a doplnenie nariadenia o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, zmena a doplnenie nariadení o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom a elektrickou energiou).

| 3.4. | Ak bude Lisabonská zmluva prijatá v navrhovanej podobe, EÚ bude môcť riešiť túto dôležitú politickú otázku jasnejším a priamejším spôsobom. Avšak zákonné právomoci samé o sebe neodstránia všetky politické, hospodárske a sociálne ťažkosti. Je všeobecne známe, že členské štáty majú veľmi odlišné postoje, a to najmä v súvislosti s jadrovou energiou. Európska rada od svojho neformálneho zasadnutia v Hampton Courte vymedzila základy skutočnej európskej energetickej politiky, čoho výsledkom je nový energetický balík vypracovaný generálnym riaditeľstvom pre energetiku a generálnym riaditeľstvom pre životné prostredie. |
| --- | --- |

3.4.

Ak bude Lisabonská zmluva prijatá v navrhovanej podobe, EÚ bude môcť riešiť túto dôležitú politickú otázku jasnejším a priamejším spôsobom. Avšak zákonné právomoci samé o sebe neodstránia všetky politické, hospodárske a sociálne ťažkosti. Je všeobecne známe, že členské štáty majú veľmi odlišné postoje, a to najmä v súvislosti s jadrovou energiou. Európska rada od svojho neformálneho zasadnutia v Hampton Courte vymedzila základy skutočnej európskej energetickej politiky, čoho výsledkom je nový energetický balík vypracovaný generálnym riaditeľstvom pre energetiku a generálnym riaditeľstvom pre životné prostredie.

| 3.5. | Ako sme videli, Európska únia chcela najskôr využiť trhové mechanizmy s cieľom vytvoriť konkurenčný trh, ktorý by bol účinnejší a vďaka transeurópskym energetickým sieťam dosiahnuť prepojenie trhu. |
| --- | --- |

3.5.

Ako sme videli, Európska únia chcela najskôr využiť trhové mechanizmy s cieľom vytvoriť konkurenčný trh, ktorý by bol účinnejší a vďaka transeurópskym energetickým sieťam dosiahnuť prepojenie trhu.

| 3.6. | Rovnako chcela podporovať energetickú účinnosť, a to predovšetkým v odvetviach s najväčšou spotrebou energie: vykurovanie a klimatizácia budov, výrobné odvetvia a doprava. |
| --- | --- |

3.6.

Rovnako chcela podporovať energetickú účinnosť, a to predovšetkým v odvetviach s najväčšou spotrebou energie: vykurovanie a klimatizácia budov, výrobné odvetvia a doprava.

| 3.7. | Ambicióznym cieľom akčného plánu na obdobie 2007 – 2012 (október 2006) je do roku 2020 ušetriť 20 % z ročnej spotreby energie, čo znamená usporiť približne 1,5 % energetickej náročnosti ročne až do roku 2020. |
| --- | --- |

3.7.

Ambicióznym cieľom akčného plánu na obdobie 2007 – 2012 (október 2006) je do roku 2020 ušetriť 20 % z ročnej spotreby energie, čo znamená usporiť približne 1,5 % energetickej náročnosti ročne až do roku 2020.

| 3.8. | EÚ takisto kladie veľký dôraz na nevyhnutnosť rozvíjať energie z obnoviteľných zdrojov. Cieľ Európskej únie je i v tomto ohľade veľmi ambiciózny, pretože do roku 2020 majú tieto druhy energie tvoriť 20 % celkovej spotreby energie a mal by byť stanovený povinný minimálny cieľ 10 % biopalív (oznámenie Komisie o cestovnej mape pre obnoviteľnú energiu z 10. januára 2007). |
| --- | --- |

3.8.

EÚ takisto kladie veľký dôraz na nevyhnutnosť rozvíjať energie z obnoviteľných zdrojov. Cieľ Európskej únie je i v tomto ohľade veľmi ambiciózny, pretože do roku 2020 majú tieto druhy energie tvoriť 20 % celkovej spotreby energie a mal by byť stanovený povinný minimálny cieľ 10 % biopalív (oznámenie Komisie o cestovnej mape pre obnoviteľnú energiu z 10. januára 2007).

| 3.9. | Tieto zdroje energie majú zatiaľ v porovnaní s energiou z fosílnych palív mnoho nevýhod: menší energetický obsah, veľký priestor (napr. fotovoltaické články), prerušovaná výroba a samozrejme náklady spojené s danými technológiami. Hoci sa teda nevýhody spojené s relatívnymi nákladmi ustavične zmenšujú, pokiaľ nebude poskytnutá významnejšia politická a finančná podpora, prechod na tieto technológie bude pravdepodobne postupný a dlhý, pričom všetky nové zdroje energie si vyžadujú seriózne hodnotenia dosahu (pozri OECD Observer, december 2006, č. 258/259: 21st century energy: some sobering thoughts, autor: Vaclav Smil). |
| --- | --- |

3.9.

Tieto zdroje energie majú zatiaľ v porovnaní s energiou z fosílnych palív mnoho nevýhod: menší energetický obsah, veľký priestor (napr. fotovoltaické články), prerušovaná výroba a samozrejme náklady spojené s danými technológiami. Hoci sa teda nevýhody spojené s relatívnymi nákladmi ustavične zmenšujú, pokiaľ nebude poskytnutá významnejšia politická a finančná podpora, prechod na tieto technológie bude pravdepodobne postupný a dlhý, pričom všetky nové zdroje energie si vyžadujú seriózne hodnotenia dosahu (pozri OECD Observer, december 2006, č. 258/259: 21st century energy: some sobering thoughts, autor: Vaclav Smil).

| 3.10. | V oblasti energie použiteľnej v doprave sa Európska komisia zaujímala zvlášť o podporu biopalív a o palivové články a vodík. Plánovaný veľký rozvoj biopalív však vyvoláva určité problémy. Palivové články sú skutočne veľmi účinným meničom energie umožňujúcim značne znížiť emisie skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok. Je však málo pravdepodobné, že tieto technológie budú v blízkej budúcnosti uvedené na trh. |
| --- | --- |

3.10.

V oblasti energie použiteľnej v doprave sa Európska komisia zaujímala zvlášť o podporu biopalív a o palivové články a vodík. Plánovaný veľký rozvoj biopalív však vyvoláva určité problémy. Palivové články sú skutočne veľmi účinným meničom energie umožňujúcim značne znížiť emisie skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok. Je však málo pravdepodobné, že tieto technológie budú v blízkej budúcnosti uvedené na trh.

| 3.11. | Z tohto dôvodu Európska komisia v súlade so siedmym rámcovým programom pre výskum a spoločnou technologickou iniciatívou zameranou na vytváranie verejno-súkromných partnerstiev predložila návrh nariadenia o založení spoločného podniku na palivové články a vodík [KOM(2007) 571 v konečnom znení] s cieľom uskutočniť program zameraný na výskum, technologický vývoj a demonštračné činnosti v oblasti palivových článkov a vodíka. |
| --- | --- |

3.11.

Z tohto dôvodu Európska komisia v súlade so siedmym rámcovým programom pre výskum a spoločnou technologickou iniciatívou zameranou na vytváranie verejno-súkromných partnerstiev predložila návrh nariadenia o založení spoločného podniku na palivové články a vodík [KOM(2007) 571 v konečnom znení] s cieľom uskutočniť program zameraný na výskum, technologický vývoj a demonštračné činnosti v oblasti palivových článkov a vodíka.

| 3.12. | Na podporu vývoja trhu s motorovými vozidlami s vodíkovým pohonom Európska komisia taktiež predložila návrh nariadenia o typovom schvaľovaní takýchto vozidiel [KOM(2007) 593 v konečnom znení]. Cieľom návrhu bolo odstrániť rozdiely v normách členských štátov, ktoré bránia šíreniu tejto technológie. |
| --- | --- |

3.12.

Na podporu vývoja trhu s motorovými vozidlami s vodíkovým pohonom Európska komisia taktiež predložila návrh nariadenia o typovom schvaľovaní takýchto vozidiel [KOM(2007) 593 v konečnom znení]. Cieľom návrhu bolo odstrániť rozdiely v normách členských štátov, ktoré bránia šíreniu tejto technológie.

4.   Sú tieto nevyhnutné usmernenia dostatočné?

| 4.1. | Dopyt po energiách fosílneho pôvodu bude naďalej veľký a životne dôležitý. Diskusie sa preto musia bezpodmienečne sústrediť na túto nevyhnutnú skutočnosť a v otázke energií z obnoviteľných zdrojov musíme zostať realistickí. |
| --- | --- |

4.1.

Dopyt po energiách fosílneho pôvodu bude naďalej veľký a životne dôležitý. Diskusie sa preto musia bezpodmienečne sústrediť na túto nevyhnutnú skutočnosť a v otázke energií z obnoviteľných zdrojov musíme zostať realistickí.

| 4.2. | V tomto ohľade musia členské štáty Európskej únie postupovať voči krajinám produkujúcim fosílne palivá spoločne v „duchu solidarity“, tak ako sa uvádza v Lisabonskej zmluve. Bolo by tiež užitočné vytvoriť spoločnú nákupnú politiku, ktorá sa však týka prevažne nadnárodných ropných spoločností. |
| --- | --- |

4.2.

V tomto ohľade musia členské štáty Európskej únie postupovať voči krajinám produkujúcim fosílne palivá spoločne v „duchu solidarity“, tak ako sa uvádza v Lisabonskej zmluve. Bolo by tiež užitočné vytvoriť spoločnú nákupnú politiku, ktorá sa však týka prevažne nadnárodných ropných spoločností.

| 4.3. | Trh s ropou je oficiálne riadený Organizáciou krajín vyvážajúcich ropu (OPEC). Za týchto podmienok by 27 členských štátov ako skupina malo väčšiu váhu než jednotlivé štáty, a to predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že patria medzi najvyspelejšie priemyselné krajiny a sú teda veľkými odberateľmi energie. Treba mať na pamäti, že Európska únia predstavuje integrovaný trh s približne pol miliardou spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.3.

Trh s ropou je oficiálne riadený Organizáciou krajín vyvážajúcich ropu (OPEC). Za týchto podmienok by 27 členských štátov ako skupina malo väčšiu váhu než jednotlivé štáty, a to predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že patria medzi najvyspelejšie priemyselné krajiny a sú teda veľkými odberateľmi energie. Treba mať na pamäti, že Európska únia predstavuje integrovaný trh s približne pol miliardou spotrebiteľov.

| 4.4. | Takéto nákupné zoskupenie môže mať skutočný politický vplyv pri rokovaniach s kartelom ropných producentov. V prípade zemného plynu je situácia odlišná, pretože tu kartely neexistujú. |
| --- | --- |

4.4.

Takéto nákupné zoskupenie môže mať skutočný politický vplyv pri rokovaniach s kartelom ropných producentov. V prípade zemného plynu je situácia odlišná, pretože tu kartely neexistujú.

| 4.5. | V oblasti bezpečnosti zásobovania energiou je diverzifikácia nevyhnutnosťou. V tomto ohľade treba pristupovať k Rusku, veľkému európskemu národu, aspoň tak ako k organizácii OPEC. Podobne by sa malo uvažovať o vytvorení politiky zásobovania v spolupráci s kaukazskými a stredoázijskými republikami. |
| --- | --- |

4.5.

V oblasti bezpečnosti zásobovania energiou je diverzifikácia nevyhnutnosťou. V tomto ohľade treba pristupovať k Rusku, veľkému európskemu národu, aspoň tak ako k organizácii OPEC. Podobne by sa malo uvažovať o vytvorení politiky zásobovania v spolupráci s kaukazskými a stredoázijskými republikami.

| 4.6. | Pokiaľ ide o energiu z fosílnych palív mali by sa zriadiť alternatívne odvetvia, a to najmä na základe uhlia. Výskum v oblasti „čistého uhlia“ zaznamenáva výrazný pokrok a je potrebné ho urýchliť, aby sa v dôsledku nového rozmachu uhoľného priemyslu nezhoršilo ešte viac globálne otepľovanie. V tejto oblasti by sa mal vyvinúť rozsiahly európsky plán pre výskum a vývoj, najmä vzhľadom na to, že Európa je naďalej kontinentom bohatým na uhlie a tento zdroj je na svetovom trhu jednoznačne lacnejší než ropa. Spôsoby ťažby uhlia sú naďalej veľmi citlivou otázkou. Každý pozná náročné a niekedy nebezpečné podmienky baníckeho povolania. Treba preto venovať mimoriadnu pozornosť pracovným podmienkam, bezpečnosti a ochrane zdravia na pracovisku v tomto odvetví. |
| --- | --- |

4.6.

Pokiaľ ide o energiu z fosílnych palív mali by sa zriadiť alternatívne odvetvia, a to najmä na základe uhlia. Výskum v oblasti „čistého uhlia“ zaznamenáva výrazný pokrok a je potrebné ho urýchliť, aby sa v dôsledku nového rozmachu uhoľného priemyslu nezhoršilo ešte viac globálne otepľovanie. V tejto oblasti by sa mal vyvinúť rozsiahly európsky plán pre výskum a vývoj, najmä vzhľadom na to, že Európa je naďalej kontinentom bohatým na uhlie a tento zdroj je na svetovom trhu jednoznačne lacnejší než ropa. Spôsoby ťažby uhlia sú naďalej veľmi citlivou otázkou. Každý pozná náročné a niekedy nebezpečné podmienky baníckeho povolania. Treba preto venovať mimoriadnu pozornosť pracovným podmienkam, bezpečnosti a ochrane zdravia na pracovisku v tomto odvetví.

| 4.7. | Použité automobilové pneumatiky by sa tiež mohli využiť ako obnoviteľný zdroj energie za predpokladu, že emisie vznikajúce ich spaľovaním budú účinne zachytávané. Elektrárne, ktoré ako zdroj energie využívajú pneumatiky, sú v niektorých krajinách v prevádzke už niekoľko desiatok rokov. |
| --- | --- |

4.7.

Použité automobilové pneumatiky by sa tiež mohli využiť ako obnoviteľný zdroj energie za predpokladu, že emisie vznikajúce ich spaľovaním budú účinne zachytávané. Elektrárne, ktoré ako zdroj energie využívajú pneumatiky, sú v niektorých krajinách v prevádzke už niekoľko desiatok rokov.

| 4.8. | Hoci technológie ukladania CO2 napredujú, sú stále nákladné a prinášajú so sebou riziká úniku, napríklad v prípade prasklín v skalách alebo zemetrasení, ako i v prípade znečistenia hlbinných pozemných vôd. Týmito otázkami sa budú podrobne zaoberať práve pripravované stanoviská EHSV. |
| --- | --- |

4.8.

Hoci technológie ukladania CO2 napredujú, sú stále nákladné a prinášajú so sebou riziká úniku, napríklad v prípade prasklín v skalách alebo zemetrasení, ako i v prípade znečistenia hlbinných pozemných vôd. Týmito otázkami sa budú podrobne zaoberať práve pripravované stanoviská EHSV.

| 4.9. | Okrem fosílnych palív existuje bohatý, až príliš bohatý miestny zdroj, ktorým je odpad. V Európskej únii sa produkujú milióny ton odpadu. Recyklácia a opätovné využitie odpadového materiálu sa zvyčajne považujú za najlepší spôsob využitia odpadu, keďže sa tým znižuje dopyt po rôznych druhoch surovín a nevznikajú ani skleníkové plyny, ktoré sa uvoľňujú pri väčšine spôsobov likvidácie odpadu. Avšak v prípadoch, keď takýto postup nie je možný, treba určite zvážiť využitie odpadu ako zdroja energie. Aj v tejto oblasti by sa mal podporovať výskum a vývoj, aby sa dosiahla vyššia energetická účinnosť a zároveň sa čo najviac znížili emisie skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok. |
| --- | --- |

4.9.

Okrem fosílnych palív existuje bohatý, až príliš bohatý miestny zdroj, ktorým je odpad. V Európskej únii sa produkujú milióny ton odpadu. Recyklácia a opätovné využitie odpadového materiálu sa zvyčajne považujú za najlepší spôsob využitia odpadu, keďže sa tým znižuje dopyt po rôznych druhoch surovín a nevznikajú ani skleníkové plyny, ktoré sa uvoľňujú pri väčšine spôsobov likvidácie odpadu. Avšak v prípadoch, keď takýto postup nie je možný, treba určite zvážiť využitie odpadu ako zdroja energie. Aj v tejto oblasti by sa mal podporovať výskum a vývoj, aby sa dosiahla vyššia energetická účinnosť a zároveň sa čo najviac znížili emisie skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok.

| 4.10. | Právne predpisy a judikatúra v tejto oblasti by sa mali vyvíjať, pretože zhodnocovanie energie ako také zatiaľ nie je uznané. Prepracovaný návrh rámcovej smernice o odpade, ktorý práve prerokúva Európsky parlament, je priaznivým krokom vpred. |
| --- | --- |

4.10.

Právne predpisy a judikatúra v tejto oblasti by sa mali vyvíjať, pretože zhodnocovanie energie ako také zatiaľ nie je uznané. Prepracovaný návrh rámcovej smernice o odpade, ktorý práve prerokúva Európsky parlament, je priaznivým krokom vpred.

| 4.11. | Otázkou jadrovej energie sa nevyhnutne taktiež budeme musieť zaoberať. Bude ťažké dosiahnuť do roku 2020 zníženie emisií skleníkových plynov o 20 % bez toho, aby sme sa zaoberali otázkou obnovy programov jadrových elektrární novej generácie v štátoch, ktoré sa rozhodli, že budú používať tento typ energie. Ostatné členské štáty by mali zlepšiť vlastné opatrenia v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

4.11.

Otázkou jadrovej energie sa nevyhnutne taktiež budeme musieť zaoberať. Bude ťažké dosiahnuť do roku 2020 zníženie emisií skleníkových plynov o 20 % bez toho, aby sme sa zaoberali otázkou obnovy programov jadrových elektrární novej generácie v štátoch, ktoré sa rozhodli, že budú používať tento typ energie. Ostatné členské štáty by mali zlepšiť vlastné opatrenia v oblasti obnoviteľných zdrojov energie.

| 4.12. | Iste, sme si vedomí výziev, ktoré predstavuje rozvoj tohto odvetvia z hľadiska bezpečnosti, ochrany a zaobchádzania s odpadom. Môžeme sa však bez neho skutočne zaobísť? |
| --- | --- |

4.12.

Iste, sme si vedomí výziev, ktoré predstavuje rozvoj tohto odvetvia z hľadiska bezpečnosti, ochrany a zaobchádzania s odpadom. Môžeme sa však bez neho skutočne zaobísť?

| 4.13. | Voľba zdrojov energie vyvoláva polemiky, ale žiadna z nich nedosahuje stupeň polemiky medzi zástancami a odporcami jadrovej energie. Faktom je, že v Európe existujú skutočné názorové rozdiely v otázke jadrovej energie, a preto by bolo najlepšie prenechať rozhodnutie o využívaní tohto zdroja energie členským štátom. |
| --- | --- |

4.13.

Voľba zdrojov energie vyvoláva polemiky, ale žiadna z nich nedosahuje stupeň polemiky medzi zástancami a odporcami jadrovej energie. Faktom je, že v Európe existujú skutočné názorové rozdiely v otázke jadrovej energie, a preto by bolo najlepšie prenechať rozhodnutie o využívaní tohto zdroja energie členským štátom.

| 4.14. | Účinným nástrojom EÚ je Euratom, ktorý musí slúžiť na udržiavanie technického pokroku, zabezpečenie konkurencieschopnosti, obmedzenie energetickej závislosti a zintenzívnenie úsilia a medzinárodnej spolupráce v oblasti bezpečnosti, ochrany a nešírenia jadrovej energie. Prípadne by sme mohli uvažovať o nových usmerneniach pre Euratom. |
| --- | --- |

4.14.

Účinným nástrojom EÚ je Euratom, ktorý musí slúžiť na udržiavanie technického pokroku, zabezpečenie konkurencieschopnosti, obmedzenie energetickej závislosti a zintenzívnenie úsilia a medzinárodnej spolupráce v oblasti bezpečnosti, ochrany a nešírenia jadrovej energie. Prípadne by sme mohli uvažovať o nových usmerneniach pre Euratom.

| 4.15. | Jednou z najväčších výziev je výskum v oblasti jadrovej fúzie. V rámci siedmeho rámcového programu pre výskum pre Euratom bolo vyčlenených 2,75 miliárd EUR a z toho sú takmer dve tretiny venované výskumu energie z jadrovej fúzie. Túto prioritu treba podporovať a pokračovať v nej i naďalej, pretože táto technológia by vo veľkej miere pomohla uľahčiť nakladanie s odpadom vďaka značnému skráteniu jeho dĺžky života. Spustenie projektu ITER na území Európskej únie je sľubnou udalosťou. |
| --- | --- |

4.15.

Jednou z najväčších výziev je výskum v oblasti jadrovej fúzie. V rámci siedmeho rámcového programu pre výskum pre Euratom bolo vyčlenených 2,75 miliárd EUR a z toho sú takmer dve tretiny venované výskumu energie z jadrovej fúzie. Túto prioritu treba podporovať a pokračovať v nej i naďalej, pretože táto technológia by vo veľkej miere pomohla uľahčiť nakladanie s odpadom vďaka značnému skráteniu jeho dĺžky života. Spustenie projektu ITER na území Európskej únie je sľubnou udalosťou.

| 4.16. | V oblasti pohonu vozidiel by Európska únia mala venovať pozornosť hybridným vozidlám, vozidlám na slnečnú energiu, na palivové články a na pohon stlačeným vzduchom. I v tejto oblasti výskum a vývoj napredujú a jeden francúzsky inžinier vyvinul veľmi úsporné vozidlo, ktoré môže vďaka pohonu stlačeným vzduchom dosiahnuť rýchlosť 150 km/h a s ktorého výrobou by sa malo začať v budúcich mesiacoch. Známa indická firma Tata odkúpila práva na výrobu tohto vozidla pre Indiu. |
| --- | --- |

4.16.

V oblasti pohonu vozidiel by Európska únia mala venovať pozornosť hybridným vozidlám, vozidlám na slnečnú energiu, na palivové články a na pohon stlačeným vzduchom. I v tejto oblasti výskum a vývoj napredujú a jeden francúzsky inžinier vyvinul veľmi úsporné vozidlo, ktoré môže vďaka pohonu stlačeným vzduchom dosiahnuť rýchlosť 150 km/h a s ktorého výrobou by sa malo začať v budúcich mesiacoch. Známa indická firma Tata odkúpila práva na výrobu tohto vozidla pre Indiu.

| 4.17. | V tejto súvislosti výbor pripomína svoje predchádzajúce odporúčania týkajúce sa problematiky zdrojov energie v EÚ, z ktorých súčasné stanovisko vychádza a ktoré zdôrazňuje. |
| --- | --- |

4.17.

V tejto súvislosti výbor pripomína svoje predchádzajúce odporúčania týkajúce sa problematiky zdrojov energie v EÚ, z ktorých súčasné stanovisko vychádza a ktoré zdôrazňuje.

5.   Aké nástroje?

| 5.1. | Stanovenie politík a voľba priorít sú kľúčovými prvkami, treba však mať aj politické a právne nástroje na ich implementáciu. Budú v tejto súvislosti ustanovenia Lisabonskej zmluvy, ak bude ratifikovaná, dostatočné alebo bude treba ísť ešte ďalej? |
| --- | --- |

5.1.

Stanovenie politík a voľba priorít sú kľúčovými prvkami, treba však mať aj politické a právne nástroje na ich implementáciu. Budú v tejto súvislosti ustanovenia Lisabonskej zmluvy, ak bude ratifikovaná, dostatočné alebo bude treba ísť ešte ďalej?

| 5.2. | Proklamovanie potreby ducha solidarity medzi členskými štátmi v oblasti energetiky je zaiste vynikajúcou vecou a stanovenie štyroch cieľov pre túto politiku je inováciou, ktorú možno iba uvítať, hoci tieto ciele nie sú veľmi novátorské. |
| --- | --- |

5.2.

Proklamovanie potreby ducha solidarity medzi členskými štátmi v oblasti energetiky je zaiste vynikajúcou vecou a stanovenie štyroch cieľov pre túto politiku je inováciou, ktorú možno iba uvítať, hoci tieto ciele nie sú veľmi novátorské.

| 5.3. | Sme však toho názoru, že závažnosť celosvetových výziev v oblasti energetiky si zaslúži viac. |
| --- | --- |

5.3.

Sme však toho názoru, že závažnosť celosvetových výziev v oblasti energetiky si zaslúži viac.

| 5.4. | Možno si položiť otázku, či Lisabonská zmluva nebola príliš opatrná, hoci je pravdepodobné, že vytvoriť spoločnú energetickú politiku opierajúcu sa o špecifický inštitucionálny rámec podľa vzoru bývalého Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a súčasného Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) dnes ešte nie je možné. |
| --- | --- |

5.4.

Možno si položiť otázku, či Lisabonská zmluva nebola príliš opatrná, hoci je pravdepodobné, že vytvoriť spoločnú energetickú politiku opierajúcu sa o špecifický inštitucionálny rámec podľa vzoru bývalého Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a súčasného Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) dnes ešte nie je možné.

| 5.5. | V celosvetovom súťažení o energiu majú účastníci kontinentálny rozmer. Hoci rámec Spoločenstva poskytuje väčšiu váhu, vytvorenie špecifického úradu zodpovedného najmä za energetickú „diplomaciu“, nákupnú politiku, vypracovanie a financovanie rámcových programov pre výskum a vývoj by pravdepodobne umožnilo, aby sa z Európy stal významný aktér veľkej celosvetovej energetickej hry, čo je pre individuálny členský štát nemožné. |
| --- | --- |

5.5.

V celosvetovom súťažení o energiu majú účastníci kontinentálny rozmer. Hoci rámec Spoločenstva poskytuje väčšiu váhu, vytvorenie špecifického úradu zodpovedného najmä za energetickú „diplomaciu“, nákupnú politiku, vypracovanie a financovanie rámcových programov pre výskum a vývoj by pravdepodobne umožnilo, aby sa z Európy stal významný aktér veľkej celosvetovej energetickej hry, čo je pre individuálny členský štát nemožné.

| 5.6. | V súčasnosti sa situácia vyznačuje veľkými rozdielmi v prístupe členských štátov, čo je nepochybne spôsobené skutočnosťou, že po ropnej kríze v roku 1973 chcel každý štát zabezpečiť svoju vlastnú bezpečnosť zásobovania energiou. Je mnoho príkladov tohto nekoordinovaného úsilia a odlišných prístupov. |
| --- | --- |

5.6.

V súčasnosti sa situácia vyznačuje veľkými rozdielmi v prístupe členských štátov, čo je nepochybne spôsobené skutočnosťou, že po ropnej kríze v roku 1973 chcel každý štát zabezpečiť svoju vlastnú bezpečnosť zásobovania energiou. Je mnoho príkladov tohto nekoordinovaného úsilia a odlišných prístupov.

| 5.7. | Aby sa zabránilo prípadnému nesúladu, ktorý by viedol k strate významného postavenia Európy, je dôležité vyvinúť rozsiahlu európsku energetickú politiku úzko spätú s politikou v oblasti klimatických zmien, v ktorej sa Európa usiluje potvrdiť svoje vedúce postavenie v rámci medzinárodných rokovaní. Prvým krokom by mala byť dôkladná koordinácia v medzinárodných organizáciách ako sú WTO, OSN, NATO a OECD vždy, keď sa prejednávajú energetické otázky. Mala by byť sprevádzaná koordináciou energetických politík a najmä zavedením skutočnej nákupnej politiky, ako i aktívnejším prístupom v oblasti prepojenia sietí, a nie výlučne pragmatickým prístupom. Táto politika koordinácie, vzájomnej dohody a spoločných projektov by sa vo vhodnom okamihu mohla opierať o špecifické inštitúcie, aby mohla Európa vhodne reagovať na energetickú výzvu. Budeme mať na to odvahu? |
| --- | --- |

5.7.

Aby sa zabránilo prípadnému nesúladu, ktorý by viedol k strate významného postavenia Európy, je dôležité vyvinúť rozsiahlu európsku energetickú politiku úzko spätú s politikou v oblasti klimatických zmien, v ktorej sa Európa usiluje potvrdiť svoje vedúce postavenie v rámci medzinárodných rokovaní. Prvým krokom by mala byť dôkladná koordinácia v medzinárodných organizáciách ako sú WTO, OSN, NATO a OECD vždy, keď sa prejednávajú energetické otázky. Mala by byť sprevádzaná koordináciou energetických politík a najmä zavedením skutočnej nákupnej politiky, ako i aktívnejším prístupom v oblasti prepojenia sietí, a nie výlučne pragmatickým prístupom. Táto politika koordinácie, vzájomnej dohody a spoločných projektov by sa vo vhodnom okamihu mohla opierať o špecifické inštitúcie, aby mohla Európa vhodne reagovať na energetickú výzvu. Budeme mať na to odvahu?

V Bruseli 23. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúci pozmeňovací návrh získal aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, avšak v priebehu diskusie bol zamietnutý:

Bod 4.11.

Zmeniť takto:

„Otázkou jadrovej energie sa nevyhnutne taktiež budeme musieť zaoberať – jej riešenie však patrí do právomoci členských štátov. Nemôžeme chcieť dosiahnuť do roku 2020 zníženie o 20 % skleníkových plynov bez toho, aby sme sa nevenovali otázke obnovy programov jadrových elektrární novej generácie.
  “

Zdôvodnenie

Nemecká spolková republika, v ktorej je v súčasnosti v prevádzke 10 atómových elektrární, vypracovala program, na základe ktorého sa má do roku 2020 dosiahnuť zníženie emisií CO2 približne o 40 % a súčasne sa má postupne utlmiť výroba elektriny v atómových elektrárňach. Spochybňuje spravodajca (a EHSV) serióznosť tohto programu?

2

Výsledok hlasovania

Za: 46 Proti: 103 Zdržali sa: 27

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/23

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému

| — | „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/54/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou“ |
| --- | --- |

—

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/54/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou“

| — | „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/55/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom“ |
| --- | --- |

—

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/55/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom“

| — | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov“ |
| --- | --- |

—

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov“

| — | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1228/2003 o podmienkach prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie“ |
| --- | --- |

—

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1228/2003 o podmienkach prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie“

| — | „Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1775/2005 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn“ |
| --- | --- |

—

„Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1775/2005 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn“

KOM(2007) 528 v konečnom znení – 2007/0195 (COD)

KOM(2007) 529 v konečnom znení – 2007/0196 (COD)

KOM(2007) 530 v konečnom znení – 2007/0197 (COD)

KOM(2007) 531 v konečnom znení – 2007/0198 (COD)

KOM(2007) 532 v konečnom znení – 2007/0199 (COD)

(2008/C 211/06)

Rada sa 18. októbra 2007 podľa článku 44 ods. 2 a článkov 55 a 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/54/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou“

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/55/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom“

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov“

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1228/2003 o podmienkach prístupu do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie“

„Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1775/2005 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn“.

Odborná sekcia poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. apríla 2008. Spravodajcom bol pán CEDRONE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 100 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1.   Závery

| 1.1.1. | EHSV celkovo kladne hodnotí dôvody, ktoré viedli Komisiu k predloženiu tretieho balíka legislatívnych opatrení týkajúcich sa elektrickej energie. Po právnej a hospodárskej stránke ide o komplexnú a zložitú problematiku, ktorá vyvolala protichodné postoje a reakcie. |
| --- | --- |

1.1.1.

EHSV celkovo kladne hodnotí dôvody, ktoré viedli Komisiu k predloženiu tretieho balíka legislatívnych opatrení týkajúcich sa elektrickej energie. Po právnej a hospodárskej stránke ide o komplexnú a zložitú problematiku, ktorá vyvolala protichodné postoje a reakcie.

| 1.1.2. | EHSV sa nazdáva, že energetický sektor nemožno naďalej ponechávať v súčasnom stave. Po spustení procesu integrácie a liberalizácie sa nachádzame na rázcestí, musíme rozhodnúť, ktorým smerom sa treba uberať. Liberalizácia trhu s elektrickou energiou sa na istý čas pozastavila a mala za následok vysoké náklady na transformáciu, ktoré by mohli prevážiť nad prínosom, a ktoré sú spôsobené tým, že na európskej úrovni chýba jednotný rámec predpisov a v niektorých prípadoch skutočná vôľa k liberalizácii a jasné stanovenie zodpovednosti medzi jednotlivými subjektmi. Tento nedostatok istoty regulačných opatrení môže vyústiť do nízkej úrovne investícií v sektore a nevýrazného rozvoja hospodárskej súťaže. To viedlo k roztriešteniu európskeho trhu, v niektorých prípadoch na čele s bývalými monopolmi, a k nevyhnutnosti opätovne dôrazne vzniesť požiadavku, aby proces liberalizácie postupoval rozhodným krokom. |
| --- | --- |

1.1.2.

EHSV sa nazdáva, že energetický sektor nemožno naďalej ponechávať v súčasnom stave. Po spustení procesu integrácie a liberalizácie sa nachádzame na rázcestí, musíme rozhodnúť, ktorým smerom sa treba uberať. Liberalizácia trhu s elektrickou energiou sa na istý čas pozastavila a mala za následok vysoké náklady na transformáciu, ktoré by mohli prevážiť nad prínosom, a ktoré sú spôsobené tým, že na európskej úrovni chýba jednotný rámec predpisov a v niektorých prípadoch skutočná vôľa k liberalizácii a jasné stanovenie zodpovednosti medzi jednotlivými subjektmi. Tento nedostatok istoty regulačných opatrení môže vyústiť do nízkej úrovne investícií v sektore a nevýrazného rozvoja hospodárskej súťaže. To viedlo k roztriešteniu európskeho trhu, v niektorých prípadoch na čele s bývalými monopolmi, a k nevyhnutnosti opätovne dôrazne vzniesť požiadavku, aby proces liberalizácie postupoval rozhodným krokom.

1.1.3.   Politické aspekty: jednotný trh

| 1.1.3.1. | Základným prvkom tejto stratégie je vybudovanie jednotného európskeho trhu s energiou. EÚ by mala vypracovať spoločnú stratégiu, aby sa dalo konať pohotovo, jednoznačne a s väčšou negociačnou váhou na medzinárodnej úrovni. Spolupráca medzi členskými štátmi, regulátormi a prevádzkovateľmi prenosovej sústavy a je nevyhnutne potrebná. Treba vykonať štrukturálne zmeny zamerané na integráciu riadenia systémov a ich rozvoj na regionálnej úrovni. Jednotlivé členské štáty musia spojiť svoje skúsenosti, poznatky a pravidlá, aby konali spoločne a navrhli (vnútili) svoju vlastnú politiku poplatkov za dodávky s cieľom vytvoriť čo najkonkurencieschopnejšie prostredie, ktorej výsledkom budú spravodlivejšie ceny, pričom sa treba vyhnúť finančným špekuláciám. Členské štáty musia byť jednotnejšie a dodržiavať spoločne stanovené pravidlá v záujme užívateľov/spotrebiteľov a na vnútroštátnej úrovni uplatňovať vopred schválené právne predpisy Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Základným prvkom tejto stratégie je vybudovanie jednotného európskeho trhu s energiou. EÚ by mala vypracovať spoločnú stratégiu, aby sa dalo konať pohotovo, jednoznačne a s väčšou negociačnou váhou na medzinárodnej úrovni. Spolupráca medzi členskými štátmi, regulátormi a prevádzkovateľmi prenosovej sústavy a je nevyhnutne potrebná. Treba vykonať štrukturálne zmeny zamerané na integráciu riadenia systémov a ich rozvoj na regionálnej úrovni. Jednotlivé členské štáty musia spojiť svoje skúsenosti, poznatky a pravidlá, aby konali spoločne a navrhli (vnútili) svoju vlastnú politiku poplatkov za dodávky s cieľom vytvoriť čo najkonkurencieschopnejšie prostredie, ktorej výsledkom budú spravodlivejšie ceny, pričom sa treba vyhnúť finančným špekuláciám. Členské štáty musia byť jednotnejšie a dodržiavať spoločne stanovené pravidlá v záujme užívateľov/spotrebiteľov a na vnútroštátnej úrovni uplatňovať vopred schválené právne predpisy Spoločenstva.

1.1.4.   Hospodárske aspekty

| 1.1.4.1. | EHSV sa nazdáva, že spravodlivá hospodárska súťaž, riadiaca sa vhodnými predpismi (súčasný návrh Komisie ju neumožňuje), by umožnila nárast alternatívnych zdrojov energie a investícií do energetickej infraštruktúry, ktoré by zasa viedli k zvýšeniu produktivity podnikov (ako napr. MSP), čo by umožnilo dosiahnuť spravodlivé ceny, čo by prospelo transparentnosti a znížilo riziko dominantného postavenia. |
| --- | --- |

1.1.4.1.

EHSV sa nazdáva, že spravodlivá hospodárska súťaž, riadiaca sa vhodnými predpismi (súčasný návrh Komisie ju neumožňuje), by umožnila nárast alternatívnych zdrojov energie a investícií do energetickej infraštruktúry, ktoré by zasa viedli k zvýšeniu produktivity podnikov (ako napr. MSP), čo by umožnilo dosiahnuť spravodlivé ceny, čo by prospelo transparentnosti a znížilo riziko dominantného postavenia.

| 1.1.4.2. | Jedným z prvoradých cieľov tretieho balíka opatrení je stimulovanie potrebných investícií do energetickej infraštruktúry a zaistenie ich koordinácie na európskej úrovni. Pokiaľ ide o tento aspekt, opatrenia navrhnuté Komisiou sa uberajú správnym smerom. Je však potrebné zaistiť, aby spomínané opatrenia umožňovali realizovať potrebné investície do výroby a vzbudzovali u investorov dôveru. Pokiaľ ide o rozvoj sietí, tieto opatrenia by mali zabezpečiť dostatočné plánovanie zohľadňujúce všetky zainteresované subjekty a spĺňanie týchto plánov na príslušnej úrovni a podľa stanoveného harmonogramu. Okrem toho je potrebné zabezpečiť na európskej úrovni kontrolu investícií (zabezpečenú Agentúrou regulátorov). Na málo pružnom trhu s podnikmi, ktoré pôsobia v oligopolných podmienkach, s niektorými štátmi, ktoré neprejavujú ochotu delegovať právomoci v oblasti dodávok, sa stráca dôvera prevádzkovateľov a užívateľov, čo vedie k zablokovaniu likvidity. Tento stav by bolo treba odstrániť. |
| --- | --- |

1.1.4.2.

Jedným z prvoradých cieľov tretieho balíka opatrení je stimulovanie potrebných investícií do energetickej infraštruktúry a zaistenie ich koordinácie na európskej úrovni. Pokiaľ ide o tento aspekt, opatrenia navrhnuté Komisiou sa uberajú správnym smerom. Je však potrebné zaistiť, aby spomínané opatrenia umožňovali realizovať potrebné investície do výroby a vzbudzovali u investorov dôveru. Pokiaľ ide o rozvoj sietí, tieto opatrenia by mali zabezpečiť dostatočné plánovanie zohľadňujúce všetky zainteresované subjekty a spĺňanie týchto plánov na príslušnej úrovni a podľa stanoveného harmonogramu. Okrem toho je potrebné zabezpečiť na európskej úrovni kontrolu investícií (zabezpečenú Agentúrou regulátorov). Na málo pružnom trhu s podnikmi, ktoré pôsobia v oligopolných podmienkach, s niektorými štátmi, ktoré neprejavujú ochotu delegovať právomoci v oblasti dodávok, sa stráca dôvera prevádzkovateľov a užívateľov, čo vedie k zablokovaniu likvidity. Tento stav by bolo treba odstrániť.

1.1.5.   Sociálne aspekty

| 1.1.5.1. | Procesy reštrukturalizácie vyplývajúce z tretieho balíka opatrení budú musieť byť sprevádzané politikou na podporu zamestnanosti s plným zapojením odborov a podnikov prostredníctvom nástrojov ako corporate social restructuring a nástrojov sociálneho zmiernenia naplánovaných na úrovni jednotlivých štátov a EÚ. S uspokojením sa dá konštatovať, že v krajinách, kde prebehlo oddelenie vlastníctva v oblasti dopravných sietí, sa nezaznamenali negatívne vplyvy na zamestnanosť. |
| --- | --- |

1.1.5.1.

Procesy reštrukturalizácie vyplývajúce z tretieho balíka opatrení budú musieť byť sprevádzané politikou na podporu zamestnanosti s plným zapojením odborov a podnikov prostredníctvom nástrojov ako corporate social restructuring a nástrojov sociálneho zmiernenia naplánovaných na úrovni jednotlivých štátov a EÚ. S uspokojením sa dá konštatovať, že v krajinách, kde prebehlo oddelenie vlastníctva v oblasti dopravných sietí, sa nezaznamenali negatívne vplyvy na zamestnanosť.

| 1.1.5.2. | Hoci ochrana slabších vrstiev spoločnosti a zraniteľných spotrebiteľov je a naďalej zostane úzko vnútroštátnou záležitosťou, je veľmi dôležité, aby Komisia uznala dôležitosť týchto opatrení na medzinárodnej úrovni. Komisia bude musieť zaručiť aj monitorovanie ich zavádzania do praxe, aby tieto nástroje boli v súlade so základnými požiadavkami otvoreného a konkurencieschopného trhu. Bolo by potrebné zaviesť na európskej úrovni pojem energetická chudoba (minimálne sadzby) a naďalej plniť povinnosti verejnej služby a služby vo všeobecnom záujme tak, ako je to stanovené v platných smerniciach. |
| --- | --- |

1.1.5.2.

Hoci ochrana slabších vrstiev spoločnosti a zraniteľných spotrebiteľov je a naďalej zostane úzko vnútroštátnou záležitosťou, je veľmi dôležité, aby Komisia uznala dôležitosť týchto opatrení na medzinárodnej úrovni. Komisia bude musieť zaručiť aj monitorovanie ich zavádzania do praxe, aby tieto nástroje boli v súlade so základnými požiadavkami otvoreného a konkurencieschopného trhu. Bolo by potrebné zaviesť na európskej úrovni pojem energetická chudoba (minimálne sadzby) a naďalej plniť povinnosti verejnej služby a služby vo všeobecnom záujme tak, ako je to stanovené v platných smerniciach.

1.1.6.   Užívatelia (podniky a spotrebitelia)

| 1.1.6.1. | Nová stratégia pre politické opatrenia v oblasti energetiky musí teda dokázať podporovať skutočnú hospodársku súťaž medzi podnikmi a rozšíriť možnosti výberu užívateľov. Prepravné siete musia byť dostupné každému, kto ich chce využívať. V prípade veľkých energeticky náročných podnikov je potrebné dospieť k európskej zmluve pre nákup energie za jednotné ceny (comparable prices alebo law of one price) odstránením štátnej pomoci (narušovanie hospodárskej súťaže). Aj samotným spotrebiteľom sa musia uznať ich práva zaručené zo strany EÚ a ponúknuť slobodný výber dodávateľa podľa vlastného uváženia za najnižšie možné ceny. |
| --- | --- |

1.1.6.1.

Nová stratégia pre politické opatrenia v oblasti energetiky musí teda dokázať podporovať skutočnú hospodársku súťaž medzi podnikmi a rozšíriť možnosti výberu užívateľov. Prepravné siete musia byť dostupné každému, kto ich chce využívať. V prípade veľkých energeticky náročných podnikov je potrebné dospieť k európskej zmluve pre nákup energie za jednotné ceny (comparable prices alebo law of one price) odstránením štátnej pomoci (narušovanie hospodárskej súťaže). Aj samotným spotrebiteľom sa musia uznať ich práva zaručené zo strany EÚ a ponúknuť slobodný výber dodávateľa podľa vlastného uváženia za najnižšie možné ceny.

| 1.1.7. | EHSV sa nazdáva, že návrh Komisie sa musí snažiť vyhnúť nie úmyselnému spojenému úsiliu veľkých monopolných podnikov upevniť status quo, pričom ich zámerom je udržať si zisky vyplývajúce z ich postavenia, ako aj zo strany odborov, ktoré sa snažia zachovať pracovné miesta. |
| --- | --- |

1.1.7.

EHSV sa nazdáva, že návrh Komisie sa musí snažiť vyhnúť nie úmyselnému spojenému úsiliu veľkých monopolných podnikov upevniť status quo, pričom ich zámerom je udržať si zisky vyplývajúce z ich postavenia, ako aj zo strany odborov, ktoré sa snažia zachovať pracovné miesta.

1.2.   Návrhy EHSV

1.2.1.   Vnútorný trh s energiou

| 1.2.1.1. | Na urýchlenie procesu dobudovania jednotného trhu s energiou musí Komisia pozmeniť návrhy tretieho balíka opatrení v oblasti energie, aby získala moc konať nezávisle na medzinárodnej úrovni, predovšetkým pokiaľ ide o zdroje energie. Na tento účel musia byť návrhy v oblasti regionálnej spolupráce považované za kroky na ceste smerom k dosiahnutiu konečného cieľa, ktorým je vybudovanie jednotného trhu s energiou. Členské štáty by sa okrem toho mali snažiť o integrovanie svojich trhov s elektrickou energiou a prevádzkovatelia sústavy by mali poskytovať služby vo viacerých členských krajinách. EHSV sa nazdáva, že návrh týkajúci sa regionálnej spolupráce prevádzkovateľov siete obsiahnutý v treťom balíku opatrení nesmie byť v žiadnom prípade pokladaný za dočasnú náhradu jednotného trhu. Je nevyhnutné, aby existovala regionálna spolupráca založená na oddelení vlastníctva medzi prevádzkovateľmi siete, ktorí sú skutočne oddelení od výroby/predaja. Regionálne iniciatívy podporované skupinou európskych regulačných úradov ERGEG v ostatných rokoch by mali slúžiť aj na overenie homogénnosti regulácie a trhových pravidiel. |
| --- | --- |

1.2.1.1.

Na urýchlenie procesu dobudovania jednotného trhu s energiou musí Komisia pozmeniť návrhy tretieho balíka opatrení v oblasti energie, aby získala moc konať nezávisle na medzinárodnej úrovni, predovšetkým pokiaľ ide o zdroje energie. Na tento účel musia byť návrhy v oblasti regionálnej spolupráce považované za kroky na ceste smerom k dosiahnutiu konečného cieľa, ktorým je vybudovanie jednotného trhu s energiou. Členské štáty by sa okrem toho mali snažiť o integrovanie svojich trhov s elektrickou energiou a prevádzkovatelia sústavy by mali poskytovať služby vo viacerých členských krajinách. EHSV sa nazdáva, že návrh týkajúci sa regionálnej spolupráce prevádzkovateľov siete obsiahnutý v treťom balíku opatrení nesmie byť v žiadnom prípade pokladaný za dočasnú náhradu jednotného trhu. Je nevyhnutné, aby existovala regionálna spolupráca založená na oddelení vlastníctva medzi prevádzkovateľmi siete, ktorí sú skutočne oddelení od výroby/predaja. Regionálne iniciatívy podporované skupinou európskych regulačných úradov ERGEG v ostatných rokoch by mali slúžiť aj na overenie homogénnosti regulácie a trhových pravidiel.

1.2.2.   Oddelenie vlastníctva v rámci vertikálne integrovaného podniku (unbundling)

| 1.2.2.1. | EHSV sa nazdáva, že EK by mala uprednostniť oddelenie vlastníctva (ownership unbundling) pred funkčným oddelením, čo je na podporu investícií určite lepšie. To by zvýšilo transparentnosť a dôveru prevádzkovateľov zlepšilo bezpečnosť systému a umožnilo monitorovanie monopolistických aktivít a viedlo k prevencii diskriminačného správania a optimalizácii využívania a údržby siete. |
| --- | --- |

1.2.2.1.

EHSV sa nazdáva, že EK by mala uprednostniť oddelenie vlastníctva (ownership unbundling) pred funkčným oddelením, čo je na podporu investícií určite lepšie. To by zvýšilo transparentnosť a dôveru prevádzkovateľov zlepšilo bezpečnosť systému a umožnilo monitorovanie monopolistických aktivít a viedlo k prevencii diskriminačného správania a optimalizácii využívania a údržby siete.

| 1.2.2.2. | Sú potrebné ďalšie spresnenia a analýzy v súvislosti so strategickými účinkami vlastníctva sietí a potreby zaručenia ich nezávislosti aj vzhľadom na prípadné záujmy tretích krajín, vrátane rozhodnutí týkajúcich sa charakteru vlastníctva sietí (verejné alebo súkromné). Návrh Komisie uplatnením oddelenia vlastníctva nevyžaduje privatizáciu prepravných sietí, ktoré sú v súčasnosti vo verejnom vlastníctve. |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Sú potrebné ďalšie spresnenia a analýzy v súvislosti so strategickými účinkami vlastníctva sietí a potreby zaručenia ich nezávislosti aj vzhľadom na prípadné záujmy tretích krajín, vrátane rozhodnutí týkajúcich sa charakteru vlastníctva sietí (verejné alebo súkromné). Návrh Komisie uplatnením oddelenia vlastníctva nevyžaduje privatizáciu prepravných sietí, ktoré sú v súčasnosti vo verejnom vlastníctve.

| 1.2.2.3. | Neexistujú také rozdiely medzi sektorom elektrickej energie a sektorom zemného plynu (pozri Spojené štáty, Dánsko, Holandsko, Portugalsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko), ktoré by opodstatňovali nejednotný prístup, pokiaľ ide o oddelenie vlastníctva. Oddelenie vlastníctva medzi výrobnou a obchodnou činnosťou a aktivitami v oblasti prepravy je potrebné v oboch sektoroch. Potenciálne diskriminačné správanie sa vyplývajúce z nedostatočnej úrovne vertikálneho oddelenia je rovnaké. Spoločnosti predávajúce zemný plyn by sa nemali zaujímať o to, kto prepravuje ich plyn, ale mali by sa usilovať len o spoluprácu so spoľahlivými a finančne silnými spoločnosťami, ktoré budú schopné predávať „ich“ zemný plyn. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

Neexistujú také rozdiely medzi sektorom elektrickej energie a sektorom zemného plynu (pozri Spojené štáty, Dánsko, Holandsko, Portugalsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko), ktoré by opodstatňovali nejednotný prístup, pokiaľ ide o oddelenie vlastníctva. Oddelenie vlastníctva medzi výrobnou a obchodnou činnosťou a aktivitami v oblasti prepravy je potrebné v oboch sektoroch. Potenciálne diskriminačné správanie sa vyplývajúce z nedostatočnej úrovne vertikálneho oddelenia je rovnaké. Spoločnosti predávajúce zemný plyn by sa nemali zaujímať o to, kto prepravuje ich plyn, ale mali by sa usilovať len o spoluprácu so spoľahlivými a finančne silnými spoločnosťami, ktoré budú schopné predávať „ich“ zemný plyn.

1.2.3.   Európska agentúra

EHSV je hlboko presvedčený, že Európskej agentúre pre spoluprácu energetických regulátorov (ACER), by mali byť zverené väčšie právomoci, aby mohla

| — | vykonávať regulačnú funkciu samostatne a nezávisle, |
| --- | --- |

—

vykonávať regulačnú funkciu samostatne a nezávisle,

| — | monitorovať činnosť Európskej siete prevádzkovateľov prenosových sústav (ENTSO) a spolu s ňou a stálym výborom pre trh pomáhať Európskej komisii pri špecifikovaní zoznamu technických a trhových predpisov potrebných na vypracovanie a schválenie kódexov a usmernení, |
| --- | --- |

—

monitorovať činnosť Európskej siete prevádzkovateľov prenosových sústav (ENTSO) a spolu s ňou a stálym výborom pre trh pomáhať Európskej komisii pri špecifikovaní zoznamu technických a trhových predpisov potrebných na vypracovanie a schválenie kódexov a usmernení,

| — | stanoviť kritériá a schváliť trhové a technické kódexy, |
| --- | --- |

—

stanoviť kritériá a schváliť trhové a technické kódexy,

| — | stanoviť metodiky na výpočet taríf a tarify kompenzačného mechanizmu pre náklady prevádzkovateľov siete za cezhraničný prenos elektrickej energie, |
| --- | --- |

—

stanoviť metodiky na výpočet taríf a tarify kompenzačného mechanizmu pre náklady prevádzkovateľov siete za cezhraničný prenos elektrickej energie,

| — | vypracovať usmernenia opierajúce sa o zásady rozvoja prenosovej sústavy a schváliť desaťročný investičný plán, ktorý navrhuje ENTSO, |
| --- | --- |

—

vypracovať usmernenia opierajúce sa o zásady rozvoja prenosovej sústavy a schváliť desaťročný investičný plán, ktorý navrhuje ENTSO,

| — | adresovať oznámenia a stanoviská Európskemu parlamentu, Rade a Komisii, |
| --- | --- |

—

adresovať oznámenia a stanoviská Európskemu parlamentu, Rade a Komisii,

| — | organizovať konzultácie s účastníkmi trhu, |
| --- | --- |

—

organizovať konzultácie s účastníkmi trhu,

| — | koordinovať činnosť národných orgánov, |
| --- | --- |

—

koordinovať činnosť národných orgánov,

| — | presadzovať transparentnosť, vrátane spôsobu vymenovania jej správnej rady. |
| --- | --- |

—

presadzovať transparentnosť, vrátane spôsobu vymenovania jej správnej rady.

1.2.4.   Vnútroštátne orgány

| 1.2.4.1. | Vnútroštátne regulačné orgány zohrávajú základnú úlohu pri podpore hospodárskej súťaže a zabezpečovaní správnej implementácie smerníc na vnútroštátnej úrovni, predovšetkým pokiaľ ide o dodržiavanie pravidiel pri nestrannom využívaní infraštruktúr. Je preto potrebné harmonizovať ich právomoci a zvýšiť na vnútroštátnej úrovni ich nezávislosť od príslušnej vlády a energetických spoločností, aby boli schopné vykonávať dohľad a zabrániť akémukoľvek zneužitiu dominantného postavenia. Nezávislejší regulačný orgán vytvorí dôveru v trh a dokáže aktívnejšie spolupracovať s agentúrou ACER. |
| --- | --- |

1.2.4.1.

Vnútroštátne regulačné orgány zohrávajú základnú úlohu pri podpore hospodárskej súťaže a zabezpečovaní správnej implementácie smerníc na vnútroštátnej úrovni, predovšetkým pokiaľ ide o dodržiavanie pravidiel pri nestrannom využívaní infraštruktúr. Je preto potrebné harmonizovať ich právomoci a zvýšiť na vnútroštátnej úrovni ich nezávislosť od príslušnej vlády a energetických spoločností, aby boli schopné vykonávať dohľad a zabrániť akémukoľvek zneužitiu dominantného postavenia. Nezávislejší regulačný orgán vytvorí dôveru v trh a dokáže aktívnejšie spolupracovať s agentúrou ACER.

1.2.5.   Mechanizmus koordinácie prevádzkovateľov vnútroštátnych prenosových sústav (Európske siete prevádzkovateľov prenosových sústav – European Networks of Transmission System Operators – ENTSO)

| 1.2.5.1. | EHSV sa vyslovuje za účinnejšiu koordináciu vnútroštátnych prevádzkovateľov prenosových sústav na realizáciu investícií a optimalizáciu riadenia infraštruktúr, ktoré sú potrebné pre rozvoj integrovanej európskej rozvodnej siete. Agentúra by mala zohrávať významnejšiu úlohu než sa plánuje, aby mohla navrhovať, vypracovávať, monitorovať a schvaľovať kódexy, s cieľom zabezpečiť patričné zohľadnenie verejného záujmu. ENTSO by mali zohrávať úlohu len v súvislosti s ich schopnosťami a právomocami. V súlade s tým by zodpovednosť za vypracovávanie usmernení a kódexov mala niesť ACER. |
| --- | --- |

1.2.5.1.

EHSV sa vyslovuje za účinnejšiu koordináciu vnútroštátnych prevádzkovateľov prenosových sústav na realizáciu investícií a optimalizáciu riadenia infraštruktúr, ktoré sú potrebné pre rozvoj integrovanej európskej rozvodnej siete. Agentúra by mala zohrávať významnejšiu úlohu než sa plánuje, aby mohla navrhovať, vypracovávať, monitorovať a schvaľovať kódexy, s cieľom zabezpečiť patričné zohľadnenie verejného záujmu. ENTSO by mali zohrávať úlohu len v súvislosti s ich schopnosťami a právomocami. V súlade s tým by zodpovednosť za vypracovávanie usmernení a kódexov mala niesť ACER.

1.2.6.   Európske siete a investície

| 1.2.6.1. | EHSV sa nazdáva, že Únia by mala predbehnúť budúci vývoj vo využívaní sietí pomocou investičného programu zameraného na vytváranie systému európskych verejných a/alebo súkromných sietí alebo sietí regulovaných Úniou prístupných všetkým, a to tak pre prenos ako aj pre využívanie energie. Na tento účel by sa mala zaručiť skutočná transparentnosť postupov riadenia prepojení založených na trhových postupoch, ktoré by umožnili zmaximalizovať obchod. Investovať by sa malo v prípade, že je to spojené s prínosom pre spoločenský a hospodársky blahobyt z regionálneho hľadiska a všetci účastníci trhu by mali byť náležite zapojení do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa vypracovania kódexov a desaťročného investičného plánu. |
| --- | --- |

1.2.6.1.

EHSV sa nazdáva, že Únia by mala predbehnúť budúci vývoj vo využívaní sietí pomocou investičného programu zameraného na vytváranie systému európskych verejných a/alebo súkromných sietí alebo sietí regulovaných Úniou prístupných všetkým, a to tak pre prenos ako aj pre využívanie energie. Na tento účel by sa mala zaručiť skutočná transparentnosť postupov riadenia prepojení založených na trhových postupoch, ktoré by umožnili zmaximalizovať obchod. Investovať by sa malo v prípade, že je to spojené s prínosom pre spoločenský a hospodársky blahobyt z regionálneho hľadiska a všetci účastníci trhu by mali byť náležite zapojení do rozhodovacieho procesu týkajúceho sa vypracovania kódexov a desaťročného investičného plánu.

1.2.7.   Demokracia a zastúpenie

| 1.2.7.1. | EHSV sa na základe existujúcich alebo plánovaných ustanovení pre spotrebiteľov nazdáva, že je potrebné naplánovať ich účasť v správnej rade agentúry. To isté treba konštatovať v súvislosti so všetkými ostatnými zainteresovanými stranami (aktéri, odbory, podniky), ktorí by mohli byť zastúpení nielen v správnej rade ale aj v príslušnom dozornom výbore tak, aby vypracovávanie právnych predpisov bolo spojené s čo možno najväčším konsenzom a účasťou, a to od začiatku, a nie iba v záverečných fázach. |
| --- | --- |

1.2.7.1.

EHSV sa na základe existujúcich alebo plánovaných ustanovení pre spotrebiteľov nazdáva, že je potrebné naplánovať ich účasť v správnej rade agentúry. To isté treba konštatovať v súvislosti so všetkými ostatnými zainteresovanými stranami (aktéri, odbory, podniky), ktorí by mohli byť zastúpení nielen v správnej rade ale aj v príslušnom dozornom výbore tak, aby vypracovávanie právnych predpisov bolo spojené s čo možno najväčším konsenzom a účasťou, a to od začiatku, a nie iba v záverečných fázach.

2.   Úvod

| 2.1. | Pred približne desiatimi rokmi začala Komisia (s veľkým oneskorením) vyvíjať prvé kroky smerom k vypracovaniu európskych právnych predpisov pre jednotný trh s elektrickou energiou a zemným plynom. Výbor mal tak možnosť – často kladúc dôraz na iné aspekty než Komisia – vyjadriť svoj postoj k problematike, ktorá sa plynutím času stáva čoraz dôležitejšou a kontroverznejšou. |
| --- | --- |

2.1.

Pred približne desiatimi rokmi začala Komisia (s veľkým oneskorením) vyvíjať prvé kroky smerom k vypracovaniu európskych právnych predpisov pre jednotný trh s elektrickou energiou a zemným plynom. Výbor mal tak možnosť – často kladúc dôraz na iné aspekty než Komisia – vyjadriť svoj postoj k problematike, ktorá sa plynutím času stáva čoraz dôležitejšou a kontroverznejšou.

| 2.2. | Prijatím tretieho balíka legislatívnych opatrení týkajúceho sa trhov s elektrickou energiou a zemným plynom EK zamýšľa zavŕšiť začatý proces v úplne inej medzinárodnej situácii, ktorá prináša všetkým zúčastneným nové problémy. Medzi členskými štátmi nevládne jednotná zhoda s návrhmi, čo odďaľuje schválenie a implementáciu nových návrhov a ohrozuje dobudovanie jednotného európskeho trhu s energiou. |
| --- | --- |

2.2.

Prijatím tretieho balíka legislatívnych opatrení týkajúceho sa trhov s elektrickou energiou a zemným plynom EK zamýšľa zavŕšiť začatý proces v úplne inej medzinárodnej situácii, ktorá prináša všetkým zúčastneným nové problémy. Medzi členskými štátmi nevládne jednotná zhoda s návrhmi, čo odďaľuje schválenie a implementáciu nových návrhov a ohrozuje dobudovanie jednotného európskeho trhu s energiou.

| 2.3. | EHSV je postavený pred veľmi zodpovednú úlohu vypracovať stanovisko k jednej z najdôležitejších (a najpálčivejších) problematík ostatných rokov, od ktorej závisí nielen trh s elektrickou energiou ale aj osud európskych podnikov v sektore, európskych spotrebiteľov ako aj podnikov tretích krajín. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV je postavený pred veľmi zodpovednú úlohu vypracovať stanovisko k jednej z najdôležitejších (a najpálčivejších) problematík ostatných rokov, od ktorej závisí nielen trh s elektrickou energiou ale aj osud európskych podnikov v sektore, európskych spotrebiteľov ako aj podnikov tretích krajín.

| 2.4. | EHSV kladne posudzuje „hodnotenie vplyvu“ vypracované Komisiou, ktoré poskytuje dobré východiskové podnety, pokiaľ ide o účinnosť liberalizácie a „spravodlivú“ hospodársku súťaž (pozri znenie dokumentu). |
| --- | --- |

2.4.

EHSV kladne posudzuje „hodnotenie vplyvu“ vypracované Komisiou, ktoré poskytuje dobré východiskové podnety, pokiaľ ide o účinnosť liberalizácie a „spravodlivú“ hospodársku súťaž (pozri znenie dokumentu).

3.   Zdôvodnenie návrhov Komisie

| 3.1. | Zabezpečiť, aby si spotrebitelia mohli slobodne zvoliť svojho dodávateľa zo širokej ponuky a požívať výhody, ktoré by tento výber mal priniesť. Tieto optimálne podmienky pre spotrebiteľov by mali dodržiavať aj podniky z tretích krajín, ktoré pôsobia v rámci EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

Zabezpečiť, aby si spotrebitelia mohli slobodne zvoliť svojho dodávateľa zo širokej ponuky a požívať výhody, ktoré by tento výber mal priniesť. Tieto optimálne podmienky pre spotrebiteľov by mali dodržiavať aj podniky z tretích krajín, ktoré pôsobia v rámci EÚ.

| 3.2. | Oddeliť činnosti týkajúce sa výroby a prenosu od vlastníctva a prevádzky sietí pre prenos elektrickej energie a prepravu zemného plynu. Okrem toho sa uvádza druhá možnosť, „nezávislý prevádzkovateľ sústavy“, ktorá umožňuje vertikálne integrovaným spoločnostiam ponechať si vlastníctvo siete len v prípade, že ich fixný kapitál spravuje nezávislý orgán alebo iný podnik. To by malo podnietiť investície do infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.2.

Oddeliť činnosti týkajúce sa výroby a prenosu od vlastníctva a prevádzky sietí pre prenos elektrickej energie a prepravu zemného plynu. Okrem toho sa uvádza druhá možnosť, „nezávislý prevádzkovateľ sústavy“, ktorá umožňuje vertikálne integrovaným spoločnostiam ponechať si vlastníctvo siete len v prípade, že ich fixný kapitál spravuje nezávislý orgán alebo iný podnik. To by malo podnietiť investície do infraštruktúry.

| 3.3. | Zaviesť účinné opatrenia na zabránenie roztrieštenia trhu na základe hraníc jednotlivých štátov, na odstránenie existujúcej vertikálnej integrácie a zvýšenej koncentrácie ponuky, čo doteraz prakticky bránilo vytvoreniu skutočnej konkurencie a presadeniu jednotného trhu s energiou. |
| --- | --- |

3.3.

Zaviesť účinné opatrenia na zabránenie roztrieštenia trhu na základe hraníc jednotlivých štátov, na odstránenie existujúcej vertikálnej integrácie a zvýšenej koncentrácie ponuky, čo doteraz prakticky bránilo vytvoreniu skutočnej konkurencie a presadeniu jednotného trhu s energiou.

| 3.4. | Zjednodušiť cezhraničné výmeny vytvorením príslušnej agentúry s cieľom koordinovať vnútroštátne regulačné orgány a poskytovať rovnaké príležitosti európskym podnikom tohto sektora. To by malo zaručiť vytvorenie skutočnej európskej siete, ktorá bude zárukou bezpečnosti dodávok a diverzifikácie ponuky. Vnútroštátne regulačné orgány by sa mali stať skutočne nezávislejšími. |
| --- | --- |

3.4.

Zjednodušiť cezhraničné výmeny vytvorením príslušnej agentúry s cieľom koordinovať vnútroštátne regulačné orgány a poskytovať rovnaké príležitosti európskym podnikom tohto sektora. To by malo zaručiť vytvorenie skutočnej európskej siete, ktorá bude zárukou bezpečnosti dodávok a diverzifikácie ponuky. Vnútroštátne regulačné orgány by sa mali stať skutočne nezávislejšími.

| 3.5. | Podporovať spoluprácu vytvorením nových pravidiel zo strany prevádzkovateľov európskych sietí a zabezpečením rozsiahlejšej spolupráce medzi rôznymi vnútroštátnymi trhmi aj v prípade ohrozenia dodávok. |
| --- | --- |

3.5.

Podporovať spoluprácu vytvorením nových pravidiel zo strany prevádzkovateľov európskych sietí a zabezpečením rozsiahlejšej spolupráce medzi rôznymi vnútroštátnymi trhmi aj v prípade ohrozenia dodávok.

| 3.6. | Zvýšiť transparentnosť zjednodušením trhových pravidiel a informovaním spotrebiteľov s cieľom zvýšiť dôveru užívateľov v dobre fungujúci trh (ale bolo to dosiaľ naozaj vždy tak?). |
| --- | --- |

3.6.

Zvýšiť transparentnosť zjednodušením trhových pravidiel a informovaním spotrebiteľov s cieľom zvýšiť dôveru užívateľov v dobre fungujúci trh (ale bolo to dosiaľ naozaj vždy tak?).

| 3.7. | Dosiahnuť, aby spotrebitelia mohli využívať práva spotrebiteľov energie zaručených v príslušnej (záväznej) „charte“, ktorá by mala obsahovať okrem iného informácie o dodávateľoch, rôznych trhových ponukách, zjednodušení administratívnych postupov, chudobe v súvislosti so spotrebou energie (fuel poverty), atď. (1) |
| --- | --- |

3.7.

Dosiahnuť, aby spotrebitelia mohli využívať práva spotrebiteľov energie zaručených v príslušnej (záväznej) „charte“, ktorá by mala obsahovať okrem iného informácie o dodávateľoch, rôznych trhových ponukách, zjednodušení administratívnych postupov, chudobe v súvislosti so spotrebou energie (fuel poverty), atď. (1)

4.   Návrhy smerníc (elektrická energia a zemný plyn)

| 4.1. | Skutočné (právne a funkčné) oddelenie dodávateľskej sústavy a prenosovej/prepravnej sústavy pre elektrickú energiu a zemný plyn prostredníctvom sústav, ktoré nie sú vertikálne integrované, vo všetkých členských štátoch. To je kľúčovým prvkom, ktorý umožní vyriešiť možné konflikty záujmov ako aj:






  — | zabezpečiť primerané investície na dosiahnutie účinnejšej dodávateľskej a prenosovej/prepravnej sústavy, vrátane zlepšenia riadenia cezhraničného prenosu, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Skutočné (právne a funkčné) oddelenie dodávateľskej sústavy a prenosovej/prepravnej sústavy pre elektrickú energiu a zemný plyn prostredníctvom sústav, ktoré nie sú vertikálne integrované, vo všetkých členských štátoch. To je kľúčovým prvkom, ktorý umožní vyriešiť možné konflikty záujmov ako aj:

—

zabezpečiť primerané investície na dosiahnutie účinnejšej dodávateľskej a prenosovej/prepravnej sústavy, vrátane zlepšenia riadenia cezhraničného prenosu,

| — | vyhnúť sa výsadám alebo zvýhodňovaniu pridružených podnikov v rámci vertikálne integrovaných distribučných a výrobných systémov, |
| --- | --- |

—

vyhnúť sa výsadám alebo zvýhodňovaniu pridružených podnikov v rámci vertikálne integrovaných distribučných a výrobných systémov,

| — | zabezpečiť všetkým účastníkom trhu a nielen tým, ktorí sú prepojení s príslušným podnikom, správny a transparentný prístup k informáciám. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť všetkým účastníkom trhu a nielen tým, ktorí sú prepojení s príslušným podnikom, správny a transparentný prístup k informáciám.

| 4.2. | Vzhľadom na existenciu vertikálne integrovaných spoločností a neochotu prejsť na skutočné oddelenie vlastníctva je možným riešením vytvorenie nezávislého prevádzkovateľa sústavy (ISO). Tento prevádzkovateľ by síce umožňoval spoločnostiam zachovať si vlastníctvo siete, ale nie jej prevádzkovanie. Túto nezávislosť možno dosiahnuť jedine, ak bude existovať účinný regulačný systém. |
| --- | --- |

4.2.

Vzhľadom na existenciu vertikálne integrovaných spoločností a neochotu prejsť na skutočné oddelenie vlastníctva je možným riešením vytvorenie nezávislého prevádzkovateľa sústavy (ISO). Tento prevádzkovateľ by síce umožňoval spoločnostiam zachovať si vlastníctvo siete, ale nie jej prevádzkovanie. Túto nezávislosť možno dosiahnuť jedine, ak bude existovať účinný regulačný systém.

| 4.2.1. | Nezávislosť prevádzkovateľa siete sa uplatňuje na verejné ako aj súkromné podniky v podobe oddelenia vlastníctva distribučnej siete a výrobných systémov. |
| --- | --- |

4.2.1.

Nezávislosť prevádzkovateľa siete sa uplatňuje na verejné ako aj súkromné podniky v podobe oddelenia vlastníctva distribučnej siete a výrobných systémov.

| 4.2.2. | Hlavným cieľom je dosiahnuť, aby vo všetkých krajinách EÚ podniky, ktoré pôsobia v sektore výroby a dodávok elektrickej energie a zemného plynu, pôsobili úplne oddelene. |
| --- | --- |

4.2.2.

Hlavným cieľom je dosiahnuť, aby vo všetkých krajinách EÚ podniky, ktoré pôsobia v sektore výroby a dodávok elektrickej energie a zemného plynu, pôsobili úplne oddelene.

| 4.2.3. | Navrhovaná smernica obsahuje dočasné výnimky z predpisov na oddelenie vlastníctva v prípade investícií do energetickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.2.3.

Navrhovaná smernica obsahuje dočasné výnimky z predpisov na oddelenie vlastníctva v prípade investícií do energetickej infraštruktúry.

| 4.3. | Plánuje sa oddelenie prevádzkovateľov prenosovej/prepravnej sústavy od prevádzkovateľov dodávateľských a výrobných/ťažobných činností nielen na vnútroštátnej úrovni, ale aj v celej EÚ. Žiadna výrobná/ťažobná energetická spoločnosť nemôže vlastniť alebo prevádzkovať prenosovú/prepravnú sústavu v žiadnom členskom štáte EÚ. Každý prevádzkovateľ, ktorý vstupuje do systému, musí dokázať svoju nezávislosť od dodávateľskej a výrobnej/ťažobnej činnosti. |
| --- | --- |

4.3.

Plánuje sa oddelenie prevádzkovateľov prenosovej/prepravnej sústavy od prevádzkovateľov dodávateľských a výrobných/ťažobných činností nielen na vnútroštátnej úrovni, ale aj v celej EÚ. Žiadna výrobná/ťažobná energetická spoločnosť nemôže vlastniť alebo prevádzkovať prenosovú/prepravnú sústavu v žiadnom členskom štáte EÚ. Každý prevádzkovateľ, ktorý vstupuje do systému, musí dokázať svoju nezávislosť od dodávateľskej a výrobnej/ťažobnej činnosti.

| 4.4. | Oddelenie vlastníctva by malo viesť k správnemu fungovaniu trhu a siete, čo by sa malo premietnuť do správnej tvorby cien za elektrickú energiu a zemný plyn a možného poklesu cien, čo by predstavovalo jasné výhody pre spotrebiteľov a investorov sektora. |
| --- | --- |

4.4.

Oddelenie vlastníctva by malo viesť k správnemu fungovaniu trhu a siete, čo by sa malo premietnuť do správnej tvorby cien za elektrickú energiu a zemný plyn a možného poklesu cien, čo by predstavovalo jasné výhody pre spotrebiteľov a investorov sektora.

| 4.5. | Korektné správanie nezávislého prevádzkovateľa siete ako aj skutočné oddelenie vlastníctva systémov výroby a dodávky sa bude dať dosiahnuť len v prítomnosti nezávislého a fungujúceho regulačného orgánu. Regulačné orgány budú musieť byť z hľadiska právnej formy oddelené a funkčne nezávislé od akéhokoľvek iného verejného alebo súkromného subjektu a konať nezávisle od akýchkoľvek trhových záujmov. Budú musieť mať plnú moc a môcť spolupracovať medzi sebou medzi jednotlivými členskými štátmi s cieľom:






  — | monitorovať dodržiavanie požiadaviek transparentnosti jednotlivých účastníkov trhu, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Korektné správanie nezávislého prevádzkovateľa siete ako aj skutočné oddelenie vlastníctva systémov výroby a dodávky sa bude dať dosiahnuť len v prítomnosti nezávislého a fungujúceho regulačného orgánu. Regulačné orgány budú musieť byť z hľadiska právnej formy oddelené a funkčne nezávislé od akéhokoľvek iného verejného alebo súkromného subjektu a konať nezávisle od akýchkoľvek trhových záujmov. Budú musieť mať plnú moc a môcť spolupracovať medzi sebou medzi jednotlivými členskými štátmi s cieľom:

—

monitorovať dodržiavanie požiadaviek transparentnosti jednotlivých účastníkov trhu,

| — | zabezpečiť účinnosť opatrení na ochranu spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť účinnosť opatrení na ochranu spotrebiteľov,

| — | monitorovať dobré fungovanie dodávok elektrickej energie a zemného plynu, |
| --- | --- |

—

monitorovať dobré fungovanie dodávok elektrickej energie a zemného plynu,

| — | kontrolovať investičné plány prevádzkovateľov prenosovej/prepravnej sústavy a overiť ich vzájomnú kompatibilitu, |
| --- | --- |

—

kontrolovať investičné plány prevádzkovateľov prenosovej/prepravnej sústavy a overiť ich vzájomnú kompatibilitu,

| — | kontrolovať prípady zneužívania trhu alebo dominantného postavenia, ktoré sú prekážkou správnej tvorby cien, |
| --- | --- |

—

kontrolovať prípady zneužívania trhu alebo dominantného postavenia, ktoré sú prekážkou správnej tvorby cien,

Externé agentúry (Výbor európskych regulátorov cenných papierov – CESR, Agentúra pre spoluprácu energetických regulátorov) majú za úlohu poskytovať Komisii poradenstvo pri uplatňovaní uvedených predpisov.

5.   Návrhy nariadení (zriadenie Agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov, prístup do siete pre cezhraničné výmeny elektrickej energie a prístup do prepravných sietí pre zemný plyn)

| 5.1. | Konsolidácia vnútorných trhov pomocou spoločných pravidiel a ustanovení je kľúčovým prvkom rozvoja európskeho trhu s elektrickou energiou a uskutočňovanie potrebných cezhraničných výmen. Je potrebná harmonizácia existujúcich pravidiel (napríklad technických pravidiel, na základe ktorých musia elektroenergetické spoločnosti pracovať, t. j. kódexov pre prepravu a distribúciu, resp. „sieťových predpisov“ – grid codes) medzi jednotlivými členskými štátmi a v súčasnosti sa nezdá, že už by bola dosiahnutá pomocou Európskej skupiny regulátorov pre elektrickú energiu a plyn (ERGEG). Takúto harmonizáciu rozhodnutí možno dosiahnuť jedine pomocou oddeleného a nezávislého orgánu, ktorý môže byť vzhľadom na obmedzenia článkov zmluvy zriadený v podobe agentúry. |
| --- | --- |

5.1.

Konsolidácia vnútorných trhov pomocou spoločných pravidiel a ustanovení je kľúčovým prvkom rozvoja európskeho trhu s elektrickou energiou a uskutočňovanie potrebných cezhraničných výmen. Je potrebná harmonizácia existujúcich pravidiel (napríklad technických pravidiel, na základe ktorých musia elektroenergetické spoločnosti pracovať, t. j. kódexov pre prepravu a distribúciu, resp. „sieťových predpisov“ – grid codes) medzi jednotlivými členskými štátmi a v súčasnosti sa nezdá, že už by bola dosiahnutá pomocou Európskej skupiny regulátorov pre elektrickú energiu a plyn (ERGEG). Takúto harmonizáciu rozhodnutí možno dosiahnuť jedine pomocou oddeleného a nezávislého orgánu, ktorý môže byť vzhľadom na obmedzenia článkov zmluvy zriadený v podobe agentúry.

| 5.2. | Hlavnými úlohami tejto agentúry by malo byť:






  — | zlepšenie manažmentu cezhraničných aktivít, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Hlavnými úlohami tejto agentúry by malo byť:

—

zlepšenie manažmentu cezhraničných aktivít,

| — | monitorovanie činností prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrickú energiu a prepravných sústav pre plyn, |
| --- | --- |

—

monitorovanie činností prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrickú energiu a prepravných sústav pre plyn,

| — | kontrola účinnosti navrhovaných desaťročných investičných plánov pre siete, |
| --- | --- |

—

kontrola účinnosti navrhovaných desaťročných investičných plánov pre siete,

| — | zabezpečenie toho, aby spolupráca medzi prevádzkovateľmi prebiehala účinným a transparentným spôsobom na prospech vnútorného trhu, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie toho, aby spolupráca medzi prevádzkovateľmi prebiehala účinným a transparentným spôsobom na prospech vnútorného trhu,

| — | prijímanie individuálnych rozhodnutí o technických aspektoch a žiadostiach o výnimky, |
| --- | --- |

—

prijímanie individuálnych rozhodnutí o technických aspektoch a žiadostiach o výnimky,

| — | zohrávanie poradnej úlohy v záležitostiach týkajúcich sa regulácie trhu a navrhovať usmernenia na zlepšenie osvedčených postupov uplatňovaných národnými regulačnými orgánmi. |
| --- | --- |

—

zohrávanie poradnej úlohy v záležitostiach týkajúcich sa regulácie trhu a navrhovať usmernenia na zlepšenie osvedčených postupov uplatňovaných národnými regulačnými orgánmi.

| 5.3. | Organizačná štruktúra prevezme typickú podobu regulačných agentúr Spoločenstva, pričom osobitnú pozornosť treba venovať prijatiu systému, ktorý by zaručil nezávislosť pri vykonávaní regulačných funkcií. Preto sa navrhuje vytvoriť okrem správnej rady, ktorá vymenúva riaditeľa agentúry, aj radu regulátorov zodpovednú za všetky regulačné záležitosti ako aj radu pre odvolania, ktorá je oprávnená riešiť odvolania proti rozhodnutiam prijatým agentúrou. Počet pracovníkov agentúry by nemal presahovať 40 – 50 osôb a jej celkové náklady sa odhadujú približne na 6 – 7 miliónov EUR ročne, ktoré budú pokryté dotáciami Spoločenstva. |
| --- | --- |

5.3.

Organizačná štruktúra prevezme typickú podobu regulačných agentúr Spoločenstva, pričom osobitnú pozornosť treba venovať prijatiu systému, ktorý by zaručil nezávislosť pri vykonávaní regulačných funkcií. Preto sa navrhuje vytvoriť okrem správnej rady, ktorá vymenúva riaditeľa agentúry, aj radu regulátorov zodpovednú za všetky regulačné záležitosti ako aj radu pre odvolania, ktorá je oprávnená riešiť odvolania proti rozhodnutiam prijatým agentúrou. Počet pracovníkov agentúry by nemal presahovať 40 – 50 osôb a jej celkové náklady sa odhadujú približne na 6 – 7 miliónov EUR ročne, ktoré budú pokryté dotáciami Spoločenstva.

| 5.4. | Komisia zohráva úlohu ochrankyne zmlúv a „kontrolóra“ kontrolnej inštancie. Agentúra má rozhodovaciu právomoc a prijíma individuálne rozhodnutia jedine o technických otázkach. Komisia môže prijať rozhodnutia o opatreniach na ochranu spolupráce alebo správneho fungovania vnútorného trhu na základe oznámenia agentúry alebo nezávisle od nej. |
| --- | --- |

5.4.

Komisia zohráva úlohu ochrankyne zmlúv a „kontrolóra“ kontrolnej inštancie. Agentúra má rozhodovaciu právomoc a prijíma individuálne rozhodnutia jedine o technických otázkach. Komisia môže prijať rozhodnutia o opatreniach na ochranu spolupráce alebo správneho fungovania vnútorného trhu na základe oznámenia agentúry alebo nezávisle od nej.

| 5.5. | Účinná spolupráca medzi prevádzkovateľmi prenosovej/prepravnej sústavy je nevyhnutným predpokladom dosiahnutia skutočnej integrácie trhu. V súčasnosti existuje jedine dobrovoľná spolupráca, ktorá dosiaľ nepriniesla uspokojivé výsledky, najmä v prípade porúch siete a výpadkov elektrickej energie. Integrácia riadenia systému na regionálnej úrovni by umožnila:






  — | stanoviť koherentný súbor medzinárodne platných technických a trhových kódexov, |
| --- | --- | --- |

5.5.

Účinná spolupráca medzi prevádzkovateľmi prenosovej/prepravnej sústavy je nevyhnutným predpokladom dosiahnutia skutočnej integrácie trhu. V súčasnosti existuje jedine dobrovoľná spolupráca, ktorá dosiaľ nepriniesla uspokojivé výsledky, najmä v prípade porúch siete a výpadkov elektrickej energie. Integrácia riadenia systému na regionálnej úrovni by umožnila:

—

stanoviť koherentný súbor medzinárodne platných technických a trhových kódexov,

| — | stanoviť technické kódexy tam, kde chýba účinná spolupráca medzi sieťami, |
| --- | --- |

—

stanoviť technické kódexy tam, kde chýba účinná spolupráca medzi sieťami,

| — | zaručiť nediskriminačné zaobchádzanie v súvislosti s prevádzkou a rozvojom siete, |
| --- | --- |

—

zaručiť nediskriminačné zaobchádzanie v súvislosti s prevádzkou a rozvojom siete,

| — | uľahčiť integráciu trhu, a tým umožniť cenovú konvergenciu (zmenšovanie rozdielov v cenách), zmenšiť obavy týkajúce sa koncentrácií na trhu, stimulovať likviditu atď., |
| --- | --- |

—

uľahčiť integráciu trhu, a tým umožniť cenovú konvergenciu (zmenšovanie rozdielov v cenách), zmenšiť obavy týkajúce sa koncentrácií na trhu, stimulovať likviditu atď.,

| — | podporovať financovanie a riadenie výskumných a inovačných činností. |
| --- | --- |

—

podporovať financovanie a riadenie výskumných a inovačných činností.

| 5.6. | Štruktúry spolupráce prevádzkovateľov prenosovej/prepravnej sústavy musia byť na európskej úrovni plne uznané. Môžu sa využívať existujúce štruktúry, ako sú GTE a ETSO alebo môžu byť vytvorené nové centrálne a stále štruktúry pre spoluprácu tak v súvislosti s organizáciou, ako aj v súvislosti s praktickými nástrojmi plánovania a prevádzky sietí. |
| --- | --- |

5.6.

Štruktúry spolupráce prevádzkovateľov prenosovej/prepravnej sústavy musia byť na európskej úrovni plne uznané. Môžu sa využívať existujúce štruktúry, ako sú GTE a ETSO alebo môžu byť vytvorené nové centrálne a stále štruktúry pre spoluprácu tak v súvislosti s organizáciou, ako aj v súvislosti s praktickými nástrojmi plánovania a prevádzky sietí.

6.   Všeobecné pripomienky

| 6.1. | Hlavným problémom v súvislosti so sieťami nie je len ich samotná liberalizácia, predovšetkým sietí vedenia elektrickej energie, ale aj to, ako zabezpečiť občanom a podnikom možnosť využívať ich. Napríklad by sa dalo uvažovať o európskych verejných sieťach alebo sieťach regulovaných Úniou, ktoré by boli prístupné všetkým. |
| --- | --- |

6.1.

Hlavným problémom v súvislosti so sieťami nie je len ich samotná liberalizácia, predovšetkým sietí vedenia elektrickej energie, ale aj to, ako zabezpečiť občanom a podnikom možnosť využívať ich. Napríklad by sa dalo uvažovať o európskych verejných sieťach alebo sieťach regulovaných Úniou, ktoré by boli prístupné všetkým.

| 6.2. | Bolo by žiaduce, aby Európska komisia podporovala investície s cieľom vytvoriť úplne inovatívnu prenosovú sústavu, ktorá by umožnila využívanie elektrickej energie na európskej úrovni prostredníctvom inteligentnej interaktívnej siete. Siete podobnej internetu, ktorá by vďaka technológií inteligentných meračov umožnila tok energie oboma smermi. |
| --- | --- |

6.2.

Bolo by žiaduce, aby Európska komisia podporovala investície s cieľom vytvoriť úplne inovatívnu prenosovú sústavu, ktorá by umožnila využívanie elektrickej energie na európskej úrovni prostredníctvom inteligentnej interaktívnej siete. Siete podobnej internetu, ktorá by vďaka technológií inteligentných meračov umožnila tok energie oboma smermi.

| 6.3. | To by výrazne podporilo investície a viedlo k vytvoreniu nových pracovných miest a uskutočneniu starého hesla „power to people“: vymieňať energiu podľa potreby každého medzi sieťami otvorenými všetkým, s rovnakými pravidlami uplatňovanými vo všetkých krajinách Únie bez výnimky (ako to už funguje v prípade internetu). |
| --- | --- |

6.3.

To by výrazne podporilo investície a viedlo k vytvoreniu nových pracovných miest a uskutočneniu starého hesla „power to people“: vymieňať energiu podľa potreby každého medzi sieťami otvorenými všetkým, s rovnakými pravidlami uplatňovanými vo všetkých krajinách Únie bez výnimky (ako to už funguje v prípade internetu).

| 6.4. | Z týchto dôvodov by bolo možné ísť smerom k úplnému oddeleniu distribučnej sústavy elektrickej energie a k možnosti voľby medzi oddelením a nezávislým prevádzkovateľom v prípade sietí pre zemný plyn. |
| --- | --- |

6.4.

Z týchto dôvodov by bolo možné ísť smerom k úplnému oddeleniu distribučnej sústavy elektrickej energie a k možnosti voľby medzi oddelením a nezávislým prevádzkovateľom v prípade sietí pre zemný plyn.

| 6.5. | Ciele, ktoré sleduje Komisia (posilniť národné regulačné orgány, posilniť spoluprácu medzi prevádzkovateľmi prenosovej/prepravnej sústavy ISO/TSO, zvýšiť transparentnosť trhu atď.), sa dajú len ťažko dosiahnuť, ak sa neprestane uvažovať len z hľadiska jednotlivých štátov, nielen pokiaľ ide o siete, ale aj dodávky, investície, atď. Len tieto opatrenia dokážu zaručiť lepšiu kvalitu služieb, i keď nepostačujú na udržanie cien na prijateľnej úrovni. |
| --- | --- |

6.5.

Ciele, ktoré sleduje Komisia (posilniť národné regulačné orgány, posilniť spoluprácu medzi prevádzkovateľmi prenosovej/prepravnej sústavy ISO/TSO, zvýšiť transparentnosť trhu atď.), sa dajú len ťažko dosiahnuť, ak sa neprestane uvažovať len z hľadiska jednotlivých štátov, nielen pokiaľ ide o siete, ale aj dodávky, investície, atď. Len tieto opatrenia dokážu zaručiť lepšiu kvalitu služieb, i keď nepostačujú na udržanie cien na prijateľnej úrovni.

| 6.6. | Sústredenie zásob ropy do nemnohých oblastí sveta (61,8 % na Strednom východe, 11,7 % v Európe a Rusku, 9,4 % v Afrike, 8,5 % v Južnej Amerike, 5,1 % v Severnej Amerike a 3,5 % na Ďalekom východe, zdroj: F. Profumo, Technická univerzita v Turíne) by malo viesť Komisiu k uplatňovaniu spoločnej politiky a zaujatiu rozhodnejšieho postoja tak voči týmto oblastiam ako aj v rámci medzinárodných organizácií, kde sa uzatvárajú dohody a prijímajú rozhodnutia. V opačnom prípade však hrozí, že samotná jednoduchá liberalizácia sa stane klamnou predstavou, nepostačujúcou na udržanie cien na prijateľnej úrovni, ktoré často narastajú kvôli monopolom diktujúcim podmienky aj politike. |
| --- | --- |

6.6.

Sústredenie zásob ropy do nemnohých oblastí sveta (61,8 % na Strednom východe, 11,7 % v Európe a Rusku, 9,4 % v Afrike, 8,5 % v Južnej Amerike, 5,1 % v Severnej Amerike a 3,5 % na Ďalekom východe, zdroj: F. Profumo, Technická univerzita v Turíne) by malo viesť Komisiu k uplatňovaniu spoločnej politiky a zaujatiu rozhodnejšieho postoja tak voči týmto oblastiam ako aj v rámci medzinárodných organizácií, kde sa uzatvárajú dohody a prijímajú rozhodnutia. V opačnom prípade však hrozí, že samotná jednoduchá liberalizácia sa stane klamnou predstavou, nepostačujúcou na udržanie cien na prijateľnej úrovni, ktoré často narastajú kvôli monopolom diktujúcim podmienky aj politike.

| 6.7. | EÚ musí pokračovať cestou regulovanej hospodárskej súťaže a transparentnosti s cieľom dosiahnuť vyššiu konkurencieschopnosť a transparentnosť hospodárskeho systému. Víťazstvo nad spoločnosťami Microsoft a Volkswagen sú povzbudzujúcim precedensom v prospech hospodárskej súťaže, i keď to nestačí. Je súčasne potrebné navrhnúť účinnejšie opatrenia na zmiernenie účinkov a následkov v oblasti zamestnanosti, opatrenia a investície schopné dodať dynamiku hospodárskemu systému, na vytvorenie viacerých príležitostí pre pracujúcich a mládež, a teda zníženie počtu osôb odkázaných na „ochranu“. A naozaj, to, že posledné údaje o hospodárskom raste nie sú veľmi povzbudivé (pozri oznámenie Komisie), je spôsobené okrem silného eura aj slabou konkurencieschopnosťou podnikov a „ochranou“, ktorú mnohé z nich požívajú. Rušenie monopolného postavenia podnikov začaté po prijatí Jednotného európskeho aktu musí byť úspešné, pretože v prípade zlyhania by dezorganizácia a prípadné opätovné vynakladanie verejných zdrojov na záchranu sietí poškodilo záujmy občanov-spotrebiteľov, ako tomu bolo v prípade britských železníc. |
| --- | --- |

6.7.

EÚ musí pokračovať cestou regulovanej hospodárskej súťaže a transparentnosti s cieľom dosiahnuť vyššiu konkurencieschopnosť a transparentnosť hospodárskeho systému. Víťazstvo nad spoločnosťami Microsoft a Volkswagen sú povzbudzujúcim precedensom v prospech hospodárskej súťaže, i keď to nestačí. Je súčasne potrebné navrhnúť účinnejšie opatrenia na zmiernenie účinkov a následkov v oblasti zamestnanosti, opatrenia a investície schopné dodať dynamiku hospodárskemu systému, na vytvorenie viacerých príležitostí pre pracujúcich a mládež, a teda zníženie počtu osôb odkázaných na „ochranu“. A naozaj, to, že posledné údaje o hospodárskom raste nie sú veľmi povzbudivé (pozri oznámenie Komisie), je spôsobené okrem silného eura aj slabou konkurencieschopnosťou podnikov a „ochranou“, ktorú mnohé z nich požívajú. Rušenie monopolného postavenia podnikov začaté po prijatí Jednotného európskeho aktu musí byť úspešné, pretože v prípade zlyhania by dezorganizácia a prípadné opätovné vynakladanie verejných zdrojov na záchranu sietí poškodilo záujmy občanov-spotrebiteľov, ako tomu bolo v prípade britských železníc.

| 6.8. | Výmena názorov o tomto balíku opatrení nemôže ostať zatvorená v rokovacích miestnostiach inštitúcií alebo v úzkom kruhu poverených pracovníkov. Komisia a EHSV musia vyniesť von diskusiu, ktorá musí byť otvorená a musia do nej byť zapojení občania-spotrebitelia, pracovníci a podniky, aby sa predišlo tomu, že jedine spoločnosti sektora, často monopolné, budú ovplyvňovať rozhodnutia (mohol by sa napríklad zriadiť blog pre občanov, zorganizovať verejné diskusie vo väčšine členských štátov, v niektorých európskych mestách a oboznámiť s výsledkami na veľkej verejnej konferencii na úrovni Spoločenstva). Kontrola európskych regulačných agentúr, ktorú vykonáva Komisia, by mala tiež mať demokratický rozmer a mala by byť potvrdená kontrolou Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

6.8.

Výmena názorov o tomto balíku opatrení nemôže ostať zatvorená v rokovacích miestnostiach inštitúcií alebo v úzkom kruhu poverených pracovníkov. Komisia a EHSV musia vyniesť von diskusiu, ktorá musí byť otvorená a musia do nej byť zapojení občania-spotrebitelia, pracovníci a podniky, aby sa predišlo tomu, že jedine spoločnosti sektora, často monopolné, budú ovplyvňovať rozhodnutia (mohol by sa napríklad zriadiť blog pre občanov, zorganizovať verejné diskusie vo väčšine členských štátov, v niektorých európskych mestách a oboznámiť s výsledkami na veľkej verejnej konferencii na úrovni Spoločenstva). Kontrola európskych regulačných agentúr, ktorú vykonáva Komisia, by mala tiež mať demokratický rozmer a mala by byť potvrdená kontrolou Európskeho parlamentu.

7.   Konkrétne pripomienky

| 7.1. | Oddelenie vlastníctva jednotlivých činností reťazca: dodávky a výroba od prevádzky siete (ownership unbundling). Uskutočnenie takýchto opatrení je nevyhnutným predpokladom odstraňovania prekážok vstupu na trh. Cieľom je zabrániť tomu, aby integrované spoločnosti, ktoré vykonávajú viacero činnosti v rámci reťazca, mohli „previesť“ časť nákladov liberalizovaných aktivít na ťarchu regulovaných činností, a tým získať neprimerané konkurenčné výhody oproti tým podnikom, ktoré pôsobia jedine v rámci hospodárskej súťaže. Členské štáty implementovali nejednotným spôsobom smernice o trhu so zemným plynom a elektrickou energiou, a tým umožnili v niektorých prípadoch vytvorenie vertikálne integrovaných výrobných a dodávateľských podnikov a podnikov prevádzkujúcich prepravné/prenosové sústavy. |
| --- | --- |

7.1.

Oddelenie vlastníctva jednotlivých činností reťazca: dodávky a výroba od prevádzky siete (ownership unbundling). Uskutočnenie takýchto opatrení je nevyhnutným predpokladom odstraňovania prekážok vstupu na trh. Cieľom je zabrániť tomu, aby integrované spoločnosti, ktoré vykonávajú viacero činnosti v rámci reťazca, mohli „previesť“ časť nákladov liberalizovaných aktivít na ťarchu regulovaných činností, a tým získať neprimerané konkurenčné výhody oproti tým podnikom, ktoré pôsobia jedine v rámci hospodárskej súťaže. Členské štáty implementovali nejednotným spôsobom smernice o trhu so zemným plynom a elektrickou energiou, a tým umožnili v niektorých prípadoch vytvorenie vertikálne integrovaných výrobných a dodávateľských podnikov a podnikov prevádzkujúcich prepravné/prenosové sústavy.

| 7.2. | Účinné posilnenie právomocí vnútroštátnych regulačných orgánov, ktoré sú zároveň garantmi neutrálnosti prevádzkovania sietí a všeobecnejšie infraštruktúr spravovaných v rámci koncesií, t. j. nevyhnutných pre liberalizáciu (preprava, distribúcia a meranie v sektore elektrickej energie; prenos, distribúcia, meranie, uskladňovanie a spätné splyňovanie v sektore zemného plynu). |
| --- | --- |

7.2.

Účinné posilnenie právomocí vnútroštátnych regulačných orgánov, ktoré sú zároveň garantmi neutrálnosti prevádzkovania sietí a všeobecnejšie infraštruktúr spravovaných v rámci koncesií, t. j. nevyhnutných pre liberalizáciu (preprava, distribúcia a meranie v sektore elektrickej energie; prenos, distribúcia, meranie, uskladňovanie a spätné splyňovanie v sektore zemného plynu).

| 7.3. | Rozhodujúcou úlohou agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov je kontrola činnosti nezávislých vnútroštátnych orgánov. Zriadenie nadnárodného regulačného orgánu s dozornou právomocou nad činnosťou jednotlivých zaangažovaných krajín by viedlo k presne vymedzenej regulačnej spolupráci a do istej miery vyrovnalo nevyváženosť medzi perspektívami EÚ ako celku a perspektívami jednotlivých krajín v prospech riešení zameraných na vytvorenie integrovaného trhu s energiou. |
| --- | --- |

7.3.

Rozhodujúcou úlohou agentúry pre spoluprácu energetických regulátorov je kontrola činnosti nezávislých vnútroštátnych orgánov. Zriadenie nadnárodného regulačného orgánu s dozornou právomocou nad činnosťou jednotlivých zaangažovaných krajín by viedlo k presne vymedzenej regulačnej spolupráci a do istej miery vyrovnalo nevyváženosť medzi perspektívami EÚ ako celku a perspektívami jednotlivých krajín v prospech riešení zameraných na vytvorenie integrovaného trhu s energiou.

| 7.4. | Vytvorenie prevádzkovateľov prenosových sústav nezávislých od systému výroby/ťažby, ktorí by medzi sebou spolupracovali s cieľom účinne zvládať problémy v oblasti distribúcie. Prevádzkovatelia prenosovej/prepravnej sústavy vertikálne integrovaných podnikov majú sklon uprednostňovať pridružené podniky, a tým spôsobujú vážne nedostatky v informovaní nových konkurentov. V prípade investícií v rámci výrazne integrovaných spoločností ide často o narušenie hospodárskej súťaže vzhľadom na to, že podnik s dominantným postavením nemá žiaden záujem na zlepšovaní siete, keďže to by prospievalo najmä konkurenčným spoločnostiam. Formálne a zásadné oddelenie prevádzkovateľov prenosových sústav by poskytlo rovnaké záruky prístupu k sieťam všetkým distribučným podnikom, a tým umožnilo vykonanie technických zlepšení, ktoré sú potrebné na zabezpečenie účinnejšieho riadenia a v konečnom dôsledku aj nižších poplatkov pre užívateľov. |
| --- | --- |

7.4.

Vytvorenie prevádzkovateľov prenosových sústav nezávislých od systému výroby/ťažby, ktorí by medzi sebou spolupracovali s cieľom účinne zvládať problémy v oblasti distribúcie. Prevádzkovatelia prenosovej/prepravnej sústavy vertikálne integrovaných podnikov majú sklon uprednostňovať pridružené podniky, a tým spôsobujú vážne nedostatky v informovaní nových konkurentov. V prípade investícií v rámci výrazne integrovaných spoločností ide často o narušenie hospodárskej súťaže vzhľadom na to, že podnik s dominantným postavením nemá žiaden záujem na zlepšovaní siete, keďže to by prospievalo najmä konkurenčným spoločnostiam. Formálne a zásadné oddelenie prevádzkovateľov prenosových sústav by poskytlo rovnaké záruky prístupu k sieťam všetkým distribučným podnikom, a tým umožnilo vykonanie technických zlepšení, ktoré sú potrebné na zabezpečenie účinnejšieho riadenia a v konečnom dôsledku aj nižších poplatkov pre užívateľov.

| 7.5. | Dosiahnutie väčšej transparentnosti a zjednodušenie prístupu na trh s cieľom zvýšiť likviditu trhu so zemným plynom a elektrickou energiou. Na trhu je možné pozorovať nedostatky, pokiaľ ide o spoľahlivosť a rýchlosť poskytovania informácii (medzi jednotlivými článkami reťazca). Existuje značná nevyváženosť v informovanosti medzi etablovanými prevádzkovateľmi (incumbent) a im konkurujúcimi spoločnosťami. Väčšia transparentnosť by obmedzila na minimum riziko pri vstupe na trh pre nových účastníkov trhu a odstránila do istej miery prekážky vstupu na trh, čím by sa zvýšila dôveru vo veľkoobchodné trhy a tým v cenové signály. Je však potrebné zabezpečiť istú jednotnosť/istý súlad informácií, ktoré by bez toho, aby podceňovali význam dôverného charakteru strategicko-obchodných informácií spoločnosti, nemali nikdy nechávať priestor na neistú interpretáciu, ktorá by ohrozila skutočnú transparentnosť trhu. |
| --- | --- |

7.5.

Dosiahnutie väčšej transparentnosti a zjednodušenie prístupu na trh s cieľom zvýšiť likviditu trhu so zemným plynom a elektrickou energiou. Na trhu je možné pozorovať nedostatky, pokiaľ ide o spoľahlivosť a rýchlosť poskytovania informácii (medzi jednotlivými článkami reťazca). Existuje značná nevyváženosť v informovanosti medzi etablovanými prevádzkovateľmi (incumbent) a im konkurujúcimi spoločnosťami. Väčšia transparentnosť by obmedzila na minimum riziko pri vstupe na trh pre nových účastníkov trhu a odstránila do istej miery prekážky vstupu na trh, čím by sa zvýšila dôveru vo veľkoobchodné trhy a tým v cenové signály. Je však potrebné zabezpečiť istú jednotnosť/istý súlad informácií, ktoré by bez toho, aby podceňovali význam dôverného charakteru strategicko-obchodných informácií spoločnosti, nemali nikdy nechávať priestor na neistú interpretáciu, ktorá by ohrozila skutočnú transparentnosť trhu.

| 7.6. | Zaručiť rovnaký prístup k informáciám všetkým účastníkom trhu s cieľom vzbudiť dôveru, a tým umožniť správny vývoj trhu. Mnohí prevádzkovatelia nie veľmi dôverujú mechanizmu tvorby cien. Zmluvy o dovoze zemného plynu sa uzatvárajú na základe cenových ukazovateľov vytvorených podľa spotrebného koša ropných výrobkov, ceny teda striktne sledujú vývoj trhov ropy. Táto väzba sa premieta do veľkoobchodných cien, ktoré sa tak nevytvárajú podľa mechanizmu ponuky a dopytu na trhu, čo ide na úkor záruky dodávok (ponuka). V prípade dlhodobých dovozných zmlúv nebadať jasné tendencie smerom k mechanizmom tvorby cien založeným na dynamike trhu. |
| --- | --- |

7.6.

Zaručiť rovnaký prístup k informáciám všetkým účastníkom trhu s cieľom vzbudiť dôveru, a tým umožniť správny vývoj trhu. Mnohí prevádzkovatelia nie veľmi dôverujú mechanizmu tvorby cien. Zmluvy o dovoze zemného plynu sa uzatvárajú na základe cenových ukazovateľov vytvorených podľa spotrebného koša ropných výrobkov, ceny teda striktne sledujú vývoj trhov ropy. Táto väzba sa premieta do veľkoobchodných cien, ktoré sa tak nevytvárajú podľa mechanizmu ponuky a dopytu na trhu, čo ide na úkor záruky dodávok (ponuka). V prípade dlhodobých dovozných zmlúv nebadať jasné tendencie smerom k mechanizmom tvorby cien založeným na dynamike trhu.

| 7.7. | Stanovenie obzvlášť podrobných požiadaviek na zaručenie transparentnosti pri výrobe elektrickej energie a zemného plynu. Je potrebné poskytovať presné informácie o odhadoch vývoja dopytu a ponuky z krátkodobého hľadiska. Tieto požiadavky by mali spĺňať jednotliví výrobcovia elektrickej energie, a preto je potrebné prisúdiť väčšiu právomoc vnútroštátnym regulačným orgánom. |
| --- | --- |

7.7.

Stanovenie obzvlášť podrobných požiadaviek na zaručenie transparentnosti pri výrobe elektrickej energie a zemného plynu. Je potrebné poskytovať presné informácie o odhadoch vývoja dopytu a ponuky z krátkodobého hľadiska. Tieto požiadavky by mali spĺňať jednotliví výrobcovia elektrickej energie, a preto je potrebné prisúdiť väčšiu právomoc vnútroštátnym regulačným orgánom.

| 7.8. | Vytvorenie trhov s derivátmi. Deriváty sú nielen prirodzeným nástrojom na rozvoj trhov s elektrickou energiou a zemným plynom, ale sú aj účinným prostriedkom rizikového manažmentu v oblasti cien. Na trhoch s elektrickou energiou sa rokuje priamo alebo nepriamo o zmluvách týkajúcich sa derivátov, a teda proces zosúlaďovania, ktorý treba vylepšiť, v tomto zmysle už začal. Na trhu so zemným plynom možno pozorovať výraznú nesúrodosť. Zatiaľ čo sa niektoré trhy vyznačujú pokročilým stupňom liberalizácie (napr. Spojené kráľovstvo), na iných neexistuje ani len obchodovanie so zemným plynom v hotovosti (napr. v Taliansku). |
| --- | --- |

7.8.

Vytvorenie trhov s derivátmi. Deriváty sú nielen prirodzeným nástrojom na rozvoj trhov s elektrickou energiou a zemným plynom, ale sú aj účinným prostriedkom rizikového manažmentu v oblasti cien. Na trhoch s elektrickou energiou sa rokuje priamo alebo nepriamo o zmluvách týkajúcich sa derivátov, a teda proces zosúlaďovania, ktorý treba vylepšiť, v tomto zmysle už začal. Na trhu so zemným plynom možno pozorovať výraznú nesúrodosť. Zatiaľ čo sa niektoré trhy vyznačujú pokročilým stupňom liberalizácie (napr. Spojené kráľovstvo), na iných neexistuje ani len obchodovanie so zemným plynom v hotovosti (napr. v Taliansku).

| 7.9. | Vypracovanie pravidiel týkajúcich sa zásobníkov (alebo ťažobných polí), ktoré by mali zabezpečiť, aby sa všetky zásobníky, ktoré sú dostupné pre tretie strany, ponúkali na trhu nediskriminačným a transparentným spôsobom, a aby sa zabránilo hromadeniu kapacity. |
| --- | --- |

7.9.

Vypracovanie pravidiel týkajúcich sa zásobníkov (alebo ťažobných polí), ktoré by mali zabezpečiť, aby sa všetky zásobníky, ktoré sú dostupné pre tretie strany, ponúkali na trhu nediskriminačným a transparentným spôsobom, a aby sa zabránilo hromadeniu kapacity.

| 7.10. | Zverejnené a jednoznačné podmienky, ktoré by stanovili, kedy a ako sa uplatňuje prístup tretích strán ku kapacite zásobníkov ponúkanej na trhu. |
| --- | --- |

7.10.

Zverejnené a jednoznačné podmienky, ktoré by stanovili, kedy a ako sa uplatňuje prístup tretích strán ku kapacite zásobníkov ponúkanej na trhu.

| 7.11. | Definovanie transparentných a podrobných pravidiel prístupu do distribučných skladov skvapalneného zemného plynu (LNG), ktoré by umožnili stanoviť infraštruktúru s udelenou výnimkou. Ide o stanovenie správnych vykonávacích pravidiel tzv. postupu open season. Tento postup na plánovanie mechanizmov predbežnej rezervácie kapacít pred jej vytvorením, by nemusel postačovať na zaručenie väčšej otvorenosti pre prevádzkovateľov, keďže v rámci samotného postupu sa musí tak či tak uprednostňovať pridelenie dostupnej prenosovej kapacity vnútroštátnych prepojovacích vedení podniku, ktorý spravuje plynovod alebo distribučný sklad LNG a ktorému bola udelená výnimka. Okrem toho by prekážkou rozvoja hospodárskej súťaže na trhu so zásobovaním mohol byť postup prideľovania dostupného 20-percentného zvyškového podielu, ktorý uprednostňuje subjekty, ktoré sa zaviažu naplniť túto kvótu dlhodobými zmluvami, a tým znevýhodňujú jednak „spotové“ trhy, jednak flexibilnosť dodávok. |
| --- | --- |

7.11.

Definovanie transparentných a podrobných pravidiel prístupu do distribučných skladov skvapalneného zemného plynu (LNG), ktoré by umožnili stanoviť infraštruktúru s udelenou výnimkou. Ide o stanovenie správnych vykonávacích pravidiel tzv. postupu open season. Tento postup na plánovanie mechanizmov predbežnej rezervácie kapacít pred jej vytvorením, by nemusel postačovať na zaručenie väčšej otvorenosti pre prevádzkovateľov, keďže v rámci samotného postupu sa musí tak či tak uprednostňovať pridelenie dostupnej prenosovej kapacity vnútroštátnych prepojovacích vedení podniku, ktorý spravuje plynovod alebo distribučný sklad LNG a ktorému bola udelená výnimka. Okrem toho by prekážkou rozvoja hospodárskej súťaže na trhu so zásobovaním mohol byť postup prideľovania dostupného 20-percentného zvyškového podielu, ktorý uprednostňuje subjekty, ktoré sa zaviažu naplniť túto kvótu dlhodobými zmluvami, a tým znevýhodňujú jednak „spotové“ trhy, jednak flexibilnosť dodávok.

| 7.12. | Stanovenie bilaterálnych dlhodobých dohôd o dodávkach v súlade s právom hospodárskej súťaže ES. Miera hospodárskej súťaže na maloobchodnom trhu je veľmi obmedzená. Kumulované účinky dlhodobých zmlúv, zmlúv na dobu neurčitú, zmlúv s doložkami o tichom súhlase s jej predĺžením a dlhých výpovedných lehôt môžu byť zásadnou prekážkou konkurencieschopnosti. Zmluvné obmedzenia, ktoré dlhodobo zaväzujú zákazníkov a etablovaných výrobcov (incumbent), sa v jednotlivých krajinách líšia. Požiadavka konkurenčnejšej ponuky poskytovanej neetablovanými prevádzkovateľmi (non-incumbent) však stále narastá, chýba ale ponuka celoeurópskych dodávok, o ktorej treba uvažovať osobitne. Súčasná úroveň konkurencieschopnosti (málo ponúkajúcich subjektov) je obzvlášť neuspokojujúca v niektorých krajinách, ktoré sa vyznačujú vysokou koncentráciou (Rakúsko, Belgicko). Obmedzenia v súvislosti s tým, ako môžu spotrebitelia disponovať plynom, ktorý im bol pridelený, spolu s reštriktívnymi postupmi dodávateľov na mieste dodávky teda vzbudzujú nemalé obavy o hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

7.12.

Stanovenie bilaterálnych dlhodobých dohôd o dodávkach v súlade s právom hospodárskej súťaže ES. Miera hospodárskej súťaže na maloobchodnom trhu je veľmi obmedzená. Kumulované účinky dlhodobých zmlúv, zmlúv na dobu neurčitú, zmlúv s doložkami o tichom súhlase s jej predĺžením a dlhých výpovedných lehôt môžu byť zásadnou prekážkou konkurencieschopnosti. Zmluvné obmedzenia, ktoré dlhodobo zaväzujú zákazníkov a etablovaných výrobcov (incumbent), sa v jednotlivých krajinách líšia. Požiadavka konkurenčnejšej ponuky poskytovanej neetablovanými prevádzkovateľmi (non-incumbent) však stále narastá, chýba ale ponuka celoeurópskych dodávok, o ktorej treba uvažovať osobitne. Súčasná úroveň konkurencieschopnosti (málo ponúkajúcich subjektov) je obzvlášť neuspokojujúca v niektorých krajinách, ktoré sa vyznačujú vysokou koncentráciou (Rakúsko, Belgicko). Obmedzenia v súvislosti s tým, ako môžu spotrebitelia disponovať plynom, ktorý im bol pridelený, spolu s reštriktívnymi postupmi dodávateľov na mieste dodávky teda vzbudzujú nemalé obavy o hospodársku súťaž.

| 7.13. | Stimulovanie maloobchodného trhu s elektrickou energiou a zemným plynom s cieľom spustiť proces skutočnej liberalizácie. Občania EÚ budú môcť požívať výhody vyplývajúce z hospodárskej súťaže jedine na skutočnom maloobchodnom trhu. To znamená, že je potrebné stanoviť zjednodušené pravidlá prístupu na trh s cieľom umožniť účasť aj malých výrobcov a distribútorov na trhu tak, aby sa stimulovala jeho likvidita a dosiahli konkurenčnejšie ceny. Zaručenie likvidity je nevyhnutným predpokladom zvýšenia dôvery prevádzkovateľov v tvorbu cien jednak na trhoch s elektrickou energiou jednak na rozvetvovacích platformách (hub) pre zemný plyn, keďže to najmä v tom poslednom prípade umožňuje zbaviť sa naviazania na jednotlivé produkty. |
| --- | --- |

7.13.

Stimulovanie maloobchodného trhu s elektrickou energiou a zemným plynom s cieľom spustiť proces skutočnej liberalizácie. Občania EÚ budú môcť požívať výhody vyplývajúce z hospodárskej súťaže jedine na skutočnom maloobchodnom trhu. To znamená, že je potrebné stanoviť zjednodušené pravidlá prístupu na trh s cieľom umožniť účasť aj malých výrobcov a distribútorov na trhu tak, aby sa stimulovala jeho likvidita a dosiahli konkurenčnejšie ceny. Zaručenie likvidity je nevyhnutným predpokladom zvýšenia dôvery prevádzkovateľov v tvorbu cien jednak na trhoch s elektrickou energiou jednak na rozvetvovacích platformách (hub) pre zemný plyn, keďže to najmä v tom poslednom prípade umožňuje zbaviť sa naviazania na jednotlivé produkty.

| 7.14. | Liberalizovaný trh s elektrickou energiou a zemným plynom zohráva kľúčovú úlohu pri zvyšovaní povedomia podnikov a občanov o „inteligentných“ formách spotreby, ktoré umožnia udržať náklady v medziach a kontrolovať ich. To znamená vzdelávanie občanov o momentálne dostupných zdrojoch energie a vyvíjaných alternatívnych zdrojoch (obnoviteľné zdroje energie), aby pochopili zásadný význam tohto tovaru vzhľadom na jeho súčasný nedostatok. Preto je tak z hľadiska úspor energie ako aj nákladov nevyhnutné zaviesť ponuku individuálne prispôsobiteľných zmlúv pre konečných užívateľov na základe spôsobu spotreby. |
| --- | --- |

7.14.

Liberalizovaný trh s elektrickou energiou a zemným plynom zohráva kľúčovú úlohu pri zvyšovaní povedomia podnikov a občanov o „inteligentných“ formách spotreby, ktoré umožnia udržať náklady v medziach a kontrolovať ich. To znamená vzdelávanie občanov o momentálne dostupných zdrojoch energie a vyvíjaných alternatívnych zdrojoch (obnoviteľné zdroje energie), aby pochopili zásadný význam tohto tovaru vzhľadom na jeho súčasný nedostatok. Preto je tak z hľadiska úspor energie ako aj nákladov nevyhnutné zaviesť ponuku individuálne prispôsobiteľných zmlúv pre konečných užívateľov na základe spôsobu spotreby.

| 7.15. | Občania ako zodpovední koneční užívatelia by mali byť informovaní o tom, či regulačné orgány dodržiavajú pravidlá, resp. či dochádza k ich zneužívaniu, aby mohli presadzovať svoje práva aj prostredníctvom organizácií na ochranu práv spotrebiteľov. |
| --- | --- |

7.15.

Občania ako zodpovední koneční užívatelia by mali byť informovaní o tom, či regulačné orgány dodržiavajú pravidlá, resp. či dochádza k ich zneužívaniu, aby mohli presadzovať svoje práva aj prostredníctvom organizácií na ochranu práv spotrebiteľov.

| 7.16. | Záruka uspokojovania dopytu aj v čase špičky. V prípade elektrickej energie to nastoľuje problém výrobnej kapacity, veľkosti prenosovej siete a prenosovej kapacity siete; v prípade zemného plynu je potrebné zabezpečiť dostatočné dovozné a skladovacie kapacity. Je však známe, že dovozná kapacita je obzvlášť obmedzená, keďže prenosová kapacita je rezervovaná spoločnosťou etablovanou na trhu v podobe viacročných zmlúv, ktorých trvanie v niektorých prípadoch presahuje aj 20 rokov. To znamená, že nové projekty a projekty na reštrukturalizáciu/rozširovanie infraštruktúr elektrickej energie a zemného plynu (plynovody) musia prebiehať urýchlene tak na európskej ako aj vnútroštátnej úrovni. Zásadný význam majú zariadenia na spätné splyňovanie, ktoré predovšetkým v stredomorskej oblasti zohrávajú kľúčovú úlohu pri prepájaní krajín, ktoré sú hlavnými výrobcami tohto prírodného zdroja (Líbya, Alžírsko). |
| --- | --- |

7.16.

Záruka uspokojovania dopytu aj v čase špičky. V prípade elektrickej energie to nastoľuje problém výrobnej kapacity, veľkosti prenosovej siete a prenosovej kapacity siete; v prípade zemného plynu je potrebné zabezpečiť dostatočné dovozné a skladovacie kapacity. Je však známe, že dovozná kapacita je obzvlášť obmedzená, keďže prenosová kapacita je rezervovaná spoločnosťou etablovanou na trhu v podobe viacročných zmlúv, ktorých trvanie v niektorých prípadoch presahuje aj 20 rokov. To znamená, že nové projekty a projekty na reštrukturalizáciu/rozširovanie infraštruktúr elektrickej energie a zemného plynu (plynovody) musia prebiehať urýchlene tak na európskej ako aj vnútroštátnej úrovni. Zásadný význam majú zariadenia na spätné splyňovanie, ktoré predovšetkým v stredomorskej oblasti zohrávajú kľúčovú úlohu pri prepájaní krajín, ktoré sú hlavnými výrobcami tohto prírodného zdroja (Líbya, Alžírsko).

| 7.17. | Zvyšovanie solidarity: je potrebné, aby krajiny EÚ na regionálnom i bilaterálnom základe podporovali uzatváranie dohôd o spolupráci, tichej pomoci a vzájomnej spolupráci v prípade, keď sa jeden z členských štátov Únie ocitne v situácii energetického nedostatku z rôznych dôvodov, za ktoré nenesie priamu zodpovednosť. |
| --- | --- |

7.17.

Zvyšovanie solidarity: je potrebné, aby krajiny EÚ na regionálnom i bilaterálnom základe podporovali uzatváranie dohôd o spolupráci, tichej pomoci a vzájomnej spolupráci v prípade, keď sa jeden z členských štátov Únie ocitne v situácii energetického nedostatku z rôznych dôvodov, za ktoré nenesie priamu zodpovednosť.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie – Smerom k európskej charte práv spotrebiteľov energie“, CESE 71/2008.

1

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/31

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Integrovaná námorná politika Európskej únie“

KOM(2007) 575 v konečnom znení

(2008/C 211/07)

Európska komisia sa 10. októbra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Integrovaná námorná politika Európskej únie“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. apríla 2008. Spravodajkyňou bola Dr. Bredima a pomocným spravodajcom bol pán Chagas.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 152 hlasmi za, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor oceňuje jedinečný proces konzultácie o Zelenej knihe o budúcnosti námornej politiky Únie: Európska vízia pre oceány a moria. Výbor do tohto procesu aktívne prispel príslušným stanoviskom a účasťou na dvoch konferenciách (1). |
| --- | --- |

1.1.

Európsky hospodársky a sociálny výbor oceňuje jedinečný proces konzultácie o Zelenej knihe o budúcnosti námornej politiky Únie: Európska vízia pre oceány a moria. Výbor do tohto procesu aktívne prispel príslušným stanoviskom a účasťou na dvoch konferenciách (1).

| 1.2. | Oznámenie zdôrazňuje význam ľudského činiteľa v námorných zoskupeniach. ESHV s potešením uvítal dosiahnutie dohody medzi sociálnymi partnermi (ETF a ECSA (2)) o zahrnutí ustanovení Dohovoru MOP (3) o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 do práva Spoločenstva. Výbor by uvítal, aby sa na celom svete čo najskôr uplatňovali pracovné normy v námornej doprave, ktoré by zabezpečili rovnaké podmienky pre všetkých námorníkov tak, ako je to stanovené v dohovore. Rovnako dôležité je, aby členské štáty ratifikovali medzinárodné nástroje týkajúce sa sektora rybného hospodárstva, vrátane Dohovoru MOP o práci v odvetví rybolovu z roku 2007. |
| --- | --- |

1.2.

Oznámenie zdôrazňuje význam ľudského činiteľa v námorných zoskupeniach. ESHV s potešením uvítal dosiahnutie dohody medzi sociálnymi partnermi (ETF a ECSA (2)) o zahrnutí ustanovení Dohovoru MOP (3) o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 do práva Spoločenstva. Výbor by uvítal, aby sa na celom svete čo najskôr uplatňovali pracovné normy v námornej doprave, ktoré by zabezpečili rovnaké podmienky pre všetkých námorníkov tak, ako je to stanovené v dohovore. Rovnako dôležité je, aby členské štáty ratifikovali medzinárodné nástroje týkajúce sa sektora rybného hospodárstva, vrátane Dohovoru MOP o práci v odvetví rybolovu z roku 2007.

| 1.3. | ESHV podporuje preskúmanie výnimiek z legislatívy EÚ, ktoré sa vzťahujú na námorníkov a rybárov, v úzkej spolupráci s partnermi a požaduje objasnenie v oblasti osvedčenia o námornej dokonalosti. Je potrebné sa zhodnotiť, či je možné vydávať osvedčenia o námornej dokonalosti povinne pre vnútroeurópske linky prevoznej dopravy a dobrovoľne pre ostatné služby. |
| --- | --- |

1.3.

ESHV podporuje preskúmanie výnimiek z legislatívy EÚ, ktoré sa vzťahujú na námorníkov a rybárov, v úzkej spolupráci s partnermi a požaduje objasnenie v oblasti osvedčenia o námornej dokonalosti. Je potrebné sa zhodnotiť, či je možné vydávať osvedčenia o námornej dokonalosti povinne pre vnútroeurópske linky prevoznej dopravy a dobrovoľne pre ostatné služby.

| 1.4. | „Plávajúca univerzita“ poskytuje študentom možnosť získať skúsenosti na mori. Myšlienka školy plávajúcej na oceáne zapadá do všeobecného trendu a Európska komisia by túto myšlienku mala dôkladnejšie preskúmať v súvislosti s úsilím zvýšiť záujem dobrých študentov o povolanie v námorníctve (4). Európski sociálni partneri by sa mali neodkladne zaoberať spôsobom života posádok lodí. |
| --- | --- |

1.4.

„Plávajúca univerzita“ poskytuje študentom možnosť získať skúsenosti na mori. Myšlienka školy plávajúcej na oceáne zapadá do všeobecného trendu a Európska komisia by túto myšlienku mala dôkladnejšie preskúmať v súvislosti s úsilím zvýšiť záujem dobrých študentov o povolanie v námorníctve (4). Európski sociálni partneri by sa mali neodkladne zaoberať spôsobom života posádok lodí.

| 1.5. | Budúca politika EÚ by mala pri riešení námorných nehôd vychádzať z nasledujúcich zásad:






  — | pobrežné štáty by mali niesť svoj podiel zodpovednosti na námornej bezpečnosti a ochrane životného prostredia. Na to bude potrebné sprísniť pravidlá lodných registrov, využívať účelné strážne a asistenčné siete s podporou satelitného sledovacieho zariadenia, ako aj dobre vybavené námorné a vzdušné hliadky. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Budúca politika EÚ by mala pri riešení námorných nehôd vychádzať z nasledujúcich zásad:

—

pobrežné štáty by mali niesť svoj podiel zodpovednosti na námornej bezpečnosti a ochrane životného prostredia. Na to bude potrebné sprísniť pravidlá lodných registrov, využívať účelné strážne a asistenčné siete s podporou satelitného sledovacieho zariadenia, ako aj dobre vybavené námorné a vzdušné hliadky.

| — | predchádzanie nehodám na mori by sa nemalo opierať o ľudský faktor tým spôsobom, že by bola námorníkom pridelená neúmerne veľká zodpovednosť. Malo by byť založené na integrovanom systéme, ktorý by prostredníctvom moderných elektronických bezpečnostných zariadení obmedzoval riziko ľudských chýb (kapitána alebo posádky). Súčasťou predchádzania nehodám by malo byť zlepšovanie dizajnu a vybavenia na lodi. Právne systémy námorníctva by mali spravodlivo a jednoznačne rozdeliť zodpovednosť medzi námorníkov, pobrežnú stráž, vlastníkov lodí, lodné registre a námorné orgány. |
| --- | --- |

—

predchádzanie nehodám na mori by sa nemalo opierať o ľudský faktor tým spôsobom, že by bola námorníkom pridelená neúmerne veľká zodpovednosť. Malo by byť založené na integrovanom systéme, ktorý by prostredníctvom moderných elektronických bezpečnostných zariadení obmedzoval riziko ľudských chýb (kapitána alebo posádky). Súčasťou predchádzania nehodám by malo byť zlepšovanie dizajnu a vybavenia na lodi. Právne systémy námorníctva by mali spravodlivo a jednoznačne rozdeliť zodpovednosť medzi námorníkov, pobrežnú stráž, vlastníkov lodí, lodné registre a námorné orgány.

| 1.6. | EHSV znovu pripomína, že v odvetví lodnej prepravy sa spaľuje ako palivo ropa nízkej kvality, pretože rafinérie neposkytujú ropu vyššej kvality. Výbor podporuje celosvetové iniciatívy zamerané na kvalitu ropy, ktorých cieľom je dosiahnuť prielom v problematike emisií do ovzdušia z prevádzky lodí. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV znovu pripomína, že v odvetví lodnej prepravy sa spaľuje ako palivo ropa nízkej kvality, pretože rafinérie neposkytujú ropu vyššej kvality. Výbor podporuje celosvetové iniciatívy zamerané na kvalitu ropy, ktorých cieľom je dosiahnuť prielom v problematike emisií do ovzdušia z prevádzky lodí.

| 1.7. | Oznámenie a k nemu pripojený akčný plán naďalej nechávajú bez povšimnutia značný podiel znečistenia morí ropou z rekreačných plavidiel, hoci sú pobrežné štáty, kde sa rekreačné plavidlá najviac využívajú, veľmi citlivé na tento druh znečistenia (5). Problém znečisťovania morského životného prostredia navyše zhoršuje činnosť vojenských plavidiel, ktoré sú vyňaté spod pôsobnosti predpisov EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

Oznámenie a k nemu pripojený akčný plán naďalej nechávajú bez povšimnutia značný podiel znečistenia morí ropou z rekreačných plavidiel, hoci sú pobrežné štáty, kde sa rekreačné plavidlá najviac využívajú, veľmi citlivé na tento druh znečistenia (5). Problém znečisťovania morského životného prostredia navyše zhoršuje činnosť vojenských plavidiel, ktoré sú vyňaté spod pôsobnosti predpisov EÚ.

| 1.8. | EÚ by mala zintenzívniť svoje úsilie v problematike znečistenia riek a morí z pozemných zdrojov (Baltské a Čierne more). Z politických dôvodov sa treba uvedenou problematikou zaoberať skôr na multilaterálnej ako na bilaterálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.8.

EÚ by mala zintenzívniť svoje úsilie v problematike znečistenia riek a morí z pozemných zdrojov (Baltské a Čierne more). Z politických dôvodov sa treba uvedenou problematikou zaoberať skôr na multilaterálnej ako na bilaterálnej úrovni.

| 1.9. | EHSV by mal hrať hlavnú úlohu v riešení otázok životného prostredia na medzinárodnej úrovni. V rámci medzinárodných organizácií existuje priestor pre posilnenú spoluprácu a koordináciu stanovísk členských štátov EÚ bez ohrozenia ich individuálnej účasti. Odborný prínos členských štátov EÚ má v medzinárodných organizáciách vynikajúce renomé, ktoré netreba oslabovať, ba práve naopak, treba ho ďalej zlepšovať. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV by mal hrať hlavnú úlohu v riešení otázok životného prostredia na medzinárodnej úrovni. V rámci medzinárodných organizácií existuje priestor pre posilnenú spoluprácu a koordináciu stanovísk členských štátov EÚ bez ohrozenia ich individuálnej účasti. Odborný prínos členských štátov EÚ má v medzinárodných organizáciách vynikajúce renomé, ktoré netreba oslabovať, ba práve naopak, treba ho ďalej zlepšovať.

| 1.10. | Čo sa týka „európskeho námorného dopravného priestoru bez bariér“, EHSV uznáva výhodu, ktorá vyplýva zo skutočnosti, že ide o potvrdenie virtuálneho námorného priestoru. V súlade s postojom EHSV oznámenie zdôrazňuje, že koncepcia európskeho námorného dopravného priestoru bez bariér by sa mala týkať iba zjednodušenia administratívnych a colných formalít a podpory obchodu v rámci jednotného európskeho trhu. |
| --- | --- |

1.10.

Čo sa týka „európskeho námorného dopravného priestoru bez bariér“, EHSV uznáva výhodu, ktorá vyplýva zo skutočnosti, že ide o potvrdenie virtuálneho námorného priestoru. V súlade s postojom EHSV oznámenie zdôrazňuje, že koncepcia európskeho námorného dopravného priestoru bez bariér by sa mala týkať iba zjednodušenia administratívnych a colných formalít a podpory obchodu v rámci jednotného európskeho trhu.

| 1.11. | EHSV podporuje symbolické posolstvo oznámenia, že Európa bola a je národom spätým s morom. Výbor však ešte stále očakáva konkrétne opatrenia, ktoré premenia slová na skutky. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV podporuje symbolické posolstvo oznámenia, že Európa bola a je národom spätým s morom. Výbor však ešte stále očakáva konkrétne opatrenia, ktoré premenia slová na skutky.

| 1.12. | ESHV znovu pripomína úlohu, ktorú môže zohrať pri vykonávaní námornej politiky vrátane územného plánovania, pri podpore námornej identity a námorného kultúrneho dedičstva EÚ a pri zlepšovaní informovanosti verejnosti v otázke globálneho otepľovania. |
| --- | --- |

1.12.

ESHV znovu pripomína úlohu, ktorú môže zohrať pri vykonávaní námornej politiky vrátane územného plánovania, pri podpore námornej identity a námorného kultúrneho dedičstva EÚ a pri zlepšovaní informovanosti verejnosti v otázke globálneho otepľovania.

| 1.13. | EHSV schvaľuje návrhy týkajúce európskej siete námorného dozoru a zlepšenej spolupráce medzi pobrežnými strážami jednotlivých členských štátov. Takéto opatrenia podporia námornú bezpečnosť a ochranu, kontrolu rybného hospodárstva a vonkajších hraníc a ochranu morského životného prostredia.
  EHSV znovu pripomína, že v oblasti dvojstranných dohôd s tretími krajinami o vstupe na palubu lode je žiaduci koordinovaný prístup, aby sa upokojili zvýšené obavy o bezpečnosť. Výbor požaduje opatrenia na úrovni EÚ na potlačenie rastu útokov na obchodné lode a prípadov ozbrojených lúpeží a pirátstva na mori, predovšetkým v juhovýchodnej Ázii a v Afrike. |
| --- | --- |

1.13.

EHSV schvaľuje návrhy týkajúce európskej siete námorného dozoru a zlepšenej spolupráce medzi pobrežnými strážami jednotlivých členských štátov. Takéto opatrenia podporia námornú bezpečnosť a ochranu, kontrolu rybného hospodárstva a vonkajších hraníc a ochranu morského životného prostredia.

EHSV znovu pripomína, že v oblasti dvojstranných dohôd s tretími krajinami o vstupe na palubu lode je žiaduci koordinovaný prístup, aby sa upokojili zvýšené obavy o bezpečnosť. Výbor požaduje opatrenia na úrovni EÚ na potlačenie rastu útokov na obchodné lode a prípadov ozbrojených lúpeží a pirátstva na mori, predovšetkým v juhovýchodnej Ázii a v Afrike.

2.   Úvod

| 2.1. | Oznámenie o integrovanej námornej politike a priložený akčný plán, ktoré ustanovujú vypracovanie 29 konkrétnych opatrení, zohľadňujú stanoviská inštitúcií EÚ, ako aj zainteresovaných strán k príslušnej zelenej knihe. |
| --- | --- |

2.1.

Oznámenie o integrovanej námornej politike a priložený akčný plán, ktoré ustanovujú vypracovanie 29 konkrétnych opatrení, zohľadňujú stanoviská inštitúcií EÚ, ako aj zainteresovaných strán k príslušnej zelenej knihe.

| 2.2. | Jedinečné kolo konzultácií iniciovaných v súvislosti so zelenou knihou, sa skončilo dosiahnutím širokého konsenzu o potrebe holistického, integrovaného, medzisektorového a strategického prístupu k oceánom. Myšlienka nahradiť širším vnímaním rozdrobenosť, ktorá niekedy vedie k neželaným dôsledkom, si zaslúži podporu. |
| --- | --- |

2.2.

Jedinečné kolo konzultácií iniciovaných v súvislosti so zelenou knihou, sa skončilo dosiahnutím širokého konsenzu o potrebe holistického, integrovaného, medzisektorového a strategického prístupu k oceánom. Myšlienka nahradiť širším vnímaním rozdrobenosť, ktorá niekedy vedie k neželaným dôsledkom, si zaslúži podporu.

| 2.3. | EHSV podporuje symbolické posolstvo oznámenia, že Európa bola a je národom spätým s morom. Zároveň vyslovuje podporu všetkým 29 opatreniam akčného plánu (s konkrétnymi pripomienkami), ale nepovažuje ich za dostatočné. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV podporuje symbolické posolstvo oznámenia, že Európa bola a je národom spätým s morom. Zároveň vyslovuje podporu všetkým 29 opatreniam akčného plánu (s konkrétnymi pripomienkami), ale nepovažuje ich za dostatočné.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1.   Environmentálne aspekty

| 3.1.1. | EHSV prikladá veľký význam zachovaniu neporušenosti morského životného prostredia. Považuje za dôležité zabezpečiť, aby výsledkom rozličných ľudských aktivít nebol postupný úpadok morského životného prostredia. |
| --- | --- |

3.1.1.

EHSV prikladá veľký význam zachovaniu neporušenosti morského životného prostredia. Považuje za dôležité zabezpečiť, aby výsledkom rozličných ľudských aktivít nebol postupný úpadok morského životného prostredia.

| 3.1.2. | EHSV víta plány Komisie zamerať sa na zefektívňovanie medzinárodnej spolupráce, zlepšovanie integrácie politík, vykonávanie existujúcej legislatívy, ako aj na podporu environmentálnych technológií (Šiesty environmentálny akčný program Európskeho spoločenstva ). Mal by sa klásť dôraz na vykonávanie Dohovoru o prevencii znečistenia morí zo zdrojov umiestnených na pevnine (6). |
| --- | --- |

3.1.2.

EHSV víta plány Komisie zamerať sa na zefektívňovanie medzinárodnej spolupráce, zlepšovanie integrácie politík, vykonávanie existujúcej legislatívy, ako aj na podporu environmentálnych technológií (Šiesty environmentálny akčný program Európskeho spoločenstva ). Mal by sa klásť dôraz na vykonávanie Dohovoru o prevencii znečistenia morí zo zdrojov umiestnených na pevnine (6).

| 3.1.3. | Nahromadenie CO2 a iných skleníkových plynov v dôsledku nadmerných emisií do ovzdušia vedie už v súčasnosti k vyššej absorpcii CO2 oceánmi a predpokladá sa, že tento proces bude pokračovať. Negatívny vplyv výslednej kyslosti oceánov na morské životné prostredie bude pravdepodobne rásť. Je potrebné rozšíriť výskum týchto vplyvov na morské životné prostredie a zároveň skúmať možnosti vývoja spôsobov re-absorpcie CO2, ktoré by boli šetrné k životnému prostrediu. Morské zdroje energie budú navyše významným faktorom v diverzifikácii európskych dodávok energie. |
| --- | --- |

3.1.3.

Nahromadenie CO2 a iných skleníkových plynov v dôsledku nadmerných emisií do ovzdušia vedie už v súčasnosti k vyššej absorpcii CO2 oceánmi a predpokladá sa, že tento proces bude pokračovať. Negatívny vplyv výslednej kyslosti oceánov na morské životné prostredie bude pravdepodobne rásť. Je potrebné rozšíriť výskum týchto vplyvov na morské životné prostredie a zároveň skúmať možnosti vývoja spôsobov re-absorpcie CO2, ktoré by boli šetrné k životnému prostrediu. Morské zdroje energie budú navyše významným faktorom v diverzifikácii európskych dodávok energie.

| 3.1.4. | Oznámenie ignoruje značný podiel znečistenia morí a riek ropou z rekreačných plavidiel, hoci sú pobrežné štáty, kde sa rekreačné plavidlá najviac využívajú, veľmi citlivé na tento druh znečistenia (7). Problém znečisťovania morského životného prostredia ešte zhoršuje činnosť vojenských plavidiel, ktoré sú vyňaté spod pôsobnosti predpisov EÚ a ktoré čoraz viac poškodzujú životné prostredie a turistický ruch. |
| --- | --- |

3.1.4.

Oznámenie ignoruje značný podiel znečistenia morí a riek ropou z rekreačných plavidiel, hoci sú pobrežné štáty, kde sa rekreačné plavidlá najviac využívajú, veľmi citlivé na tento druh znečistenia (7). Problém znečisťovania morského životného prostredia ešte zhoršuje činnosť vojenských plavidiel, ktoré sú vyňaté spod pôsobnosti predpisov EÚ a ktoré čoraz viac poškodzujú životné prostredie a turistický ruch.

| 3.1.5. | EHSV znovu pripomína, že v odvetví lodnej prepravy sa spaľuje ako palivo ropa nízkej kvality, pretože rafinérie neposkytujú ropu vyššej kvality. Výbor podporuje celosvetové iniciatívy zamerané na kvalitu ropy (8), ktorých cieľom je dosiahnuť prielom v problematike emisií z lodí do ovzdušia. |
| --- | --- |

3.1.5.

EHSV znovu pripomína, že v odvetví lodnej prepravy sa spaľuje ako palivo ropa nízkej kvality, pretože rafinérie neposkytujú ropu vyššej kvality. Výbor podporuje celosvetové iniciatívy zamerané na kvalitu ropy (8), ktorých cieľom je dosiahnuť prielom v problematike emisií z lodí do ovzdušia.

| 3.1.6. | Znečistenie morí a vzduchu z akýchkoľvek zdrojov má negatívny vplyv na morské životné prostredie so všetkými zdravotnými, spoločenskými a hospodárskymi následkami, ktoré sú s tým spojené. V platnosti je dostatočný počet opatrení na kontrolu a zmiernenie znečistenia morského životného prostredia loďami, vrátane pokút pre znečisťovateľov. Tieto opatrenia by sa mali dôsledne vykonávať. Neexistuje však podobný rámec opatrení na potláčanie znečistenia morí a riek z iných zdrojov (napr. z priemyselnej, mestskej a poľnohospodárskej činnosti, či pesticídmi). EHSV sa obáva, že ak sa nepodniknú dôsledné a účinné kroky, bude ohrozený pobrežný a námorný cestovný ruch, ktorý je v Európe najväčším námorným odvetvím. Opatrenia podobného druhu by napomohli zachovať rozsah a diverzitu morského života, vrátane populácie rýb. |
| --- | --- |

3.1.6.

Znečistenie morí a vzduchu z akýchkoľvek zdrojov má negatívny vplyv na morské životné prostredie so všetkými zdravotnými, spoločenskými a hospodárskymi následkami, ktoré sú s tým spojené. V platnosti je dostatočný počet opatrení na kontrolu a zmiernenie znečistenia morského životného prostredia loďami, vrátane pokút pre znečisťovateľov. Tieto opatrenia by sa mali dôsledne vykonávať. Neexistuje však podobný rámec opatrení na potláčanie znečistenia morí a riek z iných zdrojov (napr. z priemyselnej, mestskej a poľnohospodárskej činnosti, či pesticídmi). EHSV sa obáva, že ak sa nepodniknú dôsledné a účinné kroky, bude ohrozený pobrežný a námorný cestovný ruch, ktorý je v Európe najväčším námorným odvetvím. Opatrenia podobného druhu by napomohli zachovať rozsah a diverzitu morského života, vrátane populácie rýb.

| 3.1.7. | EHSV zdôrazňuje, že v rámci ročných akčných plánov politiky susedstva je potrebné rokovať o dvojstrannej dohode medzi EÚ a krajinami južného Stredomoria. Na základe dohody sa zainteresované tretie krajiny podelia s členskými štátmi EÚ o zodpovednosť za udržiavanie čistých morí prostredníctvom kontroly emisií do ovzdušia a vypúšťania odpadu do riek (napríklad do delty Nílu). Hlavným cieľom by bola ochrana spoločného dedičstva Stredozemného mora. |
| --- | --- |

3.1.7.

EHSV zdôrazňuje, že v rámci ročných akčných plánov politiky susedstva je potrebné rokovať o dvojstrannej dohode medzi EÚ a krajinami južného Stredomoria. Na základe dohody sa zainteresované tretie krajiny podelia s členskými štátmi EÚ o zodpovednosť za udržiavanie čistých morí prostredníctvom kontroly emisií do ovzdušia a vypúšťania odpadu do riek (napríklad do delty Nílu). Hlavným cieľom by bola ochrana spoločného dedičstva Stredozemného mora.

3.2   Sociálne aspekty

| 3.2.1. | Oznámenie zdôrazňuje význam ľudského činiteľa v námorných zoskupeniach. V akčnom pláne by pri hľadaní správnej rovnováhy medzi hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi rozmermi trvalo udržateľnej námornej politiky bolo potrebné venovať dostatočnú pozornosť sociálnemu rozmeru. |
| --- | --- |

3.2.1.

Oznámenie zdôrazňuje význam ľudského činiteľa v námorných zoskupeniach. V akčnom pláne by pri hľadaní správnej rovnováhy medzi hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi rozmermi trvalo udržateľnej námornej politiky bolo potrebné venovať dostatočnú pozornosť sociálnemu rozmeru.

| 3.2.2. | ESHV s potešením uvítal dohodu medzi sociálnymi partnermi (ETF a ECSA) o zahrnutí určitých ustanovení Dohovoru MOP o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 do práva Spoločenstva. Výbor uvítal, aby sa na celom svete čo najskôr uplatňovali pracovné normy v námornej doprave, ktoré by zabezpečili rovnaké podmienky pre všetkých námorníkov tak, ako je to stanovené v dohovore. Rovnako dôležité je, aby členské štáty ratifikovali dôležité medzinárodné nástroje týkajúce sa sektora rybného hospodárstva, vrátane Dohovoru MOP o práci v odvetví rybolovu z roku 2007. |
| --- | --- |

3.2.2.

ESHV s potešením uvítal dohodu medzi sociálnymi partnermi (ETF a ECSA) o zahrnutí určitých ustanovení Dohovoru MOP o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 do práva Spoločenstva. Výbor uvítal, aby sa na celom svete čo najskôr uplatňovali pracovné normy v námornej doprave, ktoré by zabezpečili rovnaké podmienky pre všetkých námorníkov tak, ako je to stanovené v dohovore. Rovnako dôležité je, aby členské štáty ratifikovali dôležité medzinárodné nástroje týkajúce sa sektora rybného hospodárstva, vrátane Dohovoru MOP o práci v odvetví rybolovu z roku 2007.

| 3.2.3. | V súvislosti s vypracovaním akčného plánu v oblasti kvalifikácií námorníkov v EÚ, EHSV upozorňuje na revíziu Dohovoru STCW IMO (9), ktorý upravuje celosvetové normy vzdelávania a certifikácie. Všetky návrhy EÚ by mali byť v súlade s režimom IMO a MOP. |
| --- | --- |

3.2.3.

V súvislosti s vypracovaním akčného plánu v oblasti kvalifikácií námorníkov v EÚ, EHSV upozorňuje na revíziu Dohovoru STCW IMO (9), ktorý upravuje celosvetové normy vzdelávania a certifikácie. Všetky návrhy EÚ by mali byť v súlade s režimom IMO a MOP.

| 3.2.4. | ESHV podporuje preskúmanie výnimiek z legislatívy EÚ, ktoré sa vzťahujú na námorníkov a rybárov, v úzkej spolupráci s partnermi a požaduje objasnenie v súvislosti s osvedčením o námornej dokonalosti. Je potrebné sa zamyslieť na tým, či je možné vydávať osvedčenia o námornej dokonalosti povinne pre vnútroeurópske linky prevoznej dopravy a dobrovoľne pre ostatné služby. |
| --- | --- |

3.2.4.

ESHV podporuje preskúmanie výnimiek z legislatívy EÚ, ktoré sa vzťahujú na námorníkov a rybárov, v úzkej spolupráci s partnermi a požaduje objasnenie v súvislosti s osvedčením o námornej dokonalosti. Je potrebné sa zamyslieť na tým, či je možné vydávať osvedčenia o námornej dokonalosti povinne pre vnútroeurópske linky prevoznej dopravy a dobrovoľne pre ostatné služby.

| 3.2.5. | Podpora voľby povolania v námorníctve v EÚ môže byť účinná iba vtedy, ak budú do vyšších kvalitatívnych noriem investované zdroje, aby konkurenčnou výhodou európskych námorníkov bola skôr ich kvalita ako ich nízka cena. |
| --- | --- |

3.2.5.

Podpora voľby povolania v námorníctve v EÚ môže byť účinná iba vtedy, ak budú do vyšších kvalitatívnych noriem investované zdroje, aby konkurenčnou výhodou európskych námorníkov bola skôr ich kvalita ako ich nízka cena.

| 3.2.6. | Celosvetovo rastúci nedostatok kvalifikovaných námorníkov má pre námornú bezpečnostnú infraštruktúru EÚ alarmujúce dôsledky a bez spoločného úsilia zo strany EÚ a členských štátov o jeho riešenie sa nedostatok námorníkov ešte prehĺbi. Ak sa nezabezpečí dostatok kvalifikovaných námorníkov, Európe budú chýbať znalosti a skúsenosti potrebné pre kľúčové, a z bezpečnostného hľadiska kritické, námorné činnosti (inšpekcie a prehliadky lodí, právne predpisy, poistenie, lodné dopravné služby, záchranné operácie, pobrežná stráž a vedenie plavidiel). Navyše je možné, že sa námorné zoskupenia presunú do iných regiónov. Prebiehajúce opatrenia sa ukázali ako nepostačujúce a EHSV vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia nemá v úmysle zaoberať sa uvedenou problematikou skôr, ako pred koncom roka 2009. |
| --- | --- |

3.2.6.

Celosvetovo rastúci nedostatok kvalifikovaných námorníkov má pre námornú bezpečnostnú infraštruktúru EÚ alarmujúce dôsledky a bez spoločného úsilia zo strany EÚ a členských štátov o jeho riešenie sa nedostatok námorníkov ešte prehĺbi. Ak sa nezabezpečí dostatok kvalifikovaných námorníkov, Európe budú chýbať znalosti a skúsenosti potrebné pre kľúčové, a z bezpečnostného hľadiska kritické, námorné činnosti (inšpekcie a prehliadky lodí, právne predpisy, poistenie, lodné dopravné služby, záchranné operácie, pobrežná stráž a vedenie plavidiel). Navyše je možné, že sa námorné zoskupenia presunú do iných regiónov. Prebiehajúce opatrenia sa ukázali ako nepostačujúce a EHSV vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia nemá v úmysle zaoberať sa uvedenou problematikou skôr, ako pred koncom roka 2009.

| 3.2.7. | EHSV nemilo prekvapil vysoký počet študentov, ktorý predčasne ukončia štúdium na námorných vysokých školách v niektorých členských štátoch, a takisto predčasné zanechanie námorníckeho povolania u tých, ktorí sa v tomto odbore zamestnali. Ak nebude súčasnej kríze venovaná okamžitá pozornosť, námornícke povolanie v EÚ môže byť vážne ohrozené. Je potrebné hľadať riešenia na zvýšenie príťažlivosti námorníckeho povolania v rámci holistickej stratégie. Ďalej by sa mal rozvíjať projekt mapovania kariérnych príležitostí, ktorý zorganizovali sociálny partneri (ECSA a ETF). „Príťažlivosť“ námorníckeho povolania by mala byť spojená s „udržaním“ námorníkov v tejto profesii. |
| --- | --- |

3.2.7.

EHSV nemilo prekvapil vysoký počet študentov, ktorý predčasne ukončia štúdium na námorných vysokých školách v niektorých členských štátoch, a takisto predčasné zanechanie námorníckeho povolania u tých, ktorí sa v tomto odbore zamestnali. Ak nebude súčasnej kríze venovaná okamžitá pozornosť, námornícke povolanie v EÚ môže byť vážne ohrozené. Je potrebné hľadať riešenia na zvýšenie príťažlivosti námorníckeho povolania v rámci holistickej stratégie. Ďalej by sa mal rozvíjať projekt mapovania kariérnych príležitostí, ktorý zorganizovali sociálny partneri (ECSA a ETF). „Príťažlivosť“ námorníckeho povolania by mala byť spojená s „udržaním“ námorníkov v tejto profesii.

| 3.2.8. | „Plávajúca univerzita“ poskytuje študentom možnosť získať skúsenosti na mori. Myšlienka školy plávajúcej na oceáne si zaslúži dôkladnejšie preskúmanie zo strany Európskej komisie, s cieľom zvýšiť záujem dobrých študentov o povolanie v námorníctve. Rovnakým spôsobom by sa tiež mohli vytvoriť v hlavných európskych prístavoch tzv. „prístavné školy“ (10) určené pre deti základných a prípadne aj stredných škôl, ktoré by boli postavené na súši (čo je jednoduchšie), ale nachádzali by sa v blízkosti mora a vyučovali by sa na nich všetky disciplíny zamerané na spoznávanie morského prostredia a lodí, ako aj základy navigácie. |
| --- | --- |

3.2.8.

„Plávajúca univerzita“ poskytuje študentom možnosť získať skúsenosti na mori. Myšlienka školy plávajúcej na oceáne si zaslúži dôkladnejšie preskúmanie zo strany Európskej komisie, s cieľom zvýšiť záujem dobrých študentov o povolanie v námorníctve. Rovnakým spôsobom by sa tiež mohli vytvoriť v hlavných európskych prístavoch tzv. „prístavné školy“ (10) určené pre deti základných a prípadne aj stredných škôl, ktoré by boli postavené na súši (čo je jednoduchšie), ale nachádzali by sa v blízkosti mora a vyučovali by sa na nich všetky disciplíny zamerané na spoznávanie morského prostredia a lodí, ako aj základy navigácie.

| 3.2.9. | ESHV žiada Komisiu o preskúmanie existujúcich osvedčených postupov v členských štátoch na druhom stupni vzdelávania týkajúcich sa príťažlivosti povolania na mori. |
| --- | --- |

3.2.9.

ESHV žiada Komisiu o preskúmanie existujúcich osvedčených postupov v členských štátoch na druhom stupni vzdelávania týkajúcich sa príťažlivosti povolania na mori.

| 3.2.10. | Budúca politika EÚ by mala pri riešení námorných nehôd vychádzať z nasledujúcich zásad:






  — | pobrežné štáty by mali niesť svoj podiel zodpovednosti na námornej bezpečnosti a ochrane životného prostredia. Na to bude potrebné sprísniť pravidlá lodných registrov, využívať účelné strážne a asistenčné siete s podporou satelitného sledovacieho zariadenia, ako aj dobre vybavené námorné a vzdušné hliadky. |
| --- | --- | --- |

3.2.10.

Budúca politika EÚ by mala pri riešení námorných nehôd vychádzať z nasledujúcich zásad:

—

pobrežné štáty by mali niesť svoj podiel zodpovednosti na námornej bezpečnosti a ochrane životného prostredia. Na to bude potrebné sprísniť pravidlá lodných registrov, využívať účelné strážne a asistenčné siete s podporou satelitného sledovacieho zariadenia, ako aj dobre vybavené námorné a vzdušné hliadky.

| — | predchádzanie nehodám na mori by sa nemalo opierať o ľudský faktor tým spôsobom, že by bola námorníkom pridelená neúmerne veľká zodpovednosť. Malo by byť založené na integrovanom systéme, ktorý by prostredníctvom moderných elektronických bezpečnostných zariadení obmedzoval riziko ľudských chýb (kapitána alebo posádky). Súčasťou predchádzania nehodám by malo byť zlepšovanie dizajnu a vybavenia na lodi. Právne systémy námorníctva by mali spravodlivo a jednoznačne rozdeliť zodpovednosť medzi námorníkov, pobrežnú stráž, vlastníkov lodí, lodné registre a námorné orgány. |
| --- | --- |

—

predchádzanie nehodám na mori by sa nemalo opierať o ľudský faktor tým spôsobom, že by bola námorníkom pridelená neúmerne veľká zodpovednosť. Malo by byť založené na integrovanom systéme, ktorý by prostredníctvom moderných elektronických bezpečnostných zariadení obmedzoval riziko ľudských chýb (kapitána alebo posádky). Súčasťou predchádzania nehodám by malo byť zlepšovanie dizajnu a vybavenia na lodi. Právne systémy námorníctva by mali spravodlivo a jednoznačne rozdeliť zodpovednosť medzi námorníkov, pobrežnú stráž, vlastníkov lodí, lodné registre a námorné orgány.

| 3.2.11. | Námorníci môžu za veľmi nebezpečných poveternostných podmienok konať na rámec svojich pracovných povinností. Generálny tajomník IMO sa vyjadril: „Živelná podstata pracovného prostredia niekedy postaví námorníkov do situácie, na ktorú sa nedá dobre alebo vôbec pripraviť. Ako zareagujú je skúškou ozajstnej odvahy – odvahy, ktorá si zaslúži ocenenie a uznanie“ (11). ESHV vyzýva Komisiu, aby zohľadnila uvedené skutočnosti pri predkladaní návrhov na opatrenia zamerané na námorné nehody. |
| --- | --- |

3.2.11.

Námorníci môžu za veľmi nebezpečných poveternostných podmienok konať na rámec svojich pracovných povinností. Generálny tajomník IMO sa vyjadril: „Živelná podstata pracovného prostredia niekedy postaví námorníkov do situácie, na ktorú sa nedá dobre alebo vôbec pripraviť. Ako zareagujú je skúškou ozajstnej odvahy – odvahy, ktorá si zaslúži ocenenie a uznanie“ (11). ESHV vyzýva Komisiu, aby zohľadnila uvedené skutočnosti pri predkladaní návrhov na opatrenia zamerané na námorné nehody.

3.3.   Hospodárske otázky

| 3.3.1. | Pripravované oznámenie o námornej dopravnej politike EÚ na roky 2008 – 2018 by malo vytvoriť vhodný rámec s cieľom prilákať dodatočné investície do lodnej dopravy, ktorý by zároveň prispel k ďalšiemu upevňovaniu popredného postavenia európskej lodnej dopravy v celosvetovom meradle a jej úlohy katalyzátora v námornom zoskupení. |
| --- | --- |

3.3.1.

Pripravované oznámenie o námornej dopravnej politike EÚ na roky 2008 – 2018 by malo vytvoriť vhodný rámec s cieľom prilákať dodatočné investície do lodnej dopravy, ktorý by zároveň prispel k ďalšiemu upevňovaniu popredného postavenia európskej lodnej dopravy v celosvetovom meradle a jej úlohy katalyzátora v námornom zoskupení.

| 3.3.2. | Výbor víta skutočnosť, že Komisia uznala potrebu všeobecných pravidiel pre globálne odvetvie a význam medzinárodnej námornej legislatívy, a že podporila hľadanie riešení legislatívnych výziev na úrovni medzinárodných orgánov (ako napríklad IMO). Celosvetový charakter lodnej dopravy, celosvetový trh práce, na ktorom lodná doprava pôsobí a konkurencieschopnosť európskej lodnej dopravy na svetovom trhu sú témami, ktoré je treba zohľadniť. |
| --- | --- |

3.3.2.

Výbor víta skutočnosť, že Komisia uznala potrebu všeobecných pravidiel pre globálne odvetvie a význam medzinárodnej námornej legislatívy, a že podporila hľadanie riešení legislatívnych výziev na úrovni medzinárodných orgánov (ako napríklad IMO). Celosvetový charakter lodnej dopravy, celosvetový trh práce, na ktorom lodná doprava pôsobí a konkurencieschopnosť európskej lodnej dopravy na svetovom trhu sú témami, ktoré je treba zohľadniť.

| 3.3.3. | Znovu treba pripomenúť potrebu zlepšiť výkonnosť existujúcich prístavných kapacít a služieb, a tiež zvýšiť prístavnú kapacitu a zlepšiť spojenia s vnútrozemím. |
| --- | --- |

3.3.3.

Znovu treba pripomenúť potrebu zlepšiť výkonnosť existujúcich prístavných kapacít a služieb, a tiež zvýšiť prístavnú kapacitu a zlepšiť spojenia s vnútrozemím.

| 3.3.4. | EHSV si všimol, že v oznámení boli zohľadnené tak jeho pripomienky týkajúce sa urýchlenia ratifikácie dohovorov IMO členskými štátmi a na medzinárodnej úrovni, ako aj návrhy týkajúce sa rozvoja prístavov, znižovania znečistenia ovzdušia z lodí, vytvárania viacodvetvových zoskupení a európskej siete námorných zoskupení. Oznámenie tiež uznáva rozhodujúci význam európskej lodnej dopravy pre európsky a medzinárodný obchod a každodenný život európskych občanov. |
| --- | --- |

3.3.4.

EHSV si všimol, že v oznámení boli zohľadnené tak jeho pripomienky týkajúce sa urýchlenia ratifikácie dohovorov IMO členskými štátmi a na medzinárodnej úrovni, ako aj návrhy týkajúce sa rozvoja prístavov, znižovania znečistenia ovzdušia z lodí, vytvárania viacodvetvových zoskupení a európskej siete námorných zoskupení. Oznámenie tiež uznáva rozhodujúci význam európskej lodnej dopravy pre európsky a medzinárodný obchod a každodenný život európskych občanov.

| 3.3.5. | V súlade s názorom EHSV (12) oznámenie Komisie zdôrazňuje, že koncepcia „Európsky námorný dopravný priestor bez bariér“ by sa mala týkať iba vytvorenia virtuálneho námorného priestoru, v rámci ktorého dôjde k zjednodušeniu administratívnych a colných formalít a zjednodušeniu obchodu v kontexte jednotného európskeho trhu. V tejto súvislosti EHSV berie na vedomie konzultáciu, ktorú iniciovala Komisia s úmyslom rozhodnúť o ďalších možných návrhoch ako účinne túto koncepciu zaviesť. |
| --- | --- |

3.3.5.

V súlade s názorom EHSV (12) oznámenie Komisie zdôrazňuje, že koncepcia „Európsky námorný dopravný priestor bez bariér“ by sa mala týkať iba vytvorenia virtuálneho námorného priestoru, v rámci ktorého dôjde k zjednodušeniu administratívnych a colných formalít a zjednodušeniu obchodu v kontexte jednotného európskeho trhu. V tejto súvislosti EHSV berie na vedomie konzultáciu, ktorú iniciovala Komisia s úmyslom rozhodnúť o ďalších možných návrhoch ako účinne túto koncepciu zaviesť.

| 3.3.6. | EHSV sa domnieva, že v rámci medzinárodných organizácií existuje priestor pre posilnenú spoluprácu a koordináciu stanovísk členských štátov EÚ bez ohrozenia ich individuálnej účasti. Odborný prínos členských štátov EÚ má v medzinárodných organizáciách vynikajúce renomé, ktoré netreba oslabovať, ba treba ho skôr zlepšovať. |
| --- | --- |

3.3.6.

EHSV sa domnieva, že v rámci medzinárodných organizácií existuje priestor pre posilnenú spoluprácu a koordináciu stanovísk členských štátov EÚ bez ohrozenia ich individuálnej účasti. Odborný prínos členských štátov EÚ má v medzinárodných organizáciách vynikajúce renomé, ktoré netreba oslabovať, ba treba ho skôr zlepšovať.

| 3.3.7. | EHSV podporuje uplatňovanie vplyvu EÚ na tretie krajiny s úmyslom povzbudiť ich v presadzovaní a ratifikácii dôležitých medzinárodných námorných dohovorov. Európski štátni prístavní kontrolóri by mali vykonávať prehliadku plavidiel pochádzajúcich z EÚ a tretích krajín v súlade v medzinárodne platnými environmentálnymi a spoločenskými normami. |
| --- | --- |

3.3.7.

EHSV podporuje uplatňovanie vplyvu EÚ na tretie krajiny s úmyslom povzbudiť ich v presadzovaní a ratifikácii dôležitých medzinárodných námorných dohovorov. Európski štátni prístavní kontrolóri by mali vykonávať prehliadku plavidiel pochádzajúcich z EÚ a tretích krajín v súlade v medzinárodne platnými environmentálnymi a spoločenskými normami.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Pobrežné regióny a ostrovy

| 4.1.1. | Výbor s potešením konštatuje, že boli zohľadnené jeho návrhy týkajúce sa podpory pobrežného cestovného ruchu a databázy využitia finančných prostriedkov EÚ pre pobrežné regióny. Ostrovy by sa mali prostredníctvom nasledujúcich opatrení dostať do stredu záujmu EÚ:






  — | zlepšením ostrovnej infraštruktúry na podporu námorného cestovného ruchu, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Výbor s potešením konštatuje, že boli zohľadnené jeho návrhy týkajúce sa podpory pobrežného cestovného ruchu a databázy využitia finančných prostriedkov EÚ pre pobrežné regióny. Ostrovy by sa mali prostredníctvom nasledujúcich opatrení dostať do stredu záujmu EÚ:

—

zlepšením ostrovnej infraštruktúry na podporu námorného cestovného ruchu,

| — | predĺžením turistickej sezóny na ostrovoch vďaka kultúrnym a náboženským aktivitám a športu, |
| --- | --- |

—

predĺžením turistickej sezóny na ostrovoch vďaka kultúrnym a náboženským aktivitám a športu,

| — | zlepšením komunikácie medzi ostrovmi a pevninou pomocou novej technológie, ktorá by bola podporovaná z prostriedkov fondov EÚ, |
| --- | --- |

—

zlepšením komunikácie medzi ostrovmi a pevninou pomocou novej technológie, ktorá by bola podporovaná z prostriedkov fondov EÚ,

| — | budovať odsoľovacie zariadenia rešpektujúce prírodnú rovnováhu, s cieľom čeliť nedostatku pitnej vody, pretože ten bude v dôsledku klimatických zmien v budúcnosti jednou z hlavných výziev pre oblasť Stredomoria. |
| --- | --- |

—

budovať odsoľovacie zariadenia rešpektujúce prírodnú rovnováhu, s cieľom čeliť nedostatku pitnej vody, pretože ten bude v dôsledku klimatických zmien v budúcnosti jednou z hlavných výziev pre oblasť Stredomoria.

4.2.   Severný ľadový oceán a vzťahy s tretími krajinami

| 4.2.1. | Výbor víta návrhy týkajúce sa intenzívnejšej spolupráce pri riadení Stredozemného a Čierneho mora, rozširovania, európskej susedskej politiky a severnej dimenzie. |
| --- | --- |

4.2.1.

Výbor víta návrhy týkajúce sa intenzívnejšej spolupráce pri riadení Stredozemného a Čierneho mora, rozširovania, európskej susedskej politiky a severnej dimenzie.

| 4.2.2. | Približne 20 – 30 % neobjavených svetových zásob ropy sa nachádza na dne Severného ľadového oceánu. Vďaka klimatickým zmenám môžu byť do roku 2015 plavebné cesty po Severnom ľadovom oceáne splavné väčšinu roka. Otvorenie plavebných ciest v Severnom ľadovom oceáne je zaujímavé tak z hľadiska vzdialenosti, ako aj z hľadiska bezpečnosti. Plavebná cesta zo Šanghaja do Rotterdamu cez Severný ľadový oceán je o 1000 míľ kratšia, ako cesta cez Suezský prieplav. Kratšie plavebné cesty by mohli pomôcť výrazne obmedziť spotrebu paliva a následne aj emisie do ovzdušia. EHSV pripomína, že vzhľadom na množstvo problémov v oblasti práva a životného prostredia, ktoré sa týkajú viacerých krajín, sa vyjasnenie medzinárodného práva v oblasti morského ľadu stane nevyhnutnosťou. V tejto súvislosti výbor so záujmom očakáva ohlasovanú správu týkajúcu sa Severného ľadového oceánu, ktorá sa bude zaoberať geopolitickými dôsledkami klimatických zmien. Je tiež potrebné vopred preskúmať vplyv využívania nových plavebných ciest v Severnom ľadovom oceáne na životné prostredie. |
| --- | --- |

4.2.2.

Približne 20 – 30 % neobjavených svetových zásob ropy sa nachádza na dne Severného ľadového oceánu. Vďaka klimatickým zmenám môžu byť do roku 2015 plavebné cesty po Severnom ľadovom oceáne splavné väčšinu roka. Otvorenie plavebných ciest v Severnom ľadovom oceáne je zaujímavé tak z hľadiska vzdialenosti, ako aj z hľadiska bezpečnosti. Plavebná cesta zo Šanghaja do Rotterdamu cez Severný ľadový oceán je o 1000 míľ kratšia, ako cesta cez Suezský prieplav. Kratšie plavebné cesty by mohli pomôcť výrazne obmedziť spotrebu paliva a následne aj emisie do ovzdušia. EHSV pripomína, že vzhľadom na množstvo problémov v oblasti práva a životného prostredia, ktoré sa týkajú viacerých krajín, sa vyjasnenie medzinárodného práva v oblasti morského ľadu stane nevyhnutnosťou. V tejto súvislosti výbor so záujmom očakáva ohlasovanú správu týkajúcu sa Severného ľadového oceánu, ktorá sa bude zaoberať geopolitickými dôsledkami klimatických zmien. Je tiež potrebné vopred preskúmať vplyv využívania nových plavebných ciest v Severnom ľadovom oceáne na životné prostredie.

4.3.   Námorný dozor

| 4.3.1. | EHSV schvaľuje návrhy týkajúce európskej siete námorného dozoru a zlepšenej spolupráce medzi pobrežnými strážami jednotlivých členských štátov. Takéto opatrenia podporia námornú bezpečnosť a ochranu, kontrolu rybného hospodárstva a vonkajších hraníc a ochranu morského životného prostredia. |
| --- | --- |

4.3.1.

EHSV schvaľuje návrhy týkajúce európskej siete námorného dozoru a zlepšenej spolupráce medzi pobrežnými strážami jednotlivých členských štátov. Takéto opatrenia podporia námornú bezpečnosť a ochranu, kontrolu rybného hospodárstva a vonkajších hraníc a ochranu morského životného prostredia.

4.4.   Znečistenie morí a riek

| 4.4.1. | EÚ by mala v rámci akčného plánu vystupňovať svoje úsilie v problematike znečistenia riek a morí z pozemných zdrojov (Baltské a Čierne more). Z politických dôvodov sa treba uvedenou problematikou zaoberať skôr na multilaterálnej ako na bilaterálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.4.1.

EÚ by mala v rámci akčného plánu vystupňovať svoje úsilie v problematike znečistenia riek a morí z pozemných zdrojov (Baltské a Čierne more). Z politických dôvodov sa treba uvedenou problematikou zaoberať skôr na multilaterálnej ako na bilaterálnej úrovni.

4.5.   Rybné hospodárstvo

| 4.5.1. | Vzhľadom na alarmujúci pokles a vymieranie morských živočíšnych druhov, EHSV zdôrazňuje nutnosť rozumne využívať zásoby rýb. Návrhy v oblasti rybného hospodárstva sú orientované správnym smerom. Práca v rybnom hospodárstve je jedným z najnebezpečnejších povolaní, a preto by bolo treba vyvinúť viac úsilia na zvýšenie povedomia o bezpečnosti medzi pracovníkmi v tomto odvetví. Je potrebné osobitne sa zaoberať bezpečnostnými opatreniami pre rybárske plavidlá kratšie ako 24 metrov (táto oblasť chýba v medzinárodných dohovoroch a smerniciach EÚ). EHSV pripomína, že ochrana živočíšnych druhov, ktorá je potrebná, má dosah aj na sociálnu oblasť a ten treba riešiť: práca rybárov na mori často súvisí s ich nedostatkom prostriedkov, v dôsledku čoho vystavujú svoje životy. |
| --- | --- |

4.5.1.

Vzhľadom na alarmujúci pokles a vymieranie morských živočíšnych druhov, EHSV zdôrazňuje nutnosť rozumne využívať zásoby rýb. Návrhy v oblasti rybného hospodárstva sú orientované správnym smerom. Práca v rybnom hospodárstve je jedným z najnebezpečnejších povolaní, a preto by bolo treba vyvinúť viac úsilia na zvýšenie povedomia o bezpečnosti medzi pracovníkmi v tomto odvetví. Je potrebné osobitne sa zaoberať bezpečnostnými opatreniami pre rybárske plavidlá kratšie ako 24 metrov (táto oblasť chýba v medzinárodných dohovoroch a smerniciach EÚ). EHSV pripomína, že ochrana živočíšnych druhov, ktorá je potrebná, má dosah aj na sociálnu oblasť a ten treba riešiť: práca rybárov na mori často súvisí s ich nedostatkom prostriedkov, v dôsledku čoho vystavujú svoje životy.

| 4.5.2. | Fyzické a finančné riziká spojené s povolaním v rybárstve sú závažné a vysvetľujú pokles zamestnanosti v tomto odvetví. Na zlepšenie technológie na rybárskych lodiach sú súrne potrebné projekty a programy EÚ. V súvislosti s výmenou osvedčených postupov pri zvyšovaní príťažlivosti povolania v rybárstve, EHSV odporúča rozsiahlu distribúciu príručky Predchádzanie nehodám na mori a bezpečnosť rybárov, ktorú nedávno spoločne vydali európski sociálni partneri Europêche a ETF. Rovnako dôležité je však to, aby členské štáty urýchlili proces ratifikácie Dohovoru MOP o práci v odvetví rybolovu (jún 2007). Hlavným cieľom je dosiahnuť, aby sa rybárska činnosť stala trvalo udržateľnejšou a príťažlivejšou. |
| --- | --- |

4.5.2.

Fyzické a finančné riziká spojené s povolaním v rybárstve sú závažné a vysvetľujú pokles zamestnanosti v tomto odvetví. Na zlepšenie technológie na rybárskych lodiach sú súrne potrebné projekty a programy EÚ. V súvislosti s výmenou osvedčených postupov pri zvyšovaní príťažlivosti povolania v rybárstve, EHSV odporúča rozsiahlu distribúciu príručky Predchádzanie nehodám na mori a bezpečnosť rybárov, ktorú nedávno spoločne vydali európski sociálni partneri Europêche a ETF. Rovnako dôležité je však to, aby členské štáty urýchlili proces ratifikácie Dohovoru MOP o práci v odvetví rybolovu (jún 2007). Hlavným cieľom je dosiahnuť, aby sa rybárska činnosť stala trvalo udržateľnejšou a príťažlivejšou.

4.6.   Recyklácia lodí

| 4.6.1. | EHSV vyjadrilo vo svojom nedávnom stanovisku k zelenej knihe o lepšej recyklácii lodí obavu: „na celom svete je závažný nedostatok zariadení na demontáž lodí, ktorý by vyhovoval zásadám trvalej udržateľnosti v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti“. „Táto situácia sa zhorší výrazným nárastom počtu lodí, ktoré budú v najbližších rokoch vyradené z prevádzky kvôli celkovému vyraďovaniu ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom“ (13). Recyklačné zariadenia a pracovné podmienky v južnej Ázii, kde sa vykonáva väčšina recyklácií, by sa mali uviesť na medzinárodne prijateľnú úroveň. |
| --- | --- |

4.6.1.

EHSV vyjadrilo vo svojom nedávnom stanovisku k zelenej knihe o lepšej recyklácii lodí obavu: „na celom svete je závažný nedostatok zariadení na demontáž lodí, ktorý by vyhovoval zásadám trvalej udržateľnosti v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti“. „Táto situácia sa zhorší výrazným nárastom počtu lodí, ktoré budú v najbližších rokoch vyradené z prevádzky kvôli celkovému vyraďovaniu ropných cisternových lodí s jednoduchým trupom“ (13). Recyklačné zariadenia a pracovné podmienky v južnej Ázii, kde sa vykonáva väčšina recyklácií, by sa mali uviesť na medzinárodne prijateľnú úroveň.

| 4.6.2. | EHSV víta postup na medzinárodnej úrovni v oblasti demontáže zastaraných lodí účinným a bezpečným spôsobom, ktorý je z hľadiska životného prostredia trvalo udržateľný. Prioritou je uzavretie povinného dohovoru, ktoré sa očakáva v rokoch 2008 až 2009, pričom v medziobdobí ostáva dôležitou podpora usmernení IMO. Medzinárodne schválené štandardy by jednoznačne uložili vlastníkom lodí povinnosť predkladať podrobný popis potenciálne nebezpečných látok na palube ich lodí, a zároveň by stanovili minimálne požiadavky pre recyklačné zariadenia v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti a správy nebezpečných látok. |
| --- | --- |

4.6.2.

EHSV víta postup na medzinárodnej úrovni v oblasti demontáže zastaraných lodí účinným a bezpečným spôsobom, ktorý je z hľadiska životného prostredia trvalo udržateľný. Prioritou je uzavretie povinného dohovoru, ktoré sa očakáva v rokoch 2008 až 2009, pričom v medziobdobí ostáva dôležitou podpora usmernení IMO. Medzinárodne schválené štandardy by jednoznačne uložili vlastníkom lodí povinnosť predkladať podrobný popis potenciálne nebezpečných látok na palube ich lodí, a zároveň by stanovili minimálne požiadavky pre recyklačné zariadenia v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti a správy nebezpečných látok.

4.7.   Dohody o vstupe na palubu lode a bezpečnosť

| 4.7.1. | Zvýšené obavy o bezpečnosť viedli niekoľko členských štátov EÚ k uzatvoreniu dvojstranných dohôd s tretími krajinami o vstupe na palubu lode. EHSV pripomína, že pri uplatňovaní takýchto pravidiel je potrebný koordinovaný prístup členských štátov EÚ k uvedeným iniciatívam, ako aj koordinované rozdelenie úloh medzi členské štáty, vrátane ich námorných vojsk. Alternatívou by mohla byť skorá ratifikácia protokolov o potlačení protiprávnych činov členskými štátmi EÚ, ktoré obsahujú klauzuly na ochranu legitímnych obchodných záujmov prevádzkovateľov lodí a ľudských práv námorníkov. |
| --- | --- |

4.7.1.

Zvýšené obavy o bezpečnosť viedli niekoľko členských štátov EÚ k uzatvoreniu dvojstranných dohôd s tretími krajinami o vstupe na palubu lode. EHSV pripomína, že pri uplatňovaní takýchto pravidiel je potrebný koordinovaný prístup členských štátov EÚ k uvedeným iniciatívam, ako aj koordinované rozdelenie úloh medzi členské štáty, vrátane ich námorných vojsk. Alternatívou by mohla byť skorá ratifikácia protokolov o potlačení protiprávnych činov členskými štátmi EÚ, ktoré obsahujú klauzuly na ochranu legitímnych obchodných záujmov prevádzkovateľov lodí a ľudských práv námorníkov.

| 4.7.2. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad rastom útokov na obchodné lode a prípadov ozbrojených lúpeží a pirátstva na mori, predovšetkým v juhovýchodnej Ázii a Afrike. Výbor nalieha na EÚ, aby podnikla kroky, ktoré v nebezpečných vodách umožnia sprevádzanie komerčných plavidiel plavidlami námorných síl. |
| --- | --- |

4.7.2.

EHSV vyjadruje znepokojenie nad rastom útokov na obchodné lode a prípadov ozbrojených lúpeží a pirátstva na mori, predovšetkým v juhovýchodnej Ázii a Afrike. Výbor nalieha na EÚ, aby podnikla kroky, ktoré v nebezpečných vodách umožnia sprevádzanie komerčných plavidiel plavidlami námorných síl.

4.8.   Elektrická energia čerpaná z pevniny

| 4.8.1. | Vo svojom akčnom pláne Komisia navrhuje využívanie elektrickej energie čerpanej z pevniny ako krok k zníženiu emisií skleníkových plynov z kotviacich lodí. Ak budú lode používať elektrickú energiu čerpanú z pobrežia, nebudú spaľovať palivo a teda nebudú vypúšťať znečisťujúce látky (SOx, NOx a PM) a CO2. |
| --- | --- |

4.8.1.

Vo svojom akčnom pláne Komisia navrhuje využívanie elektrickej energie čerpanej z pevniny ako krok k zníženiu emisií skleníkových plynov z kotviacich lodí. Ak budú lode používať elektrickú energiu čerpanú z pobrežia, nebudú spaľovať palivo a teda nebudú vypúšťať znečisťujúce látky (SOx, NOx a PM) a CO2.

| 4.8.2. | EHSV tento návrh podporuje, no upozorňuje na nasledujúce body: jediné riešenie nemusí byť vhodné pre všetky typy lodí, elektrická energia čerpaná z pevniny sa pravdepodobne vyrába v elektrárňach spaľujúcich palivo a uhlie, čo znamená dodatočnú produkciu CO2, ktorá môže prevážiť nad prínosmi. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby zohľadnila uvedené skutočnosti a predložila návrh na účelnú politiku v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.8.2.

EHSV tento návrh podporuje, no upozorňuje na nasledujúce body: jediné riešenie nemusí byť vhodné pre všetky typy lodí, elektrická energia čerpaná z pevniny sa pravdepodobne vyrába v elektrárňach spaľujúcich palivo a uhlie, čo znamená dodatočnú produkciu CO2, ktorá môže prevážiť nad prínosmi. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby zohľadnila uvedené skutočnosti a predložila návrh na účelnú politiku v tejto oblasti.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)   Ú. v. EÚ C 180, 20.7.2007, s. 50 – 56.

1

(2)  ETF: Európska federácia pracovníkov doprave, ECSA: Združenie vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva.

2

(3)  Medzinárodná organizácia práce (ILO – International Labour Organisation).

3

(4)  The Economist, 1. 9. 2007.

4

(5)  IMO/FAO/UNESCO-IOC/WMO/WHO/IAEA/UN/UNEP Spoločná skupina odborníkov na vedecké aspekty ochrany morského životného prostredia – GESAMP.

5

(6)  Paríž 4. 6. 1974, upravený a doplnený protokolom z 26. 3. 1986. Tento dohovor bol nahradený dohovorom o ochrane morského životného prostredia severovýchodného Atlantiku (dohovor OSPAR), ktorý bol prijatý v Paríži v septembri 1992 a nadobudol účinnosť v marci 1998.

6

(7)  IMO/FAO/UNESCO-IOC/WMO/WHO/IAEA/UN/UNEP Spoločná skupina odborníkov na vedecké aspekty ochrany morského životného prostredia – GESAMP.

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Kombinácia energetických zdrojov v doprave, (TEN 305), CESE 269/2008, 13. 2. 2008.

8

(9)  Normy výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW – Standards of Training Certification and Watchkeeping of Seafarers) Medzinárodnej námornej organizácie (IMO – International Marine Organisation).

9

(10)  Pozri „New York Harbor School“,

10

http://www.newyorkharborschool.org.

(11)  Vyznamenanie Medzinárodnej námornej organizácie za výnimočnú statočnosť, 19. 11. 2007.

11

(12)  Stanovisko na tému „Budúcnosť námornej politiky Únie“, Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 50 – 56; Stanovisko na tému „Spoločná prístavná politika EÚ“, Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 57 – 62; Stanovisko na tému „Námorné diaľnice a ich začlenenie do logistického reťazca“, TEN 297, CESE 1204/2007, 18. 12. 2007.

12

(13)  Stanovisko na tému „Zelená kniha o lepšej demontáži lodí“, KOM(2007) 269, CESE 1701/2007 fin – 13. 12. 2007.

13

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/36

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1172/98 o štatistických výkazoch o cestnej nákladnej doprave, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“

KOM(2007) 778 v konečnom znení – 2007/0269 (COD)

(2008/C 211/08)

Rada sa 27. februára 2008 rozhodla podľa článku 285 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1172/98, o štatistických výkazoch o cestnej nákladnej doprave, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“.

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) rozhodol 145 hlasmi za, pričom sa 2 členovia hlasovania zdržali, zaujať k predloženému textu kladné stanovisko (1).

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko výboru o regulačnom postupe s kontrolou sa práve pripravuje [KOM(2007) 741 v konečnom znení, KOM(2007) 822 v konečnom znení, KOM(2007) 824 v konečnom znení a KOM(2008) 71 v konečnom znení].

1

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/37

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Malé, čisté a konkurencieschopné – Program na pomoc malým a stredným podnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia“

KOM(2007) 379 v konečnom znení – [SEC(2007) 906, SEC(2007) 907, SEC(2007) 908]

(2008/C 211/09)

Európska komisia sa 8. októbra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Malé, čisté a konkurencieschopné – Program na pomoc malým a stredným podnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. marca 2008. Spravodajcom bol pán Chiriaco.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 109 hlasmi za, pričom 7 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta iniciatívu Komisie na vypracovanie špecifického programu na pomoc malým a stredným podnikom a mikropodnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia vzhľadom na komplexnosť tejto legislatívy a hospodársky a sociálny význam MSP v rámci európskeho hospodárstva. V tejto súvislosti však EHSV zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť mikropodnikom, pretože vzhľadom na štrukturálne problémy sú zraniteľnejšie. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta iniciatívu Komisie na vypracovanie špecifického programu na pomoc malým a stredným podnikom a mikropodnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia vzhľadom na komplexnosť tejto legislatívy a hospodársky a sociálny význam MSP v rámci európskeho hospodárstva. V tejto súvislosti však EHSV zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť mikropodnikom, pretože vzhľadom na štrukturálne problémy sú zraniteľnejšie.

| 1.2. | EHSV si uvedomuje, že sa MSP môžu stretávať s ťažkosťami pri prispôsobovaní sa právnym predpisom v oblasti životného prostredia vzhľadom na komplexnosť tejto legislatívy, a víta vypracovanie nástrojov na podporu jednoznačnejšieho porozumenia. Napriek tomu, že sa v ostatných desiatich rokoch venuje čoraz väčšia pozornosť sociálnym a najmä environmentálnym otázkam, sociálnu zodpovednosť podnikov (Corporate Social Responsibility) zatiaľ nie všetky podnikateľské kruhy vnímajú ako konkurenčnú výhodu. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV si uvedomuje, že sa MSP môžu stretávať s ťažkosťami pri prispôsobovaní sa právnym predpisom v oblasti životného prostredia vzhľadom na komplexnosť tejto legislatívy, a víta vypracovanie nástrojov na podporu jednoznačnejšieho porozumenia. Napriek tomu, že sa v ostatných desiatich rokoch venuje čoraz väčšia pozornosť sociálnym a najmä environmentálnym otázkam, sociálnu zodpovednosť podnikov (Corporate Social Responsibility) zatiaľ nie všetky podnikateľské kruhy vnímajú ako konkurenčnú výhodu.

| 1.3. | EHSV sa nazdáva, že iniciatíva Komisie na vypracovanie špecifického programu na pomoc malým a stredným podnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia predstavuje prvý veľmi dôležitý krok v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV sa nazdáva, že iniciatíva Komisie na vypracovanie špecifického programu na pomoc malým a stredným podnikom pri dodržiavaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia predstavuje prvý veľmi dôležitý krok v tejto oblasti.

| 1.4. | EHSV sa nazdáva, že je potrebné, aby Komisia zaujala proaktívny prístup k požiadavkám MSP zavedením štruktúrovaného systému spolupráce podnikov na miestnej a regionálnej úrovni. V tejto súvislosti bude potrebné venovať osobitnú pozornosť cezhraničnej spolupráci. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV sa nazdáva, že je potrebné, aby Komisia zaujala proaktívny prístup k požiadavkám MSP zavedením štruktúrovaného systému spolupráce podnikov na miestnej a regionálnej úrovni. V tejto súvislosti bude potrebné venovať osobitnú pozornosť cezhraničnej spolupráci.

| 1.5. | Predovšetkým je nevyhnutné:






  — | vzhľadom na veľkú zložitosť legislatívy stanoviť jednotné predpisy v oblasti životného prostredia tak, že sa zharmonizujú vnútroštátne právne predpisy, aby sa dosiahol väčší právny súlad, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Predovšetkým je nevyhnutné:

—

vzhľadom na veľkú zložitosť legislatívy stanoviť jednotné predpisy v oblasti životného prostredia tak, že sa zharmonizujú vnútroštátne právne predpisy, aby sa dosiahol väčší právny súlad,

| — | zjednodušiť a spresniť regulačné prostredie aj zlepšením kvality textov, aby boli jednoduchšie a jednoznačnejšie, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť a spresniť regulačné prostredie aj zlepšením kvality textov, aby boli jednoduchšie a jednoznačnejšie,

| — | znížiť zbytočné administratívne zaťaženie, |
| --- | --- |

—

znížiť zbytočné administratívne zaťaženie,

| — | vyvinúť sektorové systémy environmentálneho manažérstva prispôsobené „na mieru“, ktoré by boli ľahšie dostupné pre MSP, |
| --- | --- |

—

vyvinúť sektorové systémy environmentálneho manažérstva prispôsobené „na mieru“, ktoré by boli ľahšie dostupné pre MSP,

| — | rozvíjať odbornosť MSP, najmä prostredníctvom organizácií, a to vyškoľovaním miestnych expertov, ktorí by podnikom poskytovali odborné poradenstvo, |
| --- | --- |

—

rozvíjať odbornosť MSP, najmä prostredníctvom organizácií, a to vyškoľovaním miestnych expertov, ktorí by podnikom poskytovali odborné poradenstvo,

| — | prerozdeliť finančné prostriedky programu tak, aby sa zjednodušil a sfunkčnil, |
| --- | --- |

—

prerozdeliť finančné prostriedky programu tak, aby sa zjednodušil a sfunkčnil,

| — | zlepšiť komunikáciu a informovanie, najmä pokiaľ ide o šírenie výsledkov osvedčených postupov. |
| --- | --- |

—

zlepšiť komunikáciu a informovanie, najmä pokiaľ ide o šírenie výsledkov osvedčených postupov.

2.   Zhrnutie oznámenia Komisie

| 2.1. | Cieľom oznámenia Komisie je pomôcť malým a stredným podnikom (MSP) efektívne využívať energiu a zdroje (1). Vytvára teda právny rámec a navrhuje opatrenia zamerané na posilnenie existujúcich opatrení a iniciatív v súlade so špecifikami malých podnikov. Na tento účel Komisia navrhuje vytvoriť program na pomoc MSP pri implementácii právnych predpisov v oblasti životného prostredia: prostredníctvom tohto programu bude možné uvoľniť finančné prostriedky na rozvoj sietí podporujúcich podnikanie, zjednodušiť prístup k systémom environmentálneho manažérstva a zvýšiť informovanosť týchto podnikov o problematike ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

2.1.

Cieľom oznámenia Komisie je pomôcť malým a stredným podnikom (MSP) efektívne využívať energiu a zdroje (1). Vytvára teda právny rámec a navrhuje opatrenia zamerané na posilnenie existujúcich opatrení a iniciatív v súlade so špecifikami malých podnikov. Na tento účel Komisia navrhuje vytvoriť program na pomoc MSP pri implementácii právnych predpisov v oblasti životného prostredia: prostredníctvom tohto programu bude možné uvoľniť finančné prostriedky na rozvoj sietí podporujúcich podnikanie, zjednodušiť prístup k systémom environmentálneho manažérstva a zvýšiť informovanosť týchto podnikov o problematike ochrany životného prostredia.

| 2.2. | I keď každý malý alebo stredný podnik zamestnáva menej než 250 osôb, celkovo dosahujú MSP v Európskej únii počet 23 miliónov a predstavujú približne 99 % všetkých podnikov a 57 % pridanej hodnoty hospodárstva EÚ. Keďže MSP zodpovedajú za takýto významný podiel na obrate EÚ, majú značný vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.2.

I keď každý malý alebo stredný podnik zamestnáva menej než 250 osôb, celkovo dosahujú MSP v Európskej únii počet 23 miliónov a predstavujú približne 99 % všetkých podnikov a 57 % pridanej hodnoty hospodárstva EÚ. Keďže MSP zodpovedajú za takýto významný podiel na obrate EÚ, majú značný vplyv na životné prostredie.

| 2.3. | Mnohé podniky si neuvedomujú dosah svojej činnosti na životné prostredie a väčšina z nich sa domnieva, že nemajú žiaden alebo len obmedzený environmentálny vplyv. MSP majú okrem toho tendenciu nazdávať sa, že sú v plnom súlade s platnými právnymi predpismi, až kým nie sú upozornené na to, že sa mýlia. Za takýchto podmienok môže mať činnosť MSP za následok zvýšenie rizika ohrozenia zdravia alebo bezpečnosti pracovníkov a zároveň predstavovať vážnu hrozbu pre životné prostredie. Napokon, ak MSP nezohľadnia environmentálne aspekty vo svojej hospodárskej činnosti, môžu prísť o šancu získať hospodárske výhody z lepšieho uplatňovania environmentálne prijateľného manažérstva a ekologickej inovácie. |
| --- | --- |

2.3.

Mnohé podniky si neuvedomujú dosah svojej činnosti na životné prostredie a väčšina z nich sa domnieva, že nemajú žiaden alebo len obmedzený environmentálny vplyv. MSP majú okrem toho tendenciu nazdávať sa, že sú v plnom súlade s platnými právnymi predpismi, až kým nie sú upozornené na to, že sa mýlia. Za takýchto podmienok môže mať činnosť MSP za následok zvýšenie rizika ohrozenia zdravia alebo bezpečnosti pracovníkov a zároveň predstavovať vážnu hrozbu pre životné prostredie. Napokon, ak MSP nezohľadnia environmentálne aspekty vo svojej hospodárskej činnosti, môžu prísť o šancu získať hospodárske výhody z lepšieho uplatňovania environmentálne prijateľného manažérstva a ekologickej inovácie.

| 2.4. | Program navrhnutý Komisiou na pomoc malým a stredným podnikom pri dosahovaní súladu s platnými predpismi v oblasti životného prostredia obsahuje opatrenia zamerané jednak na zaručenie minimalizácie vplyvu činnosti MSP na životné prostredie, jednak na pomoc podnikom ľahšie dodržiavať právne predpisy. Program si kladie za cieľ zníženie administratívneho zaťaženia MSP vyplývajúceho zo zabezpečovania súladu s predpismi vytváraním nástrojov a politických opatrení na uplatňovanie environmentálnych požiadaviek pri kľúčových činnostiach MSP. |
| --- | --- |

2.4.

Program navrhnutý Komisiou na pomoc malým a stredným podnikom pri dosahovaní súladu s platnými predpismi v oblasti životného prostredia obsahuje opatrenia zamerané jednak na zaručenie minimalizácie vplyvu činnosti MSP na životné prostredie, jednak na pomoc podnikom ľahšie dodržiavať právne predpisy. Program si kladie za cieľ zníženie administratívneho zaťaženia MSP vyplývajúceho zo zabezpečovania súladu s predpismi vytváraním nástrojov a politických opatrení na uplatňovanie environmentálnych požiadaviek pri kľúčových činnostiach MSP.

| 2.5. | Opatrenia prezentované v oznámení zahŕňajú aj šírenie špecifických informácií pre MSP a rozvoj sietí na podporu podnikania a vzdelávacích činností na budovanie miestnej odbornosti v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

2.5.

Opatrenia prezentované v oznámení zahŕňajú aj šírenie špecifických informácií pre MSP a rozvoj sietí na podporu podnikania a vzdelávacích činností na budovanie miestnej odbornosti v oblasti životného prostredia.

| 2.6. | Program bude financovaný z rozpočtových prostriedkov LIFE+ (5 miliónov EUR na obdobie rokov 2008 – 2013) a ďalšie prostriedky budú dané k dispozícii z rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) a zo štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

2.6.

Program bude financovaný z rozpočtových prostriedkov LIFE+ (5 miliónov EUR na obdobie rokov 2008 – 2013) a ďalšie prostriedky budú dané k dispozícii z rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI) a zo štrukturálnych fondov.

| 2.7. | Nová internetová stránka o environmentálnej politike EÚ pre MSP je už k dispozícii v siedmich jazykoch a plánuje sa zverejnenie operatívnych usmernení na témy ako napr. energetická účinnosť, emisie do ovzdušia, tvorba odpadu a emisie znečisťujúcich látok do vody a pôdy. Bude publikovaná aj príručka objasňujúca nové možnosti financovania projektov. |
| --- | --- |

2.7.

Nová internetová stránka o environmentálnej politike EÚ pre MSP je už k dispozícii v siedmich jazykoch a plánuje sa zverejnenie operatívnych usmernení na témy ako napr. energetická účinnosť, emisie do ovzdušia, tvorba odpadu a emisie znečisťujúcich látok do vody a pôdy. Bude publikovaná aj príručka objasňujúca nové možnosti financovania projektov.

| 2.8. | Nová sieť na podporu podnikania a inovácie sa zapojí do implementácie programu od roku 2008. Spolu s ostatnými sieťami na podporu podnikania MSP zohrá dôležitú úlohu tým, že pomôže MSP zavádzať environmentálnu politiku EÚ do praxe v podobe konkrétnych opatrení. |
| --- | --- |

2.8.

Nová sieť na podporu podnikania a inovácie sa zapojí do implementácie programu od roku 2008. Spolu s ostatnými sieťami na podporu podnikania MSP zohrá dôležitú úlohu tým, že pomôže MSP zavádzať environmentálnu politiku EÚ do praxe v podobe konkrétnych opatrení.

| 2.9. | Pracovný dokument útvarov Komisie priložený k oznámeniu prináša výber konkrétnych prípadov a príklady osvedčených postupov, ktoré zaviedli do praxe MSP v Európe a vo svete. |
| --- | --- |

2.9.

Pracovný dokument útvarov Komisie priložený k oznámeniu prináša výber konkrétnych prípadov a príklady osvedčených postupov, ktoré zaviedli do praxe MSP v Európe a vo svete.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta program Komisie, a to najmä kvôli tomu, že je uznaním dôležitosti a hodnoty MSP pre európske hospodárstvo a spoločnosť. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV víta program Komisie, a to najmä kvôli tomu, že je uznaním dôležitosti a hodnoty MSP pre európske hospodárstvo a spoločnosť.

| 3.2. | V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje význam rozhodnutia Rady na zasadnutí v Santa Maria Da Feira 19. a 20. júna 2000 (2) a Európskej charty pre malé podniky (3), v ktorej sa uvádza, že „malé podniky sú oporou európskej ekonomiky. Sú kľúčovým zdrojom pracovných príležitostí a živnou pôdou podnikateľských nápadov“. Medzi priority stanovené v tejto charte patrí aj posilňovanie rastu a konkurencieschopnosti podnikov nielen na územnej úrovni, ale v rámci celosvetového trhu. |
| --- | --- |

3.2.

V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje význam rozhodnutia Rady na zasadnutí v Santa Maria Da Feira 19. a 20. júna 2000 (2) a Európskej charty pre malé podniky (3), v ktorej sa uvádza, že „malé podniky sú oporou európskej ekonomiky. Sú kľúčovým zdrojom pracovných príležitostí a živnou pôdou podnikateľských nápadov“. Medzi priority stanovené v tejto charte patrí aj posilňovanie rastu a konkurencieschopnosti podnikov nielen na územnej úrovni, ale v rámci celosvetového trhu.

| 3.3. | Posudzovanie environmentálneho vplyvu musí byť súčasťou integrovaného riadenia podniku. Vzhľadom na to, že väčšina MSP, a najmä malé podniky a mikropodniky, spravidla neuplatňuje environmentálnu politiku, bude potrebné zaviesť do praxe integrované environmentálne manažérstvo a zároveň dať pozor na to, aby sa administratívne zaťaženie MSP znížilo na minimum. |
| --- | --- |

3.3.

Posudzovanie environmentálneho vplyvu musí byť súčasťou integrovaného riadenia podniku. Vzhľadom na to, že väčšina MSP, a najmä malé podniky a mikropodniky, spravidla neuplatňuje environmentálnu politiku, bude potrebné zaviesť do praxe integrované environmentálne manažérstvo a zároveň dať pozor na to, aby sa administratívne zaťaženie MSP znížilo na minimum.

| 3.4. | Prvým krokom, ktorý treba podniknúť, je pomôcť MSP uvedomiť si, že takéto postupy nie sú dodatočnými nákladmi alebo obmedzením, ale nástrojom, ktorým možno zlepšiť konkurencieschopnosť podniku a vytvárať dlhodobo hodnoty. |
| --- | --- |

3.4.

Prvým krokom, ktorý treba podniknúť, je pomôcť MSP uvedomiť si, že takéto postupy nie sú dodatočnými nákladmi alebo obmedzením, ale nástrojom, ktorým možno zlepšiť konkurencieschopnosť podniku a vytvárať dlhodobo hodnoty.

| 3.5. | Podniky, ktoré dokážu sústavne monitorovať chod týchto činností, napríklad pomocou systémov environmentálneho manažérstva, sú schopné aj rozšíriť paletu premenných riadenia podliehajúcich kontrole tým, že usúvzťažnia v jednom strategickom pláne údaje ekonomicko-finančnej povahy a zároveň údaje týkajúce sa sociálneho a environmentálneho dosahu (4). Týmto spôsobom sa prostredníctvom zmeny organizácie práce okrem hospodárskych výhod a prínosu pre životné prostredie, ktoré vyplýva z efektívneho a racionálneho využívania energie a zdrojov, zaručí aj bezpečnosť pracovných výkonov. |
| --- | --- |

3.5.

Podniky, ktoré dokážu sústavne monitorovať chod týchto činností, napríklad pomocou systémov environmentálneho manažérstva, sú schopné aj rozšíriť paletu premenných riadenia podliehajúcich kontrole tým, že usúvzťažnia v jednom strategickom pláne údaje ekonomicko-finančnej povahy a zároveň údaje týkajúce sa sociálneho a environmentálneho dosahu (4). Týmto spôsobom sa prostredníctvom zmeny organizácie práce okrem hospodárskych výhod a prínosu pre životné prostredie, ktoré vyplýva z efektívneho a racionálneho využívania energie a zdrojov, zaručí aj bezpečnosť pracovných výkonov.

| 3.6. | EHSV preto súhlasí s potrebou schváliť dlhodobú stratégiu, ktorú by členské štáty urýchlene zaviedli do praxe. |
| --- | --- |

3.6.

EHSV preto súhlasí s potrebou schváliť dlhodobú stratégiu, ktorú by členské štáty urýchlene zaviedli do praxe.

4.   Konkrétne pripomienky

Pripomienky týkajúce sa činností navrhnutých v akčnom pláne Komisie

| 4.1. | Lepšia právna regulácia pri navrhovaní a implementácii politík: v tomto kontexte „lepšia právna regulácia“ znamená väčšie zapojenie MSP do vypracúvania environmentálnych politických opatrení, pričom treba vychádzať z analýzy osvedčených postupov, ktoré – ak sú primerane stanovené a rozšírené – sú hodnotným prínosom pri implementácii právnych predpisov v oblasti životného prostredia nákladovo najefektívnejším spôsobom. O znižovaní administratívnych nákladov a zbytočného administratívneho zaťaženia na úrovni EÚ, štátov a regiónov a väčšej zrozumiteľnosti sa nesmie uvažovať len v súvislosti s prípadnými novými legislatívnymi nástrojmi, ale aj so zreteľom na možnú revíziu existujúcich predpisov. |
| --- | --- |

4.1.

Lepšia právna regulácia pri navrhovaní a implementácii politík: v tomto kontexte „lepšia právna regulácia“ znamená väčšie zapojenie MSP do vypracúvania environmentálnych politických opatrení, pričom treba vychádzať z analýzy osvedčených postupov, ktoré – ak sú primerane stanovené a rozšírené – sú hodnotným prínosom pri implementácii právnych predpisov v oblasti životného prostredia nákladovo najefektívnejším spôsobom. O znižovaní administratívnych nákladov a zbytočného administratívneho zaťaženia na úrovni EÚ, štátov a regiónov a väčšej zrozumiteľnosti sa nesmie uvažovať len v súvislosti s prípadnými novými legislatívnymi nástrojmi, ale aj so zreteľom na možnú revíziu existujúcich predpisov.

| 4.2. | Ľahšie dostupné programy environmentálneho manažérstva prispôsobené „na mieru“: začlenenie environmentálnych politických opatrení do strategických rozhodnutí na dosiahnutie rastu a inovácie umožní podnikom nielen dodržiavať platné predpisy, ale aj odskúšať nové a osvedčené postupy, ktoré by zohľadňovali slobodnú iniciatívu a kodifikované kritériá s cieľom splniť špecifické požiadavky malých podnikov a mikropodnikov. Je potrebné podporovať najmä zavedenie systémov environmentálneho manažérstva (ako EMAS alebo ISO). Pokiaľ ide o EMAS (European Eco-Management Audit Scheme), tento cieľ sa dá dosiahnuť napríklad začlenením ustanovení v prospech MSP do nariadenia, uplatňovaním, ktoré by bolo v súlade so štruktúrou MSP (5), a postupným znižovaním súčasného systému inšpekcií a informácií požadovaných od registrovaných podnikov. To všetko s cieľom stimulovať účasť MSP vzhľadom na to, že v súčasnosti sa zaznamenáva výrazný počet zapojených podnikov len v Taliansku, Nemecku a Španielsku. EHSV dúfa, že Komisia zohľadní tieto odporúčania, ako aj jeho stanovisko z júla 2006 na tému klimatických zmien a občianskej spoločnosti (6), predovšetkým na účely súčasnej revízie EMAS. Na záver EHSV vyzýva Komisiu, aby v neformálnych a nekodifikovaných nástrojoch na miestnej úrovni hľadala vhodné prvky na rozšírenie súčasných systémov environmentálneho manažmentu, keďže len priame zapojenie MSP a združení MSP na miestnej úrovni môže prispieť k zmene súčasnej situácie. |
| --- | --- |

4.2.

Ľahšie dostupné programy environmentálneho manažérstva prispôsobené „na mieru“: začlenenie environmentálnych politických opatrení do strategických rozhodnutí na dosiahnutie rastu a inovácie umožní podnikom nielen dodržiavať platné predpisy, ale aj odskúšať nové a osvedčené postupy, ktoré by zohľadňovali slobodnú iniciatívu a kodifikované kritériá s cieľom splniť špecifické požiadavky malých podnikov a mikropodnikov. Je potrebné podporovať najmä zavedenie systémov environmentálneho manažérstva (ako EMAS alebo ISO). Pokiaľ ide o EMAS (European Eco-Management Audit Scheme), tento cieľ sa dá dosiahnuť napríklad začlenením ustanovení v prospech MSP do nariadenia, uplatňovaním, ktoré by bolo v súlade so štruktúrou MSP (5), a postupným znižovaním súčasného systému inšpekcií a informácií požadovaných od registrovaných podnikov. To všetko s cieľom stimulovať účasť MSP vzhľadom na to, že v súčasnosti sa zaznamenáva výrazný počet zapojených podnikov len v Taliansku, Nemecku a Španielsku. EHSV dúfa, že Komisia zohľadní tieto odporúčania, ako aj jeho stanovisko z júla 2006 na tému klimatických zmien a občianskej spoločnosti (6), predovšetkým na účely súčasnej revízie EMAS. Na záver EHSV vyzýva Komisiu, aby v neformálnych a nekodifikovaných nástrojoch na miestnej úrovni hľadala vhodné prvky na rozšírenie súčasných systémov environmentálneho manažmentu, keďže len priame zapojenie MSP a združení MSP na miestnej úrovni môže prispieť k zmene súčasnej situácie.

| 4.3. | Cielená finančná pomoc a viacročný finančný program: veľký počet existujúcich finančných nástrojov môže spôsobovať zmätok a ich zlé fungovanie. Preto je žiaduce, aby v súlade s ohlásením Komisie bola čo najskôr publikovaná príručka, ktorá by informovala o nových možnostiach financovania projektov podporujúcich zvýšenie súladu s environmentálnymi predpismi a zlepšenie environmentálnej výkonnosti medzi MSP. V tejto súvislosti by bolo z dlhodobého hľadiska lepšie, keby sa naplánovala len jedna rozpočtová položka pre všetky aktivity súvisiace s MSP. |
| --- | --- |

4.3.

Cielená finančná pomoc a viacročný finančný program: veľký počet existujúcich finančných nástrojov môže spôsobovať zmätok a ich zlé fungovanie. Preto je žiaduce, aby v súlade s ohlásením Komisie bola čo najskôr publikovaná príručka, ktorá by informovala o nových možnostiach financovania projektov podporujúcich zvýšenie súladu s environmentálnymi predpismi a zlepšenie environmentálnej výkonnosti medzi MSP. V tejto súvislosti by bolo z dlhodobého hľadiska lepšie, keby sa naplánovala len jedna rozpočtová položka pre všetky aktivity súvisiace s MSP.

| 4.4. | Budovanie miestnej odbornosti MSP v oblasti životného prostredia: technická pomoc MSP si vyžaduje špecializovaných odborníkov. Na to je nevyhnutná účasť organizácií MSP na miestnej úrovni a inštitúcií. Okrem toho sa musia zaručiť prijateľné náklady za poskytované služby a MSP musia mať možnosť vyškoľovať a využívať svojich interných konzultantov. |
| --- | --- |

4.4.

Budovanie miestnej odbornosti MSP v oblasti životného prostredia: technická pomoc MSP si vyžaduje špecializovaných odborníkov. Na to je nevyhnutná účasť organizácií MSP na miestnej úrovni a inštitúcií. Okrem toho sa musia zaručiť prijateľné náklady za poskytované služby a MSP musia mať možnosť vyškoľovať a využívať svojich interných konzultantov.

| 4.5. | Lepšia komunikácia a cielenejšie informácie: zriadenie novej multilinguálnej internetovej stránky prepojenej s portálom MSP (7), ktorá sa má stať hlavným zdrojom informácií pre siete na podporu podnikania MSP o otázkach týkajúcich sa environmentálnej politiky EÚ a MSP. EHSV považuje za nevyhnutné zaručiť bezprostredný prístup k informáciám a priame kontakty medzi orgánmi Spoločenstva a MSP. |
| --- | --- |

4.5.

Lepšia komunikácia a cielenejšie informácie: zriadenie novej multilinguálnej internetovej stránky prepojenej s portálom MSP (7), ktorá sa má stať hlavným zdrojom informácií pre siete na podporu podnikania MSP o otázkach týkajúcich sa environmentálnej politiky EÚ a MSP. EHSV považuje za nevyhnutné zaručiť bezprostredný prístup k informáciám a priame kontakty medzi orgánmi Spoločenstva a MSP.

| 4.6. | EHSV súhlasí s iniciatívou Komisie vytvoriť novú významnú európsku sieť Enterprise Europe Network na podporu podnikov na území EÚ a v zahraničí. EHSV pokladá za veľmi dôležité, aby EÚ pokračovala v posilňovaní služieb pre MSP, najmä v oblasti obchodu a cezhraničných investícií, technologickej spolupráce medzi MSP a veľkými podnikmi, inovácií, poznania zdrojov financovania EÚ a výskumných programov pre MSP. |
| --- | --- |

4.6.

EHSV súhlasí s iniciatívou Komisie vytvoriť novú významnú európsku sieť Enterprise Europe Network na podporu podnikov na území EÚ a v zahraničí. EHSV pokladá za veľmi dôležité, aby EÚ pokračovala v posilňovaní služieb pre MSP, najmä v oblasti obchodu a cezhraničných investícií, technologickej spolupráce medzi MSP a veľkými podnikmi, inovácií, poznania zdrojov financovania EÚ a výskumných programov pre MSP.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2007) 379 v konečnom znení.

1

(2)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/it/ec/00200-r1. %20ann1.i0.pdf

2

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/docs/charter_sk.pdf

3

(4)  Pozri A Comparative Analysis of the Environmental Management, Performance and Innovation of SMEs and Larger Firms based on the OECD database (Komparatívna analýza environmentálneho manažérstva, výkonnosti a inovácie MSP a väčších spoločností založených na databáze OECD), Julien Labonne 7/2006.

4

(5)  Usmernenia pre overovateľov v súvislosti s previerkami vykonávanými v malých a stredných podnikoch (MSP) a predovšetkým v malých podnikoch a mikropodnikoch, príloha IV odporúčania Komisie zo 7. septembra 2001 týkajúceho sa usmernení na uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001, ktorým sa umožňuje dobrovoľná účasť organizácií v systéme spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS).

5

(6)  NAT/310 – Riešenie problematiky klimatických zmien – úloha občianskej spoločnosti.

6

(7)  http://ec.europa.eu/enterprise/sme/index_sk.htm

7

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní odporúčania 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátoch“

KOM(2007) 707 v konečnom znení

(2008/C 211/10)

Rada sa 14. novembra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní odporúčania 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátoch“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. marca 2008. Spravodajcom bol pán Josef ZBOŘIL.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 151 hlasmi za, pričom 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že všeobecný rámec pre systémy environmentálnych inšpekcií v členských štátoch by si mal zachovať formu odporúčania. Odporúčanie by sa však malo zmeniť a doplniť, aby sa zlepšila jeho implementácia a posilnila jeho účinnosť. Prostredníctvom odvetvových právnych predpisov je inšpekčná činnosť, jej rozsah a vykonávanie v dôležitých oblastiach v celom Spoločenstve právne záväzná. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV súhlasí s názorom Komisie, že všeobecný rámec pre systémy environmentálnych inšpekcií v členských štátoch by si mal zachovať formu odporúčania. Odporúčanie by sa však malo zmeniť a doplniť, aby sa zlepšila jeho implementácia a posilnila jeho účinnosť. Prostredníctvom odvetvových právnych predpisov je inšpekčná činnosť, jej rozsah a vykonávanie v dôležitých oblastiach v celom Spoločenstve právne záväzná.

| 1.2. | Základnou zásadou pre efektívne uplatnenie odporúčania je jeho zrozumiteľnosť a jednoznačnosť. Preto je nevyhnutné, aby boli náležite definované oblasti pôsobnosti environmentálnych inšpekcií so zreteľom za zistené problémy. |
| --- | --- |

1.2.

Základnou zásadou pre efektívne uplatnenie odporúčania je jeho zrozumiteľnosť a jednoznačnosť. Preto je nevyhnutné, aby boli náležite definované oblasti pôsobnosti environmentálnych inšpekcií so zreteľom za zistené problémy.

| 1.3. | Výklad pojmov a ich objasnenie a zjednotenie má skutočne zásadný význam pre harmonizáciu inšpekčnej činnosti na území Spoločenstva a vytvorenie rovnakých podmienok pre podniky. V právnych predpisoch Spoločenstva sa vyskytuje množstvo rovnakých pojmov, ktorých definície sa môžu v jednotlivých predpisoch líšiť. Definícii pojmov bude teda vo všeobecnosti potrebné venovať väčšiu pozornosť. |
| --- | --- |

1.3.

Výklad pojmov a ich objasnenie a zjednotenie má skutočne zásadný význam pre harmonizáciu inšpekčnej činnosti na území Spoločenstva a vytvorenie rovnakých podmienok pre podniky. V právnych predpisoch Spoločenstva sa vyskytuje množstvo rovnakých pojmov, ktorých definície sa môžu v jednotlivých predpisoch líšiť. Definícii pojmov bude teda vo všeobecnosti potrebné venovať väčšiu pozornosť.

| 1.4. | Úplne nevyhnutné je taktiež jednoznačnejšie vymedzenie kritérií plánovania a uskutočňovania inšpekcií, následné opatrenia a podávanie správ. |
| --- | --- |

1.4.

Úplne nevyhnutné je taktiež jednoznačnejšie vymedzenie kritérií plánovania a uskutočňovania inšpekcií, následné opatrenia a podávanie správ.

| 1.5. | Pre systém riadenia inšpekčných činností by sa malo odporúčať využívanie moderných manažérskych metód. Tieto metódy pomôžu sústrediť inšpekčnú činnosť do rozhodujúcich oblastí záujmu ochrany životného prostredia, umožnia zlepšiť plánovanie a môžu prispieť k trvalému zlepšovaniu ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

1.5.

Pre systém riadenia inšpekčných činností by sa malo odporúčať využívanie moderných manažérskych metód. Tieto metódy pomôžu sústrediť inšpekčnú činnosť do rozhodujúcich oblastí záujmu ochrany životného prostredia, umožnia zlepšiť plánovanie a môžu prispieť k trvalému zlepšovaniu ochrany životného prostredia.

| 1.6. | Je potrebné ďalšie zjednotenie prístupu k informáciám podľa platnej právnej úpravy Spoločenstva. Poskytnuté informácie by mali podať ucelený obraz o skutočnostiach, ktoré inšpekčná činnosť zistila, o nariadených nápravných opatreniach a ich uplatňovaní. |
| --- | --- |

1.6.

Je potrebné ďalšie zjednotenie prístupu k informáciám podľa platnej právnej úpravy Spoločenstva. Poskytnuté informácie by mali podať ucelený obraz o skutočnostiach, ktoré inšpekčná činnosť zistila, o nariadených nápravných opatreniach a ich uplatňovaní.

| 1.7. | V záujme ďalšieho skvalitňovania medzinárodnej spolupráce je nevyhnutná podpora siete IMPEL a zabezpečenie väčšej harmonizácie inšpekčných noriem a ich presadzovania. |
| --- | --- |

1.7.

V záujme ďalšieho skvalitňovania medzinárodnej spolupráce je nevyhnutná podpora siete IMPEL a zabezpečenie väčšej harmonizácie inšpekčných noriem a ich presadzovania.

2.   Dokument Komisie

| 2.1. | Inšpekcie predstavujú dôležitý nástroj na zabezpečenie implementácie a presadzovania právnych predpisov Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia. Európsky parlament a Rada prijali v roku 2001 odporúčanie 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritéria environmentálnych inšpekcií v členských štátoch (1). |
| --- | --- |

2.1.

Inšpekcie predstavujú dôležitý nástroj na zabezpečenie implementácie a presadzovania právnych predpisov Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia. Európsky parlament a Rada prijali v roku 2001 odporúčanie 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritéria environmentálnych inšpekcií v členských štátoch (1).

| 2.2. | Odporúčanie obsahuje nezáväzné kritériá plánovania, uskutočňovania, následných opatrení a podávania správ o environmentálnych inšpekciách s cieľom posilniť súlad s právom Spoločenstva a prispieť k jeho dôslednej implementácii a presadzovaniu vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

2.2.

Odporúčanie obsahuje nezáväzné kritériá plánovania, uskutočňovania, následných opatrení a podávania správ o environmentálnych inšpekciách s cieľom posilniť súlad s právom Spoločenstva a prispieť k jeho dôslednej implementácii a presadzovaniu vo všetkých členských štátoch.

| 2.3. | Komisia uskutočnila prieskum implementácie a presadzovania uvedeného odporúčania, ktorý bude východiskom pre návrh ďalšieho vývoja odporúčania a tento návrh predloží v roku 2008. |
| --- | --- |

2.3.

Komisia uskutočnila prieskum implementácie a presadzovania uvedeného odporúčania, ktorý bude východiskom pre návrh ďalšieho vývoja odporúčania a tento návrh predloží v roku 2008.

| 2.4. | Všetky členské štáty predložili správu o implementácii odporúčania a správu o svojich skúsenostiach s uplatňovaním odporúčania. Musíme však konštatovať, že proces uplatňovania odporúčania je v jednotlivých členských krajinách veľmi rozdielny. Je zrejmé, že všetky členské štáty odporúčanie čiastočne implementovali, no len niekoľko z nich implementovalo odporúčanie v plnom rozsahu. Stále tak existujú veľké rozdiely vo vykonávaní environmentálnych inšpekcií v rámci Spoločenstva. Rozdiely vedú aj k narušeniu hospodárskej súťaže podnikov. |
| --- | --- |

2.4.

Všetky členské štáty predložili správu o implementácii odporúčania a správu o svojich skúsenostiach s uplatňovaním odporúčania. Musíme však konštatovať, že proces uplatňovania odporúčania je v jednotlivých členských krajinách veľmi rozdielny. Je zrejmé, že všetky členské štáty odporúčanie čiastočne implementovali, no len niekoľko z nich implementovalo odporúčanie v plnom rozsahu. Stále tak existujú veľké rozdiely vo vykonávaní environmentálnych inšpekcií v rámci Spoločenstva. Rozdiely vedú aj k narušeniu hospodárskej súťaže podnikov.

| 2.5. | Významné rozdiely, ktoré bude žiaduce vyrovnať, sa týkajú najmä týchto oblastí: |
| --- | --- |

2.5.

Významné rozdiely, ktoré bude žiaduce vyrovnať, sa týkajú najmä týchto oblastí:

2.5.1.   Vymedzenie rozsahu pôsobnosti

| 2.5.1.1. | Súčasný rozsah pôsobnosti sa zameriava najmä na priemyselné zariadenia a zariadenia na spracovanie odpadu a vylučuje mnohé činnosti, ktoré sú upravované právnymi predpismi Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia. Odporúčanie predovšetkým neobsahuje kritériá pre inšpekcie prepravy odpadov. Cezhraničná preprava odpadov je na úrovni EÚ regulovaná nariadením o preprave odpadu (2). Implementácia uvedeného nariadenia má pre Komisiu vysokú prioritu. |
| --- | --- |

2.5.1.1.

Súčasný rozsah pôsobnosti sa zameriava najmä na priemyselné zariadenia a zariadenia na spracovanie odpadu a vylučuje mnohé činnosti, ktoré sú upravované právnymi predpismi Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia. Odporúčanie predovšetkým neobsahuje kritériá pre inšpekcie prepravy odpadov. Cezhraničná preprava odpadov je na úrovni EÚ regulovaná nariadením o preprave odpadu (2). Implementácia uvedeného nariadenia má pre Komisiu vysokú prioritu.

| 2.5.1.2. | Odporúčanie tiež neobsahuje kritériá vzťahujúce sa na inšpekcie lokalít Natura 2000. Komisia preto víta vytvorenie siete Green Enforce, ktorej cieľom bude podporiť spoluprácu a výmenu skúseností medzi členskými štátmi, aby sa uľahčila implementácia právnych predpisov v oblasti ochrany prírody. Sieť Green Enforce v súčasnosti zvažuje prispieť k ďalšiemu rozvoju environmentálnych inšpekcií prostredníctvom vytvorenia kritérií pre inšpekcie lokalít Natura 2000. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

Odporúčanie tiež neobsahuje kritériá vzťahujúce sa na inšpekcie lokalít Natura 2000. Komisia preto víta vytvorenie siete Green Enforce, ktorej cieľom bude podporiť spoluprácu a výmenu skúseností medzi členskými štátmi, aby sa uľahčila implementácia právnych predpisov v oblasti ochrany prírody. Sieť Green Enforce v súčasnosti zvažuje prispieť k ďalšiemu rozvoju environmentálnych inšpekcií prostredníctvom vytvorenia kritérií pre inšpekcie lokalít Natura 2000.

| 2.5.1.3. | Ďalšie právne predpisy v oblasti ochrany životného prostredia, na ktoré sa odporúčanie neuplatňuje, sa týkajú registrácie a povoľovania chemických látok [REACH (3)], obmedzenia niektorých nebezpečných látok vo výrobkoch [napr. smernica RoHS (4)], obchodu s ohrozenými druhmi (5), ako aj činností vzťahujúcich sa na geneticky upravené organizmy a systémy založené na zodpovednosti výrobcov. |
| --- | --- |

2.5.1.3.

Ďalšie právne predpisy v oblasti ochrany životného prostredia, na ktoré sa odporúčanie neuplatňuje, sa týkajú registrácie a povoľovania chemických látok [REACH (3)], obmedzenia niektorých nebezpečných látok vo výrobkoch [napr. smernica RoHS (4)], obchodu s ohrozenými druhmi (5), ako aj činností vzťahujúcich sa na geneticky upravené organizmy a systémy založené na zodpovednosti výrobcov.

| 2.5.2. | Objasnenie vymedzení pojmov: niektoré pojmy používané v odporúčaní členské štáty interpretujú rôznym spôsobom. Rozdiely v interpretácií sa týkajú najmä týchto pojmov:






  — | inšpekcia, kontrola, audit, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

Objasnenie vymedzení pojmov: niektoré pojmy používané v odporúčaní členské štáty interpretujú rôznym spôsobom. Rozdiely v interpretácií sa týkajú najmä týchto pojmov:

—

inšpekcia, kontrola, audit,

| — | inšpekčný orgán, |
| --- | --- |

—

inšpekčný orgán,

| — | plán inšpekcií, program inšpekcií, |
| --- | --- |

—

plán inšpekcií, program inšpekcií,

| — | cezhraničný mechanizmus, |
| --- | --- |

—

cezhraničný mechanizmus,

| — | bežné a mimoriadne inšpekcie. |
| --- | --- |

—

bežné a mimoriadne inšpekcie.

| 2.5.3. | Kritériá plánovania a uskutočňovania inšpekcií, následné opatrenia a podávanie správ: cieľom odporúčaní je posilnenie súladu kontrolovaných zariadení s právnymi predpismi v oblasti ochrany životného prostredia a dosiahnutie vysokej úrovne ochrany životného prostredia. Aby sa to dosiahlo, v tomto odporúčaní sa stanovujú kritéria súvisiace s plánovaním a uskutočňovaním environmentálnych inšpekcií, následnými opatreniami a podávaním správ.






  — | Plánovanie inšpekcií: v odporúčaní sa stanovuje vypracovanie plánov inšpekcií a všeobecné kritériá pre tieto plány a ich minimálny obsah. V mnohých členských štátoch však plány inšpekcií neobsahujú strategické prvky, ale sa skladajú skôr zo zoznamu zariadení alebo sektorov, ako aj termínov uskutočnenia inšpekcie. Tu existuje potenciál pre ďalšie zlepšenie plánovania inšpekcií v členských štátoch a čo najlepšie využitie dostupných zdrojov. Niektoré členské štáty už vytvorili pokročilé systémy plánovania inšpekcií s využitím riadiacich prístupov založených na hodnotení rizík (6). |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Kritériá plánovania a uskutočňovania inšpekcií, následné opatrenia a podávanie správ: cieľom odporúčaní je posilnenie súladu kontrolovaných zariadení s právnymi predpismi v oblasti ochrany životného prostredia a dosiahnutie vysokej úrovne ochrany životného prostredia. Aby sa to dosiahlo, v tomto odporúčaní sa stanovujú kritéria súvisiace s plánovaním a uskutočňovaním environmentálnych inšpekcií, následnými opatreniami a podávaním správ.

—

Plánovanie inšpekcií: v odporúčaní sa stanovuje vypracovanie plánov inšpekcií a všeobecné kritériá pre tieto plány a ich minimálny obsah. V mnohých členských štátoch však plány inšpekcií neobsahujú strategické prvky, ale sa skladajú skôr zo zoznamu zariadení alebo sektorov, ako aj termínov uskutočnenia inšpekcie. Tu existuje potenciál pre ďalšie zlepšenie plánovania inšpekcií v členských štátoch a čo najlepšie využitie dostupných zdrojov. Niektoré členské štáty už vytvorili pokročilé systémy plánovania inšpekcií s využitím riadiacich prístupov založených na hodnotení rizík (6).

| — | Uskutočňovanie inšpekcií: v odporúčaní sa uvádza, že návštevy lokalít by mali orgány uskutočňovať pravidelne ako súčasť bežných inšpekcií a v prípade sťažností, nehôd, problémov alebo výskytu nezrovnalostí a po vydaní povolenia, ako aj pred opätovným vydaním alebo obnovením či úpravou povolenia. Sú stanovené kritériá, v ktorých sa opisuje, ako by sa mali tieto návštevy na mieste uskutočňovať. V tomto bode zjavne nie sú medzi jednotlivými členskými krajinami výrazné rozdiely, napriek tomu by bolo vhodné harmonizovať postupy aj v rámci tejto problematiky. |
| --- | --- |

—

Uskutočňovanie inšpekcií: v odporúčaní sa uvádza, že návštevy lokalít by mali orgány uskutočňovať pravidelne ako súčasť bežných inšpekcií a v prípade sťažností, nehôd, problémov alebo výskytu nezrovnalostí a po vydaní povolenia, ako aj pred opätovným vydaním alebo obnovením či úpravou povolenia. Sú stanovené kritériá, v ktorých sa opisuje, ako by sa mali tieto návštevy na mieste uskutočňovať. V tomto bode zjavne nie sú medzi jednotlivými členskými krajinami výrazné rozdiely, napriek tomu by bolo vhodné harmonizovať postupy aj v rámci tejto problematiky.

| — | Hodnotenie plánu inšpekcií: hodnotenie úspešnosti plánu inšpekcií sa považuje za dôležitý nástroj na zlepšenie plánovania inšpekcií. Niektoré členské štáty zaviedli moderné systémy hodnotenia svojich plánov inšpekcií. Tieto systémy im pomohli definovať ich plány do budúcnosti. |
| --- | --- |

—

Hodnotenie plánu inšpekcií: hodnotenie úspešnosti plánu inšpekcií sa považuje za dôležitý nástroj na zlepšenie plánovania inšpekcií. Niektoré členské štáty zaviedli moderné systémy hodnotenia svojich plánov inšpekcií. Tieto systémy im pomohli definovať ich plány do budúcnosti.

| 2.5.4. | Podávanie správ: prvé praktické podávanie správ prinieslo veľké množstvo informácií ukazujúcich, ako sa odporúčanie v členských štátoch implementuje a uplatňuje. Informácie však nie sú vždy porovnateľné. Na zabezpečenie porovnateľnosti údajov bude pre tento systém podávania správ potrebné vytvoriť veľmi jasný jednotný formát. |
| --- | --- |

2.5.4.

Podávanie správ: prvé praktické podávanie správ prinieslo veľké množstvo informácií ukazujúcich, ako sa odporúčanie v členských štátoch implementuje a uplatňuje. Informácie však nie sú vždy porovnateľné. Na zabezpečenie porovnateľnosti údajov bude pre tento systém podávania správ potrebné vytvoriť veľmi jasný jednotný formát.

| 2.5.5. | Prístup k informáciám: v odporúčaní sa uvádza, že plány inšpekcií a inšpekčné správy by sa mali v súlade s platnými smernicami Spoločenstva zverejňovať. Zo správ vyplýva, že niekoľko členských štátov nezverejňuje ani svoje plány inšpekcií, ani inšpekčné správy. Informácií súvisiacich s inšpekciami ochrany životného prostredia sa týka smernica 2003/4/ES, takže zákonná povinnosť zverejňovať informácie už existuje. Smernica tiež poskytuje dostatočné odôvodnenie týkajúce sa výnimočného zamietnutia prístupu k týmto informáciám, pokiaľ je potrebné ochrániť iné dôležitejšie záujmy. Pre naplnenie tohto práva bude nevyhnutné nájsť vhodné mechanizmy. |
| --- | --- |

2.5.5.

Prístup k informáciám: v odporúčaní sa uvádza, že plány inšpekcií a inšpekčné správy by sa mali v súlade s platnými smernicami Spoločenstva zverejňovať. Zo správ vyplýva, že niekoľko členských štátov nezverejňuje ani svoje plány inšpekcií, ani inšpekčné správy. Informácií súvisiacich s inšpekciami ochrany životného prostredia sa týka smernica 2003/4/ES, takže zákonná povinnosť zverejňovať informácie už existuje. Smernica tiež poskytuje dostatočné odôvodnenie týkajúce sa výnimočného zamietnutia prístupu k týmto informáciám, pokiaľ je potrebné ochrániť iné dôležitejšie záujmy. Pre naplnenie tohto práva bude nevyhnutné nájsť vhodné mechanizmy.

2.6.   Navrhovaný ďalší postup

Podľa stanoviska Komisie je vzhľadom na nedostatočnú implementáciu odporúčania v plnom rozsahu potrebné zvážiť vytvorenie právne záväzných požiadaviek na environmentálne inšpekcie. Ďalej je potrebné objasniť všeobecné kritériá environmentálnych inšpekcií a zabezpečiť ďalšie pokyny a výmenu informácií o ich implementácii. Z toho dôvodu sa navrhujú tieto kroky:

| 2.6.1. | Revízia odporúčania: odporúčanie by sa malo chápať ako všeobecný rámec pre systémy environmentálnych inšpekcií v členských štátoch. Jeho kritériá majú všeobecný charakter. Vzhľadom na tento veľmi všeobecný a opisný charakter kritérií sa nezdá vhodné ich transformovať do právne záväzných požiadaviek. Odporúčanie by sa však malo zmeniť a doplniť, aby sa zlepšila jeho implementácia a posilnila jeho účinnosť. |
| --- | --- |

2.6.1.

Revízia odporúčania: odporúčanie by sa malo chápať ako všeobecný rámec pre systémy environmentálnych inšpekcií v členských štátoch. Jeho kritériá majú všeobecný charakter. Vzhľadom na tento veľmi všeobecný a opisný charakter kritérií sa nezdá vhodné ich transformovať do právne záväzných požiadaviek. Odporúčanie by sa však malo zmeniť a doplniť, aby sa zlepšila jeho implementácia a posilnila jeho účinnosť.

| 2.6.2. | Požiadavky na sektorové inšpekcie: okrem všeobecných kritérií vzťahujúcich sa na environmentálne inšpekcie stanovených v odporúčaní by sa mali do sektorových právnych predpisov začleniť konkrétne právne záväzné požiadavky na inšpekcie niektorých zariadení alebo činností. Právne záväzné požiadavky sú nevyhnutné na zabezpečenie vyššej politickej priority inšpekciám a na lepšie presadzovanie právnych predpisov v oblasti ochrany životného prostredia v rámci celého Spoločenstva. Požiadavky na sektorové inšpekcie môžu byť doplňujúce k odporúčaniu alebo sa môžu vzťahovať na zariadenia alebo činnosti, ktoré nie sú uvedené v odporúčaní. |
| --- | --- |

2.6.2.

Požiadavky na sektorové inšpekcie: okrem všeobecných kritérií vzťahujúcich sa na environmentálne inšpekcie stanovených v odporúčaní by sa mali do sektorových právnych predpisov začleniť konkrétne právne záväzné požiadavky na inšpekcie niektorých zariadení alebo činností. Právne záväzné požiadavky sú nevyhnutné na zabezpečenie vyššej politickej priority inšpekciám a na lepšie presadzovanie právnych predpisov v oblasti ochrany životného prostredia v rámci celého Spoločenstva. Požiadavky na sektorové inšpekcie môžu byť doplňujúce k odporúčaniu alebo sa môžu vzťahovať na zariadenia alebo činnosti, ktoré nie sú uvedené v odporúčaní.

| 2.6.2.1. | Ako súčasť preskúmania smernice IPPC (7), ktoré je v legislatívnom pracovnom programe Komisie na rok 2007 a na základe analýzy implementácie tohto právneho predpisu Komisia zváži spôsoby, ako zabezpečiť lepší rámec súladu na zabezpečenie väčšej dôslednosti a dôvery týkajúcej sa inšpekcií členských štátov v zariadeniach IPPC. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Ako súčasť preskúmania smernice IPPC (7), ktoré je v legislatívnom pracovnom programe Komisie na rok 2007 a na základe analýzy implementácie tohto právneho predpisu Komisia zváži spôsoby, ako zabezpečiť lepší rámec súladu na zabezpečenie väčšej dôslednosti a dôvery týkajúcej sa inšpekcií členských štátov v zariadeniach IPPC.

| 2.6.2.2. | Komisia zvažuje návrh osobitných právne záväzných pravidiel vzťahujúcich sa na inšpekcie prepravy odpadov. Mali by sa definovať konkrétne kritériá na zabezpečenie dostatočnej kvality a početnosti inšpekcií a prijať opatrenia na zaistenie vhodných školení a spolupráce medzi orgánmi. |
| --- | --- |

2.6.2.2.

Komisia zvažuje návrh osobitných právne záväzných pravidiel vzťahujúcich sa na inšpekcie prepravy odpadov. Mali by sa definovať konkrétne kritériá na zabezpečenie dostatočnej kvality a početnosti inšpekcií a prijať opatrenia na zaistenie vhodných školení a spolupráce medzi orgánmi.

| 2.6.3. | Vytvorenie pokynov a spolupráca medzi členskými štátmi: v rámci siete IMPEL sa uskutočnil celý rad projektov, ktorých cieľom bolo posilniť spoluprácu a podporiť výmenu informácií o environmentálnych inšpekciách medzi členskými štátmi (8). Komisia tieto projekty podporovala a aktívne sa na ich podieľala. Všetky tieto iniciatívy mali priaznivý vplyv na zosilňovanie inšpekcií v Spoločenstve a bolo by vhodné podporovať sieť IMPEL, aby sa takýmto projektom aj naďalej venovala. |
| --- | --- |

2.6.3.

Vytvorenie pokynov a spolupráca medzi členskými štátmi: v rámci siete IMPEL sa uskutočnil celý rad projektov, ktorých cieľom bolo posilniť spoluprácu a podporiť výmenu informácií o environmentálnych inšpekciách medzi členskými štátmi (8). Komisia tieto projekty podporovala a aktívne sa na ich podieľala. Všetky tieto iniciatívy mali priaznivý vplyv na zosilňovanie inšpekcií v Spoločenstve a bolo by vhodné podporovať sieť IMPEL, aby sa takýmto projektom aj naďalej venovala.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta Oznámenie Komisie o preskúmaní odporúčania 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátoch a oceňuje úsilie (9) vynaložené na realizáciu prieskumu implementácie uvedeného odporúčania. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV víta Oznámenie Komisie o preskúmaní odporúčania 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátoch a oceňuje úsilie (9) vynaložené na realizáciu prieskumu implementácie uvedeného odporúčania.

| 3.2. | Environmentálna inšpekcia je dôležitou súčasťou výkonnej moci každého štátu v oblasti starostlivosti o životné prostredie a mala by uplatňovať štátnu politiku životného prostredia, ako aj spoločné zásady politiky životného prostredia Spoločenstva, a to čo najucelenejším spôsobom bez ohľadu na to, aký právny subjekt je poverený agendou inšpekcie v danom členskom štáte. |
| --- | --- |

3.2.

Environmentálna inšpekcia je dôležitou súčasťou výkonnej moci každého štátu v oblasti starostlivosti o životné prostredie a mala by uplatňovať štátnu politiku životného prostredia, ako aj spoločné zásady politiky životného prostredia Spoločenstva, a to čo najucelenejším spôsobom bez ohľadu na to, aký právny subjekt je poverený agendou inšpekcie v danom členskom štáte.

| 3.3. | EHSV si uvedomuje nutnosť posilniť súlad s právom Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia a prispieť k jeho dôslednej implementácii a presadzovaniu vo všetkých členských štátoch s tým, aby minimálne kritériá, dohodnuté a implementované, viedli v budúcnosti k vytvoreniu rovnakých podmienok aj z hľadiska hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

3.3.

EHSV si uvedomuje nutnosť posilniť súlad s právom Spoločenstva v oblasti ochrany životného prostredia a prispieť k jeho dôslednej implementácii a presadzovaniu vo všetkých členských štátoch s tým, aby minimálne kritériá, dohodnuté a implementované, viedli v budúcnosti k vytvoreniu rovnakých podmienok aj z hľadiska hospodárskej súťaže.

| 3.4. | EHSV verí, že ďalšie prerokovávanie oznámenia so zainteresovanými stranami prinesie poznatky nevyhnutné na nastavenie optimálneho rámca pre inšpekčnú činnosť, ktorý bude jasný a dobre uplatniteľný v rámci celého Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.4.

EHSV verí, že ďalšie prerokovávanie oznámenia so zainteresovanými stranami prinesie poznatky nevyhnutné na nastavenie optimálneho rámca pre inšpekčnú činnosť, ktorý bude jasný a dobre uplatniteľný v rámci celého Spoločenstva.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Základnou zásadou pre efektívne uplatnenie odporúčania je jeho zrozumiteľnosť a jednoznačnosť. EHSV preto skutočne víta vôľu Komisie orientovať pozornosť týmto smerom. |
| --- | --- |

4.1.

Základnou zásadou pre efektívne uplatnenie odporúčania je jeho zrozumiteľnosť a jednoznačnosť. EHSV preto skutočne víta vôľu Komisie orientovať pozornosť týmto smerom.

| 4.1.1. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby boli náležite definované oblasti pôsobnosti environmentálnych inšpekcií so zreteľom na rozhodujúce problémové oblasti bez toho, aby pritom bola narušená pružnosť systémov inšpekcií a niektoré národné špecifické prístupy. Tie by sa však mali uplatňovať len vtedy, ak si to vyžadujú špecifické národné ciele ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

4.1.1.

EHSV považuje za nevyhnutné, aby boli náležite definované oblasti pôsobnosti environmentálnych inšpekcií so zreteľom na rozhodujúce problémové oblasti bez toho, aby pritom bola narušená pružnosť systémov inšpekcií a niektoré národné špecifické prístupy. Tie by sa však mali uplatňovať len vtedy, ak si to vyžadujú špecifické národné ciele ochrany životného prostredia.

| 4.1.2. | Tam, kde špecifické právne predpisy Spoločenstva nariaďujú inšpekčnú činnosť, mal by túto činnosť upravovať len jeden špecifický právny predpis, aby nedochádzalo k rozdielnemu výkladu. |
| --- | --- |

4.1.2.

Tam, kde špecifické právne predpisy Spoločenstva nariaďujú inšpekčnú činnosť, mal by túto činnosť upravovať len jeden špecifický právny predpis, aby nedochádzalo k rozdielnemu výkladu.

| 4.1.3. | Z oznámenia vyplýva, že rozdielny výklad pojmov, ich objasnenie a zjednotenie má skutočne zásadný význam pre harmonizáciu inšpekčnej činnosti na území Spoločenstva a vytvorenie rovnakých podmienok. Pre jednotné uplatnenie odporúčania je nevyhnutné spresniť definície základných pojmov tak, aby umožňovali harmonizáciu a zároveň nadväzovali na ďalšie právne predpisy. |
| --- | --- |

4.1.3.

Z oznámenia vyplýva, že rozdielny výklad pojmov, ich objasnenie a zjednotenie má skutočne zásadný význam pre harmonizáciu inšpekčnej činnosti na území Spoločenstva a vytvorenie rovnakých podmienok. Pre jednotné uplatnenie odporúčania je nevyhnutné spresniť definície základných pojmov tak, aby umožňovali harmonizáciu a zároveň nadväzovali na ďalšie právne predpisy.

| 4.1.4. | EHSV zároveň upozorňuje na skutočnosť, že v právnych predpisoch Spoločenstva je možné nájsť celý rad rovnakých pojmov, ktorých definície sa môžu v jednotlivých predpisoch líšiť. Definícii pojmov bude teda vo všeobecnosti potrebné venovať väčšiu pozornosť. |
| --- | --- |

4.1.4.

EHSV zároveň upozorňuje na skutočnosť, že v právnych predpisoch Spoločenstva je možné nájsť celý rad rovnakých pojmov, ktorých definície sa môžu v jednotlivých predpisoch líšiť. Definícii pojmov bude teda vo všeobecnosti potrebné venovať väčšiu pozornosť.

| 4.2. | EHSV považuje za nevyhnutné aj jednoznačnejšie vymedzenie kritérií plánovania a uskutočňovania inšpekcií, následné opatrenia a podávanie správ, a to opäť pri zachovaní potrebnej pružnosti pre samotnú inšpekčnú činnosť. Mal by sa vytvoriť čo najjednoduchší a najjasnejší systém podávania správ, aby sa v rámci neho poskytli porovnateľné informácie o tom, ako fungujú inšpekčné systémy a či dosahujú ciele zlepšenia súladu s právnymi predpismi v oblasti ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

4.2.

EHSV považuje za nevyhnutné aj jednoznačnejšie vymedzenie kritérií plánovania a uskutočňovania inšpekcií, následné opatrenia a podávanie správ, a to opäť pri zachovaní potrebnej pružnosti pre samotnú inšpekčnú činnosť. Mal by sa vytvoriť čo najjednoduchší a najjasnejší systém podávania správ, aby sa v rámci neho poskytli porovnateľné informácie o tom, ako fungujú inšpekčné systémy a či dosahujú ciele zlepšenia súladu s právnymi predpismi v oblasti ochrany životného prostredia.

| 4.3. | Pre systém riadenia inšpekčných činností by sa malo odporúčať využívanie moderných manažérskych metód, s ktorými majú niektoré členské štáty dokázateľne dobré skúsenosti. Tieto metódy pomôžu sústrediť inšpekčnú činnosť do rozhodujúcich oblastí záujmu ochrany životného prostredia, umožnia zlepšiť plánovanie a môžu prispieť k trvalému zlepšovaniu ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

4.3.

Pre systém riadenia inšpekčných činností by sa malo odporúčať využívanie moderných manažérskych metód, s ktorými majú niektoré členské štáty dokázateľne dobré skúsenosti. Tieto metódy pomôžu sústrediť inšpekčnú činnosť do rozhodujúcich oblastí záujmu ochrany životného prostredia, umožnia zlepšiť plánovanie a môžu prispieť k trvalému zlepšovaniu ochrany životného prostredia.

| 4.4. | EHSV odporúča ďalšie zjednotenie prístupu k informáciám podľa platnej právnej úpravy Spoločenstva pri rešpektovaní špecifickej úrovne sprístupnenia informácií v členských štátoch. Poskytovanie informácií by nemalo obmedziť účinnosť inšpekčnej činnosti a poskytnuté informácie by mali podať ucelený obraz o skutočnostiach, ktoré inšpekčná činnosť zistila, o nariadených nápravných opatreniach a ich uplatňovaní. |
| --- | --- |

4.4.

EHSV odporúča ďalšie zjednotenie prístupu k informáciám podľa platnej právnej úpravy Spoločenstva pri rešpektovaní špecifickej úrovne sprístupnenia informácií v členských štátoch. Poskytovanie informácií by nemalo obmedziť účinnosť inšpekčnej činnosti a poskytnuté informácie by mali podať ucelený obraz o skutočnostiach, ktoré inšpekčná činnosť zistila, o nariadených nápravných opatreniach a ich uplatňovaní.

| 4.5. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že všeobecný rámec pre systémy environmentálnych inšpekcií v členských štátoch by si mal zachovať formu odporúčania, pretože vzhľadom na všeobecný a opisný charakter kritérií sa nezdá vhodné ich transformovať do právne záväzných požiadaviek. Odporúčanie by sa však malo zmeniť a doplniť, aby sa zlepšila jeho implementácia a posilnila jeho účinnosť. |
| --- | --- |

4.5.

EHSV súhlasí s názorom Komisie, že všeobecný rámec pre systémy environmentálnych inšpekcií v členských štátoch by si mal zachovať formu odporúčania, pretože vzhľadom na všeobecný a opisný charakter kritérií sa nezdá vhodné ich transformovať do právne záväzných požiadaviek. Odporúčanie by sa však malo zmeniť a doplniť, aby sa zlepšila jeho implementácia a posilnila jeho účinnosť.

| 4.6. | Tento názor podporuje aj skutočnosť, že celý rad súčasných a pripravovaných právnych predpisov Spoločenstva obsahuje podmienky a kritériá pre vykonávanie špecifickej odvetvovej inšpekčnej činnosti. Prostredníctvom týchto právnych predpisov je inšpekčná činnosť, jej rozsah a vykonávanie v celom Spoločenstve právne záväzná. |
| --- | --- |

4.6.

Tento názor podporuje aj skutočnosť, že celý rad súčasných a pripravovaných právnych predpisov Spoločenstva obsahuje podmienky a kritériá pre vykonávanie špecifickej odvetvovej inšpekčnej činnosti. Prostredníctvom týchto právnych predpisov je inšpekčná činnosť, jej rozsah a vykonávanie v celom Spoločenstve právne záväzná.

| 4.7. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa v záujme ďalšieho skvalitňovania medzinárodnej spolupráce podporovala sieť IMPEL, ktorá vytvorila množstvo dokumentov s pokynmi na plánovanie a uskutočňovanie inšpekcií. Boli organizované výmeny informácií a skúseností medzi inšpektormi a odborná činnosť siete IMPEL môže byť významným prínosom aj prostredníctvom špecifických projektov tak, ako tomu bolo v minulosti. Sieť IMPEL by mohla zohrávať užitočnú úlohu pri sprostredkovaní spoločného výcviku a odborného rozvoja. Mohla by byť užitočná aj pri vytvorení ústrednej jednotky na zhromažďovanie celoeurópskych štatistík a ďalších informačných nástrojov týkajúcich sa inšpekčných a presadzovacích činností. |
| --- | --- |

4.7.

EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa v záujme ďalšieho skvalitňovania medzinárodnej spolupráce podporovala sieť IMPEL, ktorá vytvorila množstvo dokumentov s pokynmi na plánovanie a uskutočňovanie inšpekcií. Boli organizované výmeny informácií a skúseností medzi inšpektormi a odborná činnosť siete IMPEL môže byť významným prínosom aj prostredníctvom špecifických projektov tak, ako tomu bolo v minulosti. Sieť IMPEL by mohla zohrávať užitočnú úlohu pri sprostredkovaní spoločného výcviku a odborného rozvoja. Mohla by byť užitočná aj pri vytvorení ústrednej jednotky na zhromažďovanie celoeurópskych štatistík a ďalších informačných nástrojov týkajúcich sa inšpekčných a presadzovacích činností.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. ES L 118, 27.4.2001, s. 41.

1

(2)  Nariadenie (ES) č. 1013/2006 o preprave odpadu (Ú. v. EÚ L 190, 12.7.2006, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94 a smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19).

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 338/97 o ochrane druhov voľne žijúcich zvierat a rastlín reguláciou obchodu s nimi (Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1).

5

(6)  Jedným z príkladov takého prístupu je britský systém OPRA (Operator and Pollution Risk Appraisal).

6

(7)  Smernica 96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania.

7

(8)  Podrobnejšie informácie sú uvedené na internetovej stránke siete IMPEL:

8

http://ec.europa.eu/environment/impel/index.htm

(9)  Pracovný dokument útvarov Komisie: Správa o implementácii odporúčania 2001/331/ES, ktorým sa ustanovujú minimálne kritériá environmentálnych inšpekcií v členských štátoch [SEK(2007) 1493].

9

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/44

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o potravinách na osobitné nutričné využitie“ (prepracované znenie)

KOM(2008) 3 v konečnom znení – 2008/0003 (COD)

(2008/C 211/11)

Rada sa 30. januára 2008 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o potravinách na osobitné nutričné využitie“ (prepracované znenie).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku prijatom 17. septembra 1986 (1) a v stanovisku EHSV 848/2004 prijatom 2. júna 2004 (2), na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) rozhodol 148 hlasmi za, pričom 3 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínaných dokumentoch.

Stanovisko výboru týkajúce sa regulačného postupu s kontrolou sa v súčasnosti pripravuje [KOM(2007) 741 v konečnom znení, KOM(2007) 822 v konečnom znení, KOM(2007) 824 v konečnom znení a KOM(2008) 71 v konečnom znení].

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru k návrhu smernice Rady o aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú potravín na určité nutričné využitie (Ú. v. ES C 328, 22.12.1986, s. 9).

1

(2)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o potravinách na osobitné nutričné využitie (kodifikované znenie), KOM(2004) 290 v konečnom znení (Ú. v. EÚ C 241, 28.9.2004, s. 23).

2

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Prispôsobenie právnych aktov regulačnému postupu s kontrolou/Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 338/97 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“

KOM(2008) 104 v konečnom znení – 2008/0042 (COD)

(2008/C 211/12)

Rada sa 17. marca 2008 rozhodla podľa článku 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Prispôsobenie právnych aktov regulačnému postupu s kontrolou/Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 338/97 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“.

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku prijatom 26. mája 1992 (1), na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) rozhodol 146 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

Stanovisko výboru týkajúce sa regulačného postupu s kontrolou sa v súčasnosti pripravuje [KOM(2007) 741 v konečnom znení, KOM(2007) 822 v konečnom znení, KOM(2007) 824 v konečnom znení a KOM(2008) 71 v konečnom znení].

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko k nariadeniu Rady o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou obchodu s nimi (Ú. v. ES C 223, 31.8.1992, s. 19).

1

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/46

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Prispôsobenie regulačnému postupu s kontrolou/Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“

KOM(2008) 105 v konečnom znení – 2008/0038 (COD)

(2008/C 211/13)

Rada sa 10. marca 2008 rozhodla podľa článku 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Prispôsobenie regulačnému postupu s kontrolou/Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“.

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku prijatom 25. mája 1977 (1) a v stanovisku prijatom 14. septembra 1994 (2), na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) rozhodol 143 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínaných dokumentoch.

Stanovisko výboru týkajúce sa regulačného postupu s kontrolou sa v súčasnosti pripravuje [KOM(2007) 741 v konečnom znení, KOM(2007) 822 v konečnom znení, KOM(2007) 824 v konečnom znení a KOM(2008) 71 v konečnom znení].

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru k návrhu smernice Rady o ochrane vtáctva (Ú. v. ES C 152, 29.6.1977, s. 3).

1

(2)  Stanovisko k návrhu smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva (94/C 393/19) (Ú. v. ES C 393, 31.12.1994, s. 93).

2

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/47

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 999/2001, (ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií) pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“

KOM(2008) 53 v konečnom znení – 2008/0030 (COD)

(2008/C 211/14)

Rada sa 22. februára 2008 rozhodla podľa článku 152 ods. 4 písm. b) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 999/2001, (ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií) pokiaľ ide o vykonávacie právomoci Komisie“.

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojich predchádzajúcich stanoviskách prijatých 7. júla 1999 (1) a 9. marca 2005 (2), na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. – 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) rozhodol 154 hlasmi za, pričom 2 sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínaných dokumentoch.

V súčasnosti sa pripravuje stanovisko výboru na tému regulačného postupu s kontrolou [KOM(2007) 741 v konečnom znení, KOM(2007) 822 v konečnom znení, KOM(2007) 824 v konečnom znení a KOM(2008) 71 v konečnom znení].

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie a kontroly niektorých prenosných spongiformných encefalopatií“ (Ú. v. ES C 258, 10.9.1999, s. 19).

1

(2)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady upravujúceho nariadenie (ES) č. 999/2001, ktoré určuje pravidlá pre prevenciu, zvládnutie a eradikáciu niektorých prenosných spongiformných encefalopatií“, KOM(2004) 775 v konečnom znení (Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005, s. 26 – 27).

2

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/48

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality“

KOM(2007) 359 v konečnom znení

(2008/C 211/15)

Komisia sa 27. júna 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. apríla 2008. Spravodajcom bol pán Thomas Janson a pomocným spravodajcom pán Christian Ardhe.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 147 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta príspevky Európskeho parlamentu, Rady a európskych sociálnych partnerov do diskusie o flexiistote. V meniacom sa svete je veľmi dôležité prediskutovať, ako rovnováha medzi flexibilitou a istotami na úrovni EÚ a členských štátov prispeje k vytvoreniu nových a kvalitnejších pracovných miest. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta príspevky Európskeho parlamentu, Rady a európskych sociálnych partnerov do diskusie o flexiistote. V meniacom sa svete je veľmi dôležité prediskutovať, ako rovnováha medzi flexibilitou a istotami na úrovni EÚ a členských štátov prispeje k vytvoreniu nových a kvalitnejších pracovných miest.

| 1.1.1. | EHSV už zdôraznil, že koncepcia flexiistoty neznamená jednostranné a nelegitímne obmedzenie práv pracovníkov. Európski sociálni partneri už vyzvali členské štáty, aby preskúmali – a ak to bude potrebné, aj upravili znenie pracovného práva, systémy ochrany pracovných miest a spolu so sociálnymi partnermi prax kolektívneho vyjednávania, napríklad s cieľom „zabezpečiť optimálnu rovnováhu medzi flexibilitou a istotami pre všetky pracovné vzťahy a pomery, poskytnúť pracovníkom na základe všetkých foriem zmlúv primerané istoty, aby sa riešila segmentácia trhov práce“. |
| --- | --- |

1.1.1.

EHSV už zdôraznil, že koncepcia flexiistoty neznamená jednostranné a nelegitímne obmedzenie práv pracovníkov. Európski sociálni partneri už vyzvali členské štáty, aby preskúmali – a ak to bude potrebné, aj upravili znenie pracovného práva, systémy ochrany pracovných miest a spolu so sociálnymi partnermi prax kolektívneho vyjednávania, napríklad s cieľom „zabezpečiť optimálnu rovnováhu medzi flexibilitou a istotami pre všetky pracovné vzťahy a pomery, poskytnúť pracovníkom na základe všetkých foriem zmlúv primerané istoty, aby sa riešila segmentácia trhov práce“.

| 1.2. | Diskusie o flexiistote tiež podnietili ďalšie diskusie v členských štátoch a v niektorých z nich aj koordinovaný postup. To podčiarkuje, že je dôležité, aby sociálni partneri boli aktívne zapojení do diskusií a rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

1.2.

Diskusie o flexiistote tiež podnietili ďalšie diskusie v členských štátoch a v niektorých z nich aj koordinovaný postup. To podčiarkuje, že je dôležité, aby sociálni partneri boli aktívne zapojení do diskusií a rozhodovacieho procesu.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že flexiistotu nemožno vnímať oddelene od výziev, ktorým čelí Európska únia. Globalizácia, rýchly rozvoj nových technológií, demografické i environmentálne výzvy menia európsky trh práce. Flexiistota by mala byť súčasťou reakcie na tieto vonkajšie i vnútorné trendy a tlaky s cieľom nájsť primeranú rovnováhu medzi zamestnancami a zamestnávateľmi. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV zdôrazňuje, že flexiistotu nemožno vnímať oddelene od výziev, ktorým čelí Európska únia. Globalizácia, rýchly rozvoj nových technológií, demografické i environmentálne výzvy menia európsky trh práce. Flexiistota by mala byť súčasťou reakcie na tieto vonkajšie i vnútorné trendy a tlaky s cieľom nájsť primeranú rovnováhu medzi zamestnancami a zamestnávateľmi.

| 1.4. | EHSV zastáva názor, že Európa by sa mala zamerať na inovačnú kapacitu, vysokú kvalitu svojich výrobkov a služieb, vysokokvalifikované pracovné sily a svoj sociálny model a mala by súťažiť s globálnymi konkurentmi v kvalite. To by sa malo uviesť v usmerneniach pre zamestnanosť. EHSV by chcel dosiahnuť zmeny v usmerneniach vzhľadom na diskusie o flexiistote a najmä vzhľadom na kvalitu pracovných miest. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV zastáva názor, že Európa by sa mala zamerať na inovačnú kapacitu, vysokú kvalitu svojich výrobkov a služieb, vysokokvalifikované pracovné sily a svoj sociálny model a mala by súťažiť s globálnymi konkurentmi v kvalite. To by sa malo uviesť v usmerneniach pre zamestnanosť. EHSV by chcel dosiahnuť zmeny v usmerneniach vzhľadom na diskusie o flexiistote a najmä vzhľadom na kvalitu pracovných miest.

| 1.5. | Výbor napokon vypracoval niekoľko odporúčaní týkajúcich sa uplatňovania flexiistoty. Výbor






  — | odporúča, aby Komisia preskúmala rôzne príspevky a pohľady na oznámenie Komisie a aby uskutočnila konzultácie so sociálnymi partnermi členských štátov na všetkých úrovniach, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Výbor napokon vypracoval niekoľko odporúčaní týkajúcich sa uplatňovania flexiistoty. Výbor

—

odporúča, aby Komisia preskúmala rôzne príspevky a pohľady na oznámenie Komisie a aby uskutočnila konzultácie so sociálnymi partnermi členských štátov na všetkých úrovniach,

| — | navrhuje Komisii, aby monitorovala proces realizácie a vytvorila platformu na výmenu osvedčených postupov, do ktorej by sa zapojili aj sociálni partneri, podporuje aktívne zapojenie do vytvárania a realizácie politických opatrení flexiistoty v členských štátoch na všetkých úrovniach procesu, |
| --- | --- |

—

navrhuje Komisii, aby monitorovala proces realizácie a vytvorila platformu na výmenu osvedčených postupov, do ktorej by sa zapojili aj sociálni partneri, podporuje aktívne zapojenie do vytvárania a realizácie politických opatrení flexiistoty v členských štátoch na všetkých úrovniach procesu,

| — | zdôrazňuje, že vzájomná dôvera medzi zúčastnenými stranami je veľmi dôležitá, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že vzájomná dôvera medzi zúčastnenými stranami je veľmi dôležitá,

| — | podčiarkuje, že premyslené makroekonomické politické opatrenia posilňujúce rast zamestnanosti, ako aj priaznivé podnikateľské prostredie využívajúce a podporujúce plný rastový potenciál sú dôležitými predpokladmi pre fungovanie flexiistoty, navrhuje členským štátom a EÚ, aby pri realizácii flexiistoty vytvorili a udržiavali právny rámec, ktorý bude podporovať adaptabilitu, bude jednoduchý, transparentný a predvídateľný, a aby zároveň posilnili práva zamestnancov, ako aj ich dodržiavanie a vymáhateľnosť, a v celej EÚ podporovali stabilný právny rámec pre kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg, |
| --- | --- |

—

podčiarkuje, že premyslené makroekonomické politické opatrenia posilňujúce rast zamestnanosti, ako aj priaznivé podnikateľské prostredie využívajúce a podporujúce plný rastový potenciál sú dôležitými predpokladmi pre fungovanie flexiistoty, navrhuje členským štátom a EÚ, aby pri realizácii flexiistoty vytvorili a udržiavali právny rámec, ktorý bude podporovať adaptabilitu, bude jednoduchý, transparentný a predvídateľný, a aby zároveň posilnili práva zamestnancov, ako aj ich dodržiavanie a vymáhateľnosť, a v celej EÚ podporovali stabilný právny rámec pre kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg,

| — | poukazuje na to, že systémy všeobecného sociálneho zabezpečenia môžu zlepšiť mobilitu tým, že zabezpečia, aby pracovníci neutrpeli straty v prípade, ak nastanú zmeny ovplyvňujúce ich pracovné miesto, a konštatuje, že pre anticipáciu zmien a zmiernenie ich dôsledkov je dôležité rešpektovať národné predpisy i predpisy EÚ o informáciách a konzultáciách, podčiarkuje, že je dôležité investovať do flexiistoty ekonomické zdroje, vrátane verejnej a súkromnej pomoci pracovníkom pri prechode na nové zamestnanie, |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že systémy všeobecného sociálneho zabezpečenia môžu zlepšiť mobilitu tým, že zabezpečia, aby pracovníci neutrpeli straty v prípade, ak nastanú zmeny ovplyvňujúce ich pracovné miesto, a konštatuje, že pre anticipáciu zmien a zmiernenie ich dôsledkov je dôležité rešpektovať národné predpisy i predpisy EÚ o informáciách a konzultáciách, podčiarkuje, že je dôležité investovať do flexiistoty ekonomické zdroje, vrátane verejnej a súkromnej pomoci pracovníkom pri prechode na nové zamestnanie,

| — | zdôrazňuje, že všetky relevantné politické opatrenia by sa mali navzájom podporovať, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že všetky relevantné politické opatrenia by sa mali navzájom podporovať,

| — | želá si uplatňovanie komplexného, viacúrovňového prístupu a konštatuje, že vzhľadom na viacrozmerný charakter flexiistoty je dôležité snažiť sa o prepojenie rôznych politických úrovní, |
| --- | --- |

—

želá si uplatňovanie komplexného, viacúrovňového prístupu a konštatuje, že vzhľadom na viacrozmerný charakter flexiistoty je dôležité snažiť sa o prepojenie rôznych politických úrovní,

| — | konštatuje, že je potrebné zohľadniť nové riziká a odmeňovať pri uplatňovaní flexiistoty mobilitu pracovníkov, ale tiež nerušiť systematicky pracovné zmluvy na dobu neurčitú, |
| --- | --- |

—

konštatuje, že je potrebné zohľadniť nové riziká a odmeňovať pri uplatňovaní flexiistoty mobilitu pracovníkov, ale tiež nerušiť systematicky pracovné zmluvy na dobu neurčitú,

| — | domnieva sa, že do piatich rokov by Komisia mala naplánovať hodnotenie postupov flexiistoty v členských štátoch a najmä ich vplyvu na mieru zamestnanosti v členských štátoch, ako aj na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že do piatich rokov by Komisia mala naplánovať hodnotenie postupov flexiistoty v členských štátoch a najmä ich vplyvu na mieru zamestnanosti v členských štátoch, ako aj na úrovni EÚ.

2.   Súčasná situácia

| 2.1. | Flexiistota sa stala aktuálnou témou od prijatia prvých usmernení pre zamestnanosť. Súčasná diskusia sa však začala v januári 2006 na neformálnej schôdzke Rady o flexiistote. Jarné zasadnutie Európskej rady v roku 2006 požiadalo členské štáty, aby kľúčovej výzve flexiistoty venovali osobitnú pozornosť. Flexiistota bola predmetom diskusie na dvoch summitoch tripartity o sociálnych otázkach v súvislosti s európskymi summitmi v decembri 2006 a potom v marci 2007. V júni 2007 zverejnila Komisia oznámenie o flexiistote, ktoré bolo prediskutované a ďalej spracované v Európskom parlamente a v Rade a rozhodnutie Rady bolo jednomyseľné. V októbri 2007 sociálni partneri okrem toho vypracovali spoločnú analýzu hlavných výziev, ktoré stoja pred európskymi trhmi práce, vrátane odporúčaní týkajúcich sa flexiistoty. EHSV víta všetky príspevky a najmä spoločnú analýzu (1) európskych sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.1.

Flexiistota sa stala aktuálnou témou od prijatia prvých usmernení pre zamestnanosť. Súčasná diskusia sa však začala v januári 2006 na neformálnej schôdzke Rady o flexiistote. Jarné zasadnutie Európskej rady v roku 2006 požiadalo členské štáty, aby kľúčovej výzve flexiistoty venovali osobitnú pozornosť. Flexiistota bola predmetom diskusie na dvoch summitoch tripartity o sociálnych otázkach v súvislosti s európskymi summitmi v decembri 2006 a potom v marci 2007. V júni 2007 zverejnila Komisia oznámenie o flexiistote, ktoré bolo prediskutované a ďalej spracované v Európskom parlamente a v Rade a rozhodnutie Rady bolo jednomyseľné. V októbri 2007 sociálni partneri okrem toho vypracovali spoločnú analýzu hlavných výziev, ktoré stoja pred európskymi trhmi práce, vrátane odporúčaní týkajúcich sa flexiistoty. EHSV víta všetky príspevky a najmä spoločnú analýzu (1) európskych sociálnych partnerov.

| 2.2. | Diskusie o flexiistote tiež podnietili ďalšie diskusie v členských štátoch a v niektorých z nich aj koordinovaný postup. EHSV víta tieto diskusie a aktivity, no zdôrazňuje, že je dôležité, aby do týchto diskusií a rozhodovacieho procesu boli aktívne zapojení sociálni partneri. |
| --- | --- |

2.2.

Diskusie o flexiistote tiež podnietili ďalšie diskusie v členských štátoch a v niektorých z nich aj koordinovaný postup. EHSV víta tieto diskusie a aktivity, no zdôrazňuje, že je dôležité, aby do týchto diskusií a rozhodovacieho procesu boli aktívne zapojení sociálni partneri.

| 2.3. | Vychádzajúc zo stanoviska EHSV o flexiistote schváleného v júli 2007 (2), ktoré je naďalej platným východiskom, je cieľom predkladaného stanoviska:






  — | predložiť názory EHSV na dôležité aspekty, aby sa uľahčila realizácia flexiistoty v členských štátoch a aby sa preskúmali jej dôsledky pre politické opatrenia EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Vychádzajúc zo stanoviska EHSV o flexiistote schváleného v júli 2007 (2), ktoré je naďalej platným východiskom, je cieľom predkladaného stanoviska:

—

predložiť názory EHSV na dôležité aspekty, aby sa uľahčila realizácia flexiistoty v členských štátoch a aby sa preskúmali jej dôsledky pre politické opatrenia EÚ,

| — | presadzovať názory EHSV týkajúce sa rozhodujúcej úlohy sociálnych partnerov a zdôrazniť úlohu občianskej spoločnosti v tomto procese. |
| --- | --- |

—

presadzovať názory EHSV týkajúce sa rozhodujúcej úlohy sociálnych partnerov a zdôrazniť úlohu občianskej spoločnosti v tomto procese.

3.   Realizácia flexiistoty

| 3.1. | EHSV víta rôzne príspevky v rámci diskusie o flexiistote. V meniacom sa svete je veľmi dôležité prediskutovať, ako rovnováha medzi flexibilitou a istotami na úrovni EÚ a členských štátov prispeje k vytvoreniu nových a kvalitnejších pracovných miest. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV víta rôzne príspevky v rámci diskusie o flexiistote. V meniacom sa svete je veľmi dôležité prediskutovať, ako rovnováha medzi flexibilitou a istotami na úrovni EÚ a členských štátov prispeje k vytvoreniu nových a kvalitnejších pracovných miest.

3.2.   Výzvy pre trh práce

| 3.2.1. | Flexiistotu nemožno vnímať oddelene od výziev, ktorým čelí Európska únia. Globalizácia, rýchly rozvoj nových technológií a demografické výzvy menia európsky trh práce. EHSV by však chcel doplniť, že environmentálne výzvy budú mať pravdepodobne tiež vplyv na trhy práce. Flexiistota by mala byť súčasťou reakcie na tieto vonkajšie i vnútorné trendy a tlaky s cieľom nájsť primeranú rovnováhu medzi sociálnym, environmentálnym a ekonomickým pokrokom. |
| --- | --- |

3.2.1.

Flexiistotu nemožno vnímať oddelene od výziev, ktorým čelí Európska únia. Globalizácia, rýchly rozvoj nových technológií a demografické výzvy menia európsky trh práce. EHSV by však chcel doplniť, že environmentálne výzvy budú mať pravdepodobne tiež vplyv na trhy práce. Flexiistota by mala byť súčasťou reakcie na tieto vonkajšie i vnútorné trendy a tlaky s cieľom nájsť primeranú rovnováhu medzi sociálnym, environmentálnym a ekonomickým pokrokom.

| 3.2.2. | EHSV zastáva názor, že environmentálne výzvy budú mať vplyv na európske trhy práce. Zvýšia tlak na šetrenie energiou a zavedenie systémov trvalo udržateľného životného prostredia. Ale môžu tiež urýchliť technologické inovácie a prispieť tak k hospodárskemu rastu i rastu zamestnanosti. |
| --- | --- |

3.2.2.

EHSV zastáva názor, že environmentálne výzvy budú mať vplyv na európske trhy práce. Zvýšia tlak na šetrenie energiou a zavedenie systémov trvalo udržateľného životného prostredia. Ale môžu tiež urýchliť technologické inovácie a prispieť tak k hospodárskemu rastu i rastu zamestnanosti.

| 3.2.3. | Výbor si všimol, že klimatické zmeny môžu zvýrazniť súčasné sociálne nerovnosti a rozdiely (3) v EÚ ako aj v iných častiach sveta. Postrehol aj to, že cieľom musí byť prispôsobenie a zmiernenie dôsledkov tak, aby nevznikla nezamestnanosť a nedošlo k narušeniu sociálneho systému (4). |
| --- | --- |

3.2.3.

Výbor si všimol, že klimatické zmeny môžu zvýrazniť súčasné sociálne nerovnosti a rozdiely (3) v EÚ ako aj v iných častiach sveta. Postrehol aj to, že cieľom musí byť prispôsobenie a zmiernenie dôsledkov tak, aby nevznikla nezamestnanosť a nedošlo k narušeniu sociálneho systému (4).

| 3.2.4. | Globalizácia a z nej vyplývajúca integrácia trhov ovplyvňuje európske trhy práce. Menia sa modely spotreby, výroby a investícií. Tento vývoj však nie je nemenný a je možné ho ovplyvňovať alebo formovať. Právne predpisy týkajúce sa zdravia a bezpečnosti a práv zamestnancov zlepšujú pracovné podmienky a formujú globálne normy. Normy týkajúce sa výrobkov môžu zlepšiť konkurencieschopnosť a primerane zohľadňovať prispôsobivosť podnikov. No európske trhy práce sa budú musieť prispôsobiť a reagovať na výzvy globalizovaného sveta. Európa v mnohých ohľadoch z globalizácie profitovala. Jednotný trh pomohol v EÚ vytvoriť globálne konkurencieschopné podniky. Dôsledkom toho bola EÚ schopná predať výrobky a služby na vrchole hodnotového reťazca. |
| --- | --- |

3.2.4.

Globalizácia a z nej vyplývajúca integrácia trhov ovplyvňuje európske trhy práce. Menia sa modely spotreby, výroby a investícií. Tento vývoj však nie je nemenný a je možné ho ovplyvňovať alebo formovať. Právne predpisy týkajúce sa zdravia a bezpečnosti a práv zamestnancov zlepšujú pracovné podmienky a formujú globálne normy. Normy týkajúce sa výrobkov môžu zlepšiť konkurencieschopnosť a primerane zohľadňovať prispôsobivosť podnikov. No európske trhy práce sa budú musieť prispôsobiť a reagovať na výzvy globalizovaného sveta. Európa v mnohých ohľadoch z globalizácie profitovala. Jednotný trh pomohol v EÚ vytvoriť globálne konkurencieschopné podniky. Dôsledkom toho bola EÚ schopná predať výrobky a služby na vrchole hodnotového reťazca.

| 3.2.5. | Globalizácia a technologické zmeny nepodlomili rast zamestnanosti v Európe. V období rokov 1995 – 2005 prišlo v EÚ k čistému nárastu zamestnanosti a vytvorilo sa 18,5 mil. nových pracovných miest. Množstvo pracovných miest, ktoré zanikli kvôli ekonomickým adaptáciám, je v porovnaní s celkovou mierou vytvárania pracovných miest v ekonomike malé. Otvorenosť obchodu môže v skutočnosti zvýšiť možnosti zamestnania, čo sa ukázalo v najnovších trendoch v Európskej únii. |
| --- | --- |

3.2.5.

Globalizácia a technologické zmeny nepodlomili rast zamestnanosti v Európe. V období rokov 1995 – 2005 prišlo v EÚ k čistému nárastu zamestnanosti a vytvorilo sa 18,5 mil. nových pracovných miest. Množstvo pracovných miest, ktoré zanikli kvôli ekonomickým adaptáciám, je v porovnaní s celkovou mierou vytvárania pracovných miest v ekonomike malé. Otvorenosť obchodu môže v skutočnosti zvýšiť možnosti zamestnania, čo sa ukázalo v najnovších trendoch v Európskej únii.

| 3.2.6. | No globalizácia môže viesť aj k väčšej zraniteľnosti. Podniky sú vystavené ostrejšej konkurencii. Pracovné miesta, ktoré sa skôr považovali za zabezpečené, sú teraz vystavené medzinárodnej konkurencii. Služby, ktoré sa dlhé roky považovali za miestne, možno teraz poskytovať aj cez hranice. Reštrukturalizácia prebieha častejšie a rýchlejším tempom. Keď zamestnanci, ktorí stratia prácu, získajú nové pracovné miesto, zvyčajne dostávajú nižšiu mzdu. Pre mnohých ľudí znamená teda globalizácia stratu časti príjmu, keď nastúpia na nové pracovné miesto. Podiel miezd v hospodárstve sa v skutočnosti znížil. Sociálni partneri tiež uviedli, že v porovnaní s USA sa v EÚ vytvorilo viac pracovných miest v oblastiach na nižších priečkach rastu produktivity, zatiaľ čo zamestnanosť v odvetviach s vysokým nárastom produktivity poklesla (5). |
| --- | --- |

3.2.6.

No globalizácia môže viesť aj k väčšej zraniteľnosti. Podniky sú vystavené ostrejšej konkurencii. Pracovné miesta, ktoré sa skôr považovali za zabezpečené, sú teraz vystavené medzinárodnej konkurencii. Služby, ktoré sa dlhé roky považovali za miestne, možno teraz poskytovať aj cez hranice. Reštrukturalizácia prebieha častejšie a rýchlejším tempom. Keď zamestnanci, ktorí stratia prácu, získajú nové pracovné miesto, zvyčajne dostávajú nižšiu mzdu. Pre mnohých ľudí znamená teda globalizácia stratu časti príjmu, keď nastúpia na nové pracovné miesto. Podiel miezd v hospodárstve sa v skutočnosti znížil. Sociálni partneri tiež uviedli, že v porovnaní s USA sa v EÚ vytvorilo viac pracovných miest v oblastiach na nižších priečkach rastu produktivity, zatiaľ čo zamestnanosť v odvetviach s vysokým nárastom produktivity poklesla (5).

| 3.2.7. | Zmeny na trhu práce viedli k nárastu podielu práce na čiastočný úväzok alebo na dobu určitú. Tieto typy pracovných pomerov zrejme umožnili ľahší vstup do zamestnania a zvýšili mieru zamestnanosti v Európe. No pracovníci zamestnaní na dobu určitú sú zvyčajne menej produktívni, majú menej možností zúčastniť sa na odborných školeniach podporovaných zamestnávateľom (6) a v tejto skupine sa vyskytuje vyššia miera pracovných úrazov (7). Takisto im hrozí riziko, že budú opakovane prijímaní do pracovného pomeru na dobu určitú. Len vyše polovica zamestnancov so zmluvami na dobu určitú dostane po šiestich rokoch zmluvu na dobu neurčitú v porovnaní s vyše tromi štvrtinami tých zamestnancov, ktorí začali so zmluvou na dobu neurčitú (8). |
| --- | --- |

3.2.7.

Zmeny na trhu práce viedli k nárastu podielu práce na čiastočný úväzok alebo na dobu určitú. Tieto typy pracovných pomerov zrejme umožnili ľahší vstup do zamestnania a zvýšili mieru zamestnanosti v Európe. No pracovníci zamestnaní na dobu určitú sú zvyčajne menej produktívni, majú menej možností zúčastniť sa na odborných školeniach podporovaných zamestnávateľom (6) a v tejto skupine sa vyskytuje vyššia miera pracovných úrazov (7). Takisto im hrozí riziko, že budú opakovane prijímaní do pracovného pomeru na dobu určitú. Len vyše polovica zamestnancov so zmluvami na dobu určitú dostane po šiestich rokoch zmluvu na dobu neurčitú v porovnaní s vyše tromi štvrtinami tých zamestnancov, ktorí začali so zmluvou na dobu neurčitú (8).

| 3.2.8. | Aby bolo možné reagovať na demografické zmeny, je potrebné vytvoriť nové služby a príležitosti zamestnania, napr. v oblasti starostlivosti o deti a starších ľudí. V tomto rámci musí Európa zlepšiť organizáciu práce, rovnosť pohlaví a rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

3.2.8.

Aby bolo možné reagovať na demografické zmeny, je potrebné vytvoriť nové služby a príležitosti zamestnania, napr. v oblasti starostlivosti o deti a starších ľudí. V tomto rámci musí Európa zlepšiť organizáciu práce, rovnosť pohlaví a rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom.

| 3.2.9. | Fiškálna politika v mnohých krajinách EÚ sa zvyčajne uvoľňuje počas dobrého hospodárskeho vývoja a sprísňuje v období, keď krivka hospodárskeho cyklu klesá. To sa vzťahuje najmä na väčšie krajiny eurozóny. Navyše vzhľadom na starnutie obyvateľstva je verejný dlh v mnohých krajinách EÚ naďalej vysoký (9). |
| --- | --- |

3.2.9.

Fiškálna politika v mnohých krajinách EÚ sa zvyčajne uvoľňuje počas dobrého hospodárskeho vývoja a sprísňuje v období, keď krivka hospodárskeho cyklu klesá. To sa vzťahuje najmä na väčšie krajiny eurozóny. Navyše vzhľadom na starnutie obyvateľstva je verejný dlh v mnohých krajinách EÚ naďalej vysoký (9).

3.3   Stratégia zamestnanosti a flexiistota

| 3.3.1. | Pri uplatňovaní opatrení flexiistoty v členských štátoch sú usmernenia pre zamestnanosť veľmi dôležité, pretože členským štátom naznačujú, na aký druh trhov práce a ekonomiky by sa Európa mala zameriavať. Postoj EHSV je v tejto otázke jasný: Európa by sa mala zamerať na svoju inovačnú kapacitu, vysokú kvalitu výrobkov a služieb, dobre vyškolené pracovné sily a svoj sociálny model a so svojimi konkurentmi vo svete by mala začať súťaž o kvalitu namiesto pretekov o najnižšie mzdy a sociálne štandardy, v ktorých môže Európa iba prehrať (10). |
| --- | --- |

3.3.1.

Pri uplatňovaní opatrení flexiistoty v členských štátoch sú usmernenia pre zamestnanosť veľmi dôležité, pretože členským štátom naznačujú, na aký druh trhov práce a ekonomiky by sa Európa mala zameriavať. Postoj EHSV je v tejto otázke jasný: Európa by sa mala zamerať na svoju inovačnú kapacitu, vysokú kvalitu výrobkov a služieb, dobre vyškolené pracovné sily a svoj sociálny model a so svojimi konkurentmi vo svete by mala začať súťaž o kvalitu namiesto pretekov o najnižšie mzdy a sociálne štandardy, v ktorých môže Európa iba prehrať (10).

| 3.3.2. | Viaceré z usmernení by mohli tvoriť základ pre diskusiu o flexiistote. EHSV by privítal, keby zmeny v usmerneniach odrážali jeho odporúčania, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality pracovných miest, ako sa uvádza v jeho stanovisku o usmerneniach pre zamestnanosť (11). |
| --- | --- |

3.3.2.

Viaceré z usmernení by mohli tvoriť základ pre diskusiu o flexiistote. EHSV by privítal, keby zmeny v usmerneniach odrážali jeho odporúčania, najmä tie, ktoré sa týkajú kvality pracovných miest, ako sa uvádza v jeho stanovisku o usmerneniach pre zamestnanosť (11).

| 3.3.3. | EHSV pri viacerých príležitostiach pripomienkoval revidovaný lisabonský proces a nové usmernenia pre zamestnanosť (12). Výbor privítal nový komplexný prístup a viacročný cyklus, no zároveň poukázal na to, že:






  — | v niektorých oblastiach badať nedostatočnú súdržnosť medzi všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky a usmerneniami pre politiky zamestnanosti, |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

EHSV pri viacerých príležitostiach pripomienkoval revidovaný lisabonský proces a nové usmernenia pre zamestnanosť (12). Výbor privítal nový komplexný prístup a viacročný cyklus, no zároveň poukázal na to, že:

—

v niektorých oblastiach badať nedostatočnú súdržnosť medzi všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky a usmerneniami pre politiky zamestnanosti,

| — | úspech závisí predovšetkým od toho, aby členské štáty brali svoje povinnosti vážne a aby dohodnuté priority premenili na vnútroštátnej úrovni na skutočnosť, |
| --- | --- |

—

úspech závisí predovšetkým od toho, aby členské štáty brali svoje povinnosti vážne a aby dohodnuté priority premenili na vnútroštátnej úrovni na skutočnosť,

| — | musí byť pri tom zabezpečené skutočné zapojenie parlamentov, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti vo všetkých fázach koordinácie politík zamestnanosti. |
| --- | --- |

—

musí byť pri tom zabezpečené skutočné zapojenie parlamentov, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti vo všetkých fázach koordinácie politík zamestnanosti.

| 3.3.4. | EHSV upozornil aj na to, že dôležitým kľúčom k úspechu národných reformných programov je čo najrozsiahlejšie zapojenie všetkých relevantných sociálnych aktérov – najmä sociálnych partnerov – do všetkých fáz procesu a že úloha sociálnych partnerov sa musí posilniť (13). Výbor by chcel tiež zdôrazniť význam konzultácií s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami v tomto rámci. |
| --- | --- |

3.3.4.

EHSV upozornil aj na to, že dôležitým kľúčom k úspechu národných reformných programov je čo najrozsiahlejšie zapojenie všetkých relevantných sociálnych aktérov – najmä sociálnych partnerov – do všetkých fáz procesu a že úloha sociálnych partnerov sa musí posilniť (13). Výbor by chcel tiež zdôrazniť význam konzultácií s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami v tomto rámci.

3.4.   Koncepcia flexiistoty

| 3.4.1. | Flexiistota môže zohrávať dôležitú úlohu pri dosahovaní cieľov obnovenej lisabonskej stratégie a dopĺňať národné reformy a rôzne opatrenia. No ani koncepcia a ani zložky flexiistoty nie sú úplne nové. Už prvé usmernenia pre zamestnanosť schválené v kontexte európskej stratégie zamestnanosti v roku 1998 vyzývali sociálnych partnerov, aby sa dohodli na vyváženom pomere flexibility a zabezpečenia. |
| --- | --- |

3.4.1.

Flexiistota môže zohrávať dôležitú úlohu pri dosahovaní cieľov obnovenej lisabonskej stratégie a dopĺňať národné reformy a rôzne opatrenia. No ani koncepcia a ani zložky flexiistoty nie sú úplne nové. Už prvé usmernenia pre zamestnanosť schválené v kontexte európskej stratégie zamestnanosti v roku 1998 vyzývali sociálnych partnerov, aby sa dohodli na vyváženom pomere flexibility a zabezpečenia.

| 3.4.2. | EHSV by chcel zdôrazniť, že neexistuje jediné riešenie pre všetkých a že v rôznych členských štátoch sa môže uplatňovať individuálna kombinácia opatrení. EHSV už zdôraznil, že diskusia o flexiistote sa doteraz zväčša obmedzovala na externú flexibilitu a spôsoby, ako kompenzovať takýto nárast posilnením opatrení na trhu práce alebo ustanovení sociálneho zabezpečenia. Cieľom by však namiesto toho mal byť dôraz na iné rozmery, aby sa lepšie vytvárali situácie v prospech všetkých zúčastnených (win-win situations) (14). Flexiistota so sebou prináša rozhodovanie týkajúce sa vyváženia práv a povinností zamestnávateľov a zamestnancov, pričom je potrebné vyjednať vyvážené a spravodlivé dohody (15). |
| --- | --- |

3.4.2.

EHSV by chcel zdôrazniť, že neexistuje jediné riešenie pre všetkých a že v rôznych členských štátoch sa môže uplatňovať individuálna kombinácia opatrení. EHSV už zdôraznil, že diskusia o flexiistote sa doteraz zväčša obmedzovala na externú flexibilitu a spôsoby, ako kompenzovať takýto nárast posilnením opatrení na trhu práce alebo ustanovení sociálneho zabezpečenia. Cieľom by však namiesto toho mal byť dôraz na iné rozmery, aby sa lepšie vytvárali situácie v prospech všetkých zúčastnených (win-win situations) (14). Flexiistota so sebou prináša rozhodovanie týkajúce sa vyváženia práv a povinností zamestnávateľov a zamestnancov, pričom je potrebné vyjednať vyvážené a spravodlivé dohody (15).

| 3.4.3. | Flexiistotu využíva, okrem iného, aj Komisia pri vyhodnocovaní národných reformných plánov a predsedníctvo Rady EÚ pri diskusiách o výzvach na trhoch práce. Stala sa rámcom na vyhodnocovanie trhov práce členských štátov. Komisia musí zobrať na vedomie všetky aktuálne trendy a príspevky. Na vyhodnotenie rôznych, často veľmi komplexných predpokladov v rôznych členských štátoch je nevyhnutná úzka spolupráca relevantných aktérov. Predtým, než jednotlivé vlády predložia národné reformné plány, musia ich prekonzultovať so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

3.4.3.

Flexiistotu využíva, okrem iného, aj Komisia pri vyhodnocovaní národných reformných plánov a predsedníctvo Rady EÚ pri diskusiách o výzvach na trhoch práce. Stala sa rámcom na vyhodnocovanie trhov práce členských štátov. Komisia musí zobrať na vedomie všetky aktuálne trendy a príspevky. Na vyhodnotenie rôznych, často veľmi komplexných predpokladov v rôznych členských štátoch je nevyhnutná úzka spolupráca relevantných aktérov. Predtým, než jednotlivé vlády predložia národné reformné plány, musia ich prekonzultovať so sociálnymi partnermi.

3.5.   Zložky pri implementácii flexiistoty

| 3.5.1. | EHSV už zdôraznil, že koncepcia flexiistoty neznamená jednostranné a nelegitímne obmedzenie práv pracovníkov – túto myšlienku EHSV odmieta (16). Európski sociálni partneri (17) vyzvali členské štáty, aby preskúmali – a ak to bude potrebné, aj upravili – znenie pracovného práva, systémy ochrany pracovných miest a spolu so sociálnymi partnermi prax kolektívneho vyjednávania s cieľom:






  — | „zabezpečiť optimálnu rovnováhu medzi flexibilitou a istotami pre všetky pracovné vzťahy a pomery, |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

EHSV už zdôraznil, že koncepcia flexiistoty neznamená jednostranné a nelegitímne obmedzenie práv pracovníkov – túto myšlienku EHSV odmieta (16). Európski sociálni partneri (17) vyzvali členské štáty, aby preskúmali – a ak to bude potrebné, aj upravili – znenie pracovného práva, systémy ochrany pracovných miest a spolu so sociálnymi partnermi prax kolektívneho vyjednávania s cieľom:

—

„zabezpečiť optimálnu rovnováhu medzi flexibilitou a istotami pre všetky pracovné vzťahy a pomery,

| — | poskytnúť pracovníkom na základe všetkých foriem zmlúv primerané istoty, aby sa riešila segmentácia trhov práce, |
| --- | --- |

—

poskytnúť pracovníkom na základe všetkých foriem zmlúv primerané istoty, aby sa riešila segmentácia trhov práce,

| — | vypracovať doplňujúce opatrenia na zabezpečenie zamestnania prostredníctvom podporovania prechodu na produktívne a atraktívne pracovné miesta, |
| --- | --- |

—

vypracovať doplňujúce opatrenia na zabezpečenie zamestnania prostredníctvom podporovania prechodu na produktívne a atraktívne pracovné miesta,

| — | posilniť právne istoty a transparentnosť pre zamestnávateľov i zamestnancov vzhľadom na rozsah, platnosť a presadzovanie pracovného práva, |
| --- | --- |

—

posilniť právne istoty a transparentnosť pre zamestnávateľov i zamestnancov vzhľadom na rozsah, platnosť a presadzovanie pracovného práva,

| — | implementovať a rešpektovať na národnej úrovni zásady a pravidlá európskych sociálnych smerníc, vrátane tých, ktoré vyplývajú z rámcovej dohody európskych sociálnych partnerov, ako aj základných zásad rovného zaobchádzania a nediskriminácie, |
| --- | --- |

—

implementovať a rešpektovať na národnej úrovni zásady a pravidlá európskych sociálnych smerníc, vrátane tých, ktoré vyplývajú z rámcovej dohody európskych sociálnych partnerov, ako aj základných zásad rovného zaobchádzania a nediskriminácie,

| — | podporovať stabilné vzťahy v zamestnaní a trvalo udržateľné postupy na trhoch práce, |
| --- | --- |

—

podporovať stabilné vzťahy v zamestnaní a trvalo udržateľné postupy na trhoch práce,

| — | realizovať rámec na vypracovanie postupov na pracovisku zameraných na zlepšenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a podporovať takto plné využívanie produktívneho potenciálu európskych pracovných síl“. |
| --- | --- |

—

realizovať rámec na vypracovanie postupov na pracovisku zameraných na zlepšenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a podporovať takto plné využívanie produktívneho potenciálu európskych pracovných síl“.

| 3.5.2. | Výbor súhlasí s tým, že rozsiahle stratégie celoživotného vzdelávania a vyššie investície do ľudských zdrojov sú kľúčové pre dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie. Eurostat však uvádza, že sa dosiahol len minimálny pokrok – alebo sa dokonca nedosiahol žiadny – pri zvyšovaní zapájania pracovníkov do celoživotného vzdelávania. Význam celoživotného vzdelávania pre zlepšovanie zručností zamestnancov, kariérnych možností a zvyšovanie produktivity bol zdôraznený vo viacerých aktuálnych stanoviskách EHSV. Napriek tomu, že v minulosti sa o celoživotnom vzdelávaní veľa hovorilo, v praxi musia členské štáty a ostatné zainteresované strany výraznejšie pokročiť. Európski sociálni partneri sa v roku 2002 dohodli na rámci akcií celoživotného rozvíjania kompetencií a kvalifikácií. |
| --- | --- |

3.5.2.

Výbor súhlasí s tým, že rozsiahle stratégie celoživotného vzdelávania a vyššie investície do ľudských zdrojov sú kľúčové pre dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie. Eurostat však uvádza, že sa dosiahol len minimálny pokrok – alebo sa dokonca nedosiahol žiadny – pri zvyšovaní zapájania pracovníkov do celoživotného vzdelávania. Význam celoživotného vzdelávania pre zlepšovanie zručností zamestnancov, kariérnych možností a zvyšovanie produktivity bol zdôraznený vo viacerých aktuálnych stanoviskách EHSV. Napriek tomu, že v minulosti sa o celoživotnom vzdelávaní veľa hovorilo, v praxi musia členské štáty a ostatné zainteresované strany výraznejšie pokročiť. Európski sociálni partneri sa v roku 2002 dohodli na rámci akcií celoživotného rozvíjania kompetencií a kvalifikácií.

| 3.5.3. | EHSV by chcel uviesť, že integratívne systémy zabezpečenia spolu s aktívnymi opatreniami na trhoch práce zlepšujú šance nájsť si vhodné pracovné miesto a podporujú inováciu a vyššiu produktivitu v zraniteľných odvetviach, ktoré sú pre budúcu konkurencieschopnosť Európy rozhodujúce. Dôležitou súčasťou flexiistoty sú dávky v nezamestnanosti s vysokými sadzbami náhrad, ktoré sú efektívne a stimulujú hľadanie zamestnania, poskytujú dodatočné možnosti nájdenia vhodného a kvalitného pracovného miesta a súčasne posilňujú istotu zamestnania. Nejde preto len o ponuku „adekvátnej“ náhrady, ale ide o to, aby si ľudia udržali primeranú životnú úroveň, ktorá by zároveň bola udržateľná a aby sa napojili na aktivačné stratégie a kvalitné služby zamestnávania. |
| --- | --- |

3.5.3.

EHSV by chcel uviesť, že integratívne systémy zabezpečenia spolu s aktívnymi opatreniami na trhoch práce zlepšujú šance nájsť si vhodné pracovné miesto a podporujú inováciu a vyššiu produktivitu v zraniteľných odvetviach, ktoré sú pre budúcu konkurencieschopnosť Európy rozhodujúce. Dôležitou súčasťou flexiistoty sú dávky v nezamestnanosti s vysokými sadzbami náhrad, ktoré sú efektívne a stimulujú hľadanie zamestnania, poskytujú dodatočné možnosti nájdenia vhodného a kvalitného pracovného miesta a súčasne posilňujú istotu zamestnania. Nejde preto len o ponuku „adekvátnej“ náhrady, ale ide o to, aby si ľudia udržali primeranú životnú úroveň, ktorá by zároveň bola udržateľná a aby sa napojili na aktivačné stratégie a kvalitné služby zamestnávania.

| 3.5.4. | EHSV už skôr zdôraznil dôležitosť rovnosti pohlaví (18). Opatrenia by sa mali realizovať tak, aby zabezpečili rovnováhu medzi pracovným, súkromným a rodinným životom a tiež ako opatrenia, ktoré umožnia ženám i mužom zrealizovať ich pracovný potenciál a dosiahnuť ekonomickú nezávislosť. EHSV podporuje Európsky inštitút pre rodovú rovnosť pri monitorovaní flexiistoty z rodovej perspektívy. |
| --- | --- |

3.5.4.

EHSV už skôr zdôraznil dôležitosť rovnosti pohlaví (18). Opatrenia by sa mali realizovať tak, aby zabezpečili rovnováhu medzi pracovným, súkromným a rodinným životom a tiež ako opatrenia, ktoré umožnia ženám i mužom zrealizovať ich pracovný potenciál a dosiahnuť ekonomickú nezávislosť. EHSV podporuje Európsky inštitút pre rodovú rovnosť pri monitorovaní flexiistoty z rodovej perspektívy.

| 3.5.5. | Geografická a profesionálna mobilita pracovníkov je nevyhnutným nástrojom na zabezpečenie efektívnych trhov práce a odstraňovanie nerovnováhy dopytu a ponuky na týchto trhoch prostredníctvom riešenia nedostatku v určitých odvetviach a profesiách. Geografická mobilita môže prispieť k harmonizácii pracovných a životných podmienok. Geografická a pracovná mobilita má okrem toho významný vplyv na mieru rastu a zamestnanosti. V posledných rokoch zaznamenali členské štáty s najvyššou mierou mobility aj silný hospodársky rast a nízku – alebo významne zníženú – mieru nezamestnanosti. To naznačuje vzťah medzi úrovňou mobility a silnou výkonnosťou ekonomiky a trhov práce. |
| --- | --- |

3.5.5.

Geografická a profesionálna mobilita pracovníkov je nevyhnutným nástrojom na zabezpečenie efektívnych trhov práce a odstraňovanie nerovnováhy dopytu a ponuky na týchto trhoch prostredníctvom riešenia nedostatku v určitých odvetviach a profesiách. Geografická mobilita môže prispieť k harmonizácii pracovných a životných podmienok. Geografická a pracovná mobilita má okrem toho významný vplyv na mieru rastu a zamestnanosti. V posledných rokoch zaznamenali členské štáty s najvyššou mierou mobility aj silný hospodársky rast a nízku – alebo významne zníženú – mieru nezamestnanosti. To naznačuje vzťah medzi úrovňou mobility a silnou výkonnosťou ekonomiky a trhov práce.

3.6.   Flexiistota a rôzne zúčastnené strany

| 3.6.1. | EHSV zdôrazňuje význam sociálneho dialógu a aktívneho zapojenia sociálnych partnerov do všetkých relevantných úrovní tvorby a realizácie opatrení flexiistoty (19). Ako EHSV uviedol v predchádzajúcom stanovisku, každá diskusia o flexiistote si vyžaduje posilnenie systému vzťahov medzi sociálnymi partnermi na európskej a vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.6.1.

EHSV zdôrazňuje význam sociálneho dialógu a aktívneho zapojenia sociálnych partnerov do všetkých relevantných úrovní tvorby a realizácie opatrení flexiistoty (19). Ako EHSV uviedol v predchádzajúcom stanovisku, každá diskusia o flexiistote si vyžaduje posilnenie systému vzťahov medzi sociálnymi partnermi na európskej a vnútroštátnej úrovni.

| 3.6.2. | Flexiistota si vyžaduje ovzdušie dôvery a dialóg medzi všetkými zúčastnenými stranami, v rámci ktorého sú všetci pripravení prevziať zodpovednosť za zmenu a vypracovať vyvážený súbor politík. To zahŕňa aj možnosti monitorovania a vyhodnocovania realizácie ako aj výsledkov opatrení. |
| --- | --- |

3.6.2.

Flexiistota si vyžaduje ovzdušie dôvery a dialóg medzi všetkými zúčastnenými stranami, v rámci ktorého sú všetci pripravení prevziať zodpovednosť za zmenu a vypracovať vyvážený súbor politík. To zahŕňa aj možnosti monitorovania a vyhodnocovania realizácie ako aj výsledkov opatrení.

| 3.6.3. | Občianska spoločnosť takisto zohráva svoju úlohu pri realizácii flexiistoty. Mimovládne organizácie v sociálnej oblasti poskytujú dôležité služby ľuďom, ktorí sú ohrození rizikom marginalizácie alebo ju zažívajú, a prispievajú k zosúladeniu rodinného a pracovného života. Združenia v oblasti vzdelávania podporujú celoživotné vzdelávanie dospelých a tiež ho aj poskytujú. Organizovaná občianska spoločnosť môže pomôcť zvyšovať kvalitu zamestnávania a zmierňuje problémy, ktorým čelia najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, ktoré sú na európskom trhu práce vystavené diskriminácii, ako napr. mladí ľudia, staršie osoby, ženy, migranti a postihnuté osoby. |
| --- | --- |

3.6.3.

Občianska spoločnosť takisto zohráva svoju úlohu pri realizácii flexiistoty. Mimovládne organizácie v sociálnej oblasti poskytujú dôležité služby ľuďom, ktorí sú ohrození rizikom marginalizácie alebo ju zažívajú, a prispievajú k zosúladeniu rodinného a pracovného života. Združenia v oblasti vzdelávania podporujú celoživotné vzdelávanie dospelých a tiež ho aj poskytujú. Organizovaná občianska spoločnosť môže pomôcť zvyšovať kvalitu zamestnávania a zmierňuje problémy, ktorým čelia najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, ktoré sú na európskom trhu práce vystavené diskriminácii, ako napr. mladí ľudia, staršie osoby, ženy, migranti a postihnuté osoby.

4.   Odporúčania

| 4.1. | EHSV naliehavo žiada Komisiu, aby vyhodnotila rôzne podnety a stanoviská týkajúce sa oznámenia Komisie a iných aktuálnych trendov. Členské štáty a sociálni partneri na všetkých úrovniach majú takisto zohrávať úlohu pri tvorbe koncepcie flexiistoty pri jej realizácii. Toto je veľmi dôležité, pretože flexiistota sa využíva pri hodnotiacom procese národných reformných programov členských štátov. |
| --- | --- |

4.1.

EHSV naliehavo žiada Komisiu, aby vyhodnotila rôzne podnety a stanoviská týkajúce sa oznámenia Komisie a iných aktuálnych trendov. Členské štáty a sociálni partneri na všetkých úrovniach majú takisto zohrávať úlohu pri tvorbe koncepcie flexiistoty pri jej realizácii. Toto je veľmi dôležité, pretože flexiistota sa využíva pri hodnotiacom procese národných reformných programov členských štátov.

| 4.2. | Keď členské štáty zahrnú spoločné zásady do národných reformných programov a vytvoria individuálny súbor národných opatrení podľa vlastných podmienok a procesov, navrhuje EHSV Komisii, aby celý proces monitorovala a vytvorila platformu na výmenu osvedčených postupov a stanovovanie modelov, do ktorej by sa zapojili najmä sociálni partneri a aj organizovaná občianska spoločnosť. EHSV preto víta „Misiu flexiistoty“ zameranú na zbieranie údajov, ktorú iniciovala Komisia. |
| --- | --- |

4.2.

Keď členské štáty zahrnú spoločné zásady do národných reformných programov a vytvoria individuálny súbor národných opatrení podľa vlastných podmienok a procesov, navrhuje EHSV Komisii, aby celý proces monitorovala a vytvorila platformu na výmenu osvedčených postupov a stanovovanie modelov, do ktorej by sa zapojili najmä sociálni partneri a aj organizovaná občianska spoločnosť. EHSV preto víta „Misiu flexiistoty“ zameranú na zbieranie údajov, ktorú iniciovala Komisia.

| 4.3. | EHSV podporuje aktívne zapojenie sociálnych partnerov do tvorby a realizácie politických opatrení flexiistoty na všetkých úrovniach tohto procesu. EHSV už skôr zdôrazňovala, že je potrebný „silný a živý sociálny dialóg, na ktorom sa sociálni partneri aktívne zúčastňujú a majú tak možnosť prerokovať rôzne koncepcie flexiistoty, ich tvorbu a realizáciu, ovplyvniť ich, prevziať za ne zodpovednosť a hodnotiť dosiahnuté výsledky“ (20). |
| --- | --- |

4.3.

EHSV podporuje aktívne zapojenie sociálnych partnerov do tvorby a realizácie politických opatrení flexiistoty na všetkých úrovniach tohto procesu. EHSV už skôr zdôrazňovala, že je potrebný „silný a živý sociálny dialóg, na ktorom sa sociálni partneri aktívne zúčastňujú a majú tak možnosť prerokovať rôzne koncepcie flexiistoty, ich tvorbu a realizáciu, ovplyvniť ich, prevziať za ne zodpovednosť a hodnotiť dosiahnuté výsledky“ (20).

| 4.4. | Vzájomná dôvera medzi zúčastnenými stranami je veľmi dôležitá. Organizovaná občianska spoločnosť môže zohrávať pri zvyšovaní dôvery dôležitú úlohu, ale tiež pri poskytovaní pomoci osobám, ktoré sú trhu práce najviac vzdialené. |
| --- | --- |

4.4.

Vzájomná dôvera medzi zúčastnenými stranami je veľmi dôležitá. Organizovaná občianska spoločnosť môže zohrávať pri zvyšovaní dôvery dôležitú úlohu, ale tiež pri poskytovaní pomoci osobám, ktoré sú trhu práce najviac vzdialené.

| 4.5. | Dôležitými predpokladmi fungovania flexiistoty sú dobré makroekonomické opatrenia posilňujúce rast zamestnanosti a priaznivé podnikateľské prostredie, ktoré v plnej miere využije a podporí rastový potenciál. |
| --- | --- |

4.5.

Dôležitými predpokladmi fungovania flexiistoty sú dobré makroekonomické opatrenia posilňujúce rast zamestnanosti a priaznivé podnikateľské prostredie, ktoré v plnej miere využije a podporí rastový potenciál.

| 4.6. | EHSV navrhuje členským štátom a EÚ, aby pri realizácii flexiistoty vytvorili a udržiavali právny rámec, ktorý bude podporovať adaptabilitu, bude jednoduchý, transparentný a predvídateľný, a aby zároveň posilnili práva zamestnancov, ako aj ich dodržiavanie a vymáhateľnosť, a v celej EÚ podporovali stabilný právny rámec pre kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg. Základom všetkých modelov flexiistoty je politika schopná zaručiť vysokú úroveň sociálnej ochrany, prevzatie zodpovednosti primerane financovanými verejnými službami a stabilný právny rámec pre kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg. Dôležitým základom sú v tejto súvislosti pracovné normy Medzinárodnej organizácie práce a právne predpisy EÚ, ktoré sú transparentné a predvídateľné. |
| --- | --- |

4.6.

EHSV navrhuje členským štátom a EÚ, aby pri realizácii flexiistoty vytvorili a udržiavali právny rámec, ktorý bude podporovať adaptabilitu, bude jednoduchý, transparentný a predvídateľný, a aby zároveň posilnili práva zamestnancov, ako aj ich dodržiavanie a vymáhateľnosť, a v celej EÚ podporovali stabilný právny rámec pre kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg. Základom všetkých modelov flexiistoty je politika schopná zaručiť vysokú úroveň sociálnej ochrany, prevzatie zodpovednosti primerane financovanými verejnými službami a stabilný právny rámec pre kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg. Dôležitým základom sú v tejto súvislosti pracovné normy Medzinárodnej organizácie práce a právne predpisy EÚ, ktoré sú transparentné a predvídateľné.

| 4.7. | Systémy všeobecného sociálneho zabezpečenia môžu zlepšiť mobilitu tým, že zabezpečia, aby pracovníci neutrpeli straty v prípade, ak nastanú zmeny ovplyvňujúce ich pracovné miesto. Pri anticipovaní zmien a zmierňovaní ich dôsledkov je dôležité rešpektovať národné predpisy a predpisy EÚ v oblasti informovania a konzultácií. EHSV navrhol v predchádzajúcom stanovisku, aby sa prehodnotila smernica o európskych zamestnaneckých radách (21), a Komisia nedávno začala druhú fázu konzultácií, ktoré poskytnú sociálnym partnerom príležitosť začať rokovania s cieľom prehodnotiť existujúce právne predpisy. Výbor tiež navrhuje Rade a Komisii, aby sa snažili dokončiť vypracovanie právnych predpisov v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

4.7.

Systémy všeobecného sociálneho zabezpečenia môžu zlepšiť mobilitu tým, že zabezpečia, aby pracovníci neutrpeli straty v prípade, ak nastanú zmeny ovplyvňujúce ich pracovné miesto. Pri anticipovaní zmien a zmierňovaní ich dôsledkov je dôležité rešpektovať národné predpisy a predpisy EÚ v oblasti informovania a konzultácií. EHSV navrhol v predchádzajúcom stanovisku, aby sa prehodnotila smernica o európskych zamestnaneckých radách (21), a Komisia nedávno začala druhú fázu konzultácií, ktoré poskytnú sociálnym partnerom príležitosť začať rokovania s cieľom prehodnotiť existujúce právne predpisy. Výbor tiež navrhuje Rade a Komisii, aby sa snažili dokončiť vypracovanie právnych predpisov v sociálnej oblasti.

| 4.8. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité venovať flexiistote hospodárske zdroje. Implementácia flexiistoty bez investícií do posilnenia inštitúcií, aktívnych opatrení trhu práce a celoživotného vzdelávania nepovedie k vytvoreniu kvalitného trhu práce. Medzi potrebné opatrenia patrí rozšírenie zabezpečenia na pracovné miesta, s ktorými je spojená vyššia neistota. Politické opatrenia by mali byť zamerané na začlenenie žien, mladých a starších ľudí na trh práce. Flexiistotu treba uplatňovať komplexne a systematicky. V tejto súvislosti je veľmi dôležité vložiť do európskych fondov primerané zdroje, ako napr. do Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF). |
| --- | --- |

4.8.

EHSV zdôrazňuje, že je dôležité venovať flexiistote hospodárske zdroje. Implementácia flexiistoty bez investícií do posilnenia inštitúcií, aktívnych opatrení trhu práce a celoživotného vzdelávania nepovedie k vytvoreniu kvalitného trhu práce. Medzi potrebné opatrenia patrí rozšírenie zabezpečenia na pracovné miesta, s ktorými je spojená vyššia neistota. Politické opatrenia by mali byť zamerané na začlenenie žien, mladých a starších ľudí na trh práce. Flexiistotu treba uplatňovať komplexne a systematicky. V tejto súvislosti je veľmi dôležité vložiť do európskych fondov primerané zdroje, ako napr. do Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF).

| 4.9. | EHSV zdôrazňuje, že všetky relevantné politické opatrenia by sa mali navzájom posilňovať. Rast, pracovné miesta, sociálna súdržnosť a životné prostredie sú rovnocenné prvky a vzájomne sa podmieňujú. Trvalo udržateľný rast je funkciou vyšších ambícií v oblasti životnej úrovne a zlepšeného životného prostredia. |
| --- | --- |

4.9.

EHSV zdôrazňuje, že všetky relevantné politické opatrenia by sa mali navzájom posilňovať. Rast, pracovné miesta, sociálna súdržnosť a životné prostredie sú rovnocenné prvky a vzájomne sa podmieňujú. Trvalo udržateľný rast je funkciou vyšších ambícií v oblasti životnej úrovne a zlepšeného životného prostredia.

| 4.10. | EHSV si želá presadzovanie komplexného prístupu na viacerých úrovniach. Vzhľadom na viacrozmernosť flexiistoty je dôležité snažiť sa integrovať rôzne politické úrovne. Aby sa zlepšila hospodárska a sociálna súdržnosť, je potrebné lepšie zosúladiť opatrenia pri riešení tohto problému a zlepšiť interakciu medzi rôznymi zúčastnenými stranami a úrovňami. |
| --- | --- |

4.10.

EHSV si želá presadzovanie komplexného prístupu na viacerých úrovniach. Vzhľadom na viacrozmernosť flexiistoty je dôležité snažiť sa integrovať rôzne politické úrovne. Aby sa zlepšila hospodárska a sociálna súdržnosť, je potrebné lepšie zosúladiť opatrenia pri riešení tohto problému a zlepšiť interakciu medzi rôznymi zúčastnenými stranami a úrovňami.

| 4.11. | EHSV upozorňuje, že je potrebné zobrať do úvahy aj nové riziká a že pri realizácii flexiistoty je potrebné odmeňovať mobilitu. Globalizácia zvýši riziko pre pracovníkov aj pre podniky. Pri riešení problémov vyplývajúcich z globalizácie je potrebné zohľadniť tieto nové riziká. Rozhodujúce sú pritom: podpora mobility na trhu práce, investície do ľudí a zlepšenie prenosu práv. |
| --- | --- |

4.11.

EHSV upozorňuje, že je potrebné zobrať do úvahy aj nové riziká a že pri realizácii flexiistoty je potrebné odmeňovať mobilitu. Globalizácia zvýši riziko pre pracovníkov aj pre podniky. Pri riešení problémov vyplývajúcich z globalizácie je potrebné zohľadniť tieto nové riziká. Rozhodujúce sú pritom: podpora mobility na trhu práce, investície do ľudí a zlepšenie prenosu práv.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „Kľúčové výzvy, ktorým čelia európske trhy práce: spoločná analýza európskych sociálnych partnerov“, október 2007.

1

URL: http://www.ceep.eu/media/right/publications/key_market_challenges_facing_european_labour_markets

(2)  Stanovisko EHSV z 11. júla 2007 na tému „Flexiistota (kolektívne vyjednávanie a úloha sociálneho dialógu)“, spravodajca: pán Janson (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

2

(3)  Pozri: http://www.etuc.org/a/3356 – Zmena klímy a zamestnanosť.

3

(4)  Stanovisko EHSV z 24. októbra 2007 na tému „Klimatické zmeny a Lisabonská stratégia“, spravodajca: pán Ehnmark (NAT/362, Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008), bod 1.11.

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

5

(6)  „Vyhodnotenie dosahu politických opatrení na trhu práce na produktivitu: tzv. prístup rozdielu v rozdieloch“ (Assessing the impact of labour market policies on productivity: a difference-in-differences approach). Pracovné dokumenty OECD o sociálnej zamestnanosti a migrácii, č. 54, 2007.

6

URL: http://www.oecd.org/dataoecd/27/20/38797288.pdf (len v anglickom jazyku).

(7)  Prieskum európskych pracovných podmienok (Európska nadácia na zlepšenie životných a pracovných podmienok).

7

(8)  Spoločná analýza (pozri poznámku pod čiarou č. 1).

8

(9)  Tamže.

9

(10)  Stanovisko EHSV z 13. septembra 2006 na tému „Kvalita pracovného života, produktivita a zamestnanosť v kontexte globalizácie a demografických výziev“, spravodajkyňa: pani Engelen-Kefer (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006), bod 1.1.

10

(11)  „Usmernenia pre zamestnanosť“ (SOC/303), spravodajca pán Greif (schválenie naplánované na marec 2008). Nový súbor usmernení pre zamestnanosť na obdobie rokov 2008 – 2010, ktorý navrhla Komisia v decembri 2007 je totožný s predchádzajúcim balíčkom (2005 – 2008).

11

(12)  Stanovisko EHSV z 31. mája 2005 na tému „Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov“, spravodajca: pán Malosse (Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005), stanovisko EHSV zo 17. mája 2006 na tému „Usmernenia politík zamestnanosti členských štátov“, spravodajca: pán Greif (Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006) a stanovisko EHSV z 24. apríla 2007 na tému „Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov“, spravodajkyňa: pani O'Neil (Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007).

12

(13)  Stanovisko EHSV zo 17. mája 2006 na tému „Usmernenia politík zamestnanosti členských štátov“, spravodajca: pán Greif (Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006).

13

(14)  Stanovisko EHSV z 11. júla 2007 na tému „Flexiistota (kolektívne vyjednávanie a úloha sociálneho dialógu)“, spravodajca: pán Janson (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007), bod 1.1.

14

(15)  Tamtiež, bod 4.1.

15

(16)  Tamtiež, bod 1.4.

16

(17)  Pozri poznámku 1.

17

(18)  Stanovisko EHSV z 11. júla 2007 na tému „Flexiistota (kolektívne vyjednávanie a úloha sociálneho dialógu)“, spravodajca: pán Janson (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

18

(19)  Tamtiež, bod 4.1.

19

(20)  Stanovisko EHSV z 11. júla 2007 na tému „Flexiistota – kolektívne vyjednávanie a úloha sociálneho dialógu“, spravodajca: pán Janson (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007), bod 1.3.

20

(21)  Stanovisko EHSV z 13. septembra 2006 na tému „Európske zamestnanecké rady: nová úloha pri podporovaní európskej integrácie“, spravodajca: pán Iozia (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006).

21

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/54

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov“

KOM(2007) 424 v konečnom znení

(2008/C 211/16)

Európska komisia sa 18. júla 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. apríla 2008. Spravodajkyňou bola pani KÖSSLER.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 128 hlasmi za, pričom 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta politickú vôľu Komisie pokračovať v boji proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov. Rovnako ako Komisia berie skutočnosť, že nič nenasvedčuje citeľnému znižovaniu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, veľmi vážne. Rozdiely v odmeňovaní pretrvávajú napriek podniknutým krokom a prostriedkom, ktoré sa na odstránenie rozdielov zaviedli. Preto je dôležité, aby sa všetky zainteresované strany na tomto úsilí podieľali a preukázali snahu o zavedenie skutočných zmien. Európska stratégia pre rast a zamestnanosť zakotvená v Lisabonskej stratégii je dôležitým nástrojom na podporu rovnosti na trhu práce a na znižovanie existujúcich rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Odstránenie rozdielov v odmeňovaní mužov a žien je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie, zabezpečenie ochrany verejného záujmu a zaistenie konkurencieschopnosti v celosvetovom meradle. Je to dôležité pre budúcnosť tak žien, ako aj mužov. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta politickú vôľu Komisie pokračovať v boji proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov. Rovnako ako Komisia berie skutočnosť, že nič nenasvedčuje citeľnému znižovaniu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, veľmi vážne. Rozdiely v odmeňovaní pretrvávajú napriek podniknutým krokom a prostriedkom, ktoré sa na odstránenie rozdielov zaviedli. Preto je dôležité, aby sa všetky zainteresované strany na tomto úsilí podieľali a preukázali snahu o zavedenie skutočných zmien. Európska stratégia pre rast a zamestnanosť zakotvená v Lisabonskej stratégii je dôležitým nástrojom na podporu rovnosti na trhu práce a na znižovanie existujúcich rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Odstránenie rozdielov v odmeňovaní mužov a žien je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie, zabezpečenie ochrany verejného záujmu a zaistenie konkurencieschopnosti v celosvetovom meradle. Je to dôležité pre budúcnosť tak žien, ako aj mužov.

| 1.2. | V súvislosti s bojom za rovnaké mzdy a platy EHSV zdôrazňuje nasledujúce odporúčania a obracia sa pritom na inštitúcie EÚ, vlády jednotlivých štátov, vnútroštátne orgány zodpovedné za rovnosť medzi ženami a mužmi a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.2.

V súvislosti s bojom za rovnaké mzdy a platy EHSV zdôrazňuje nasledujúce odporúčania a obracia sa pritom na inštitúcie EÚ, vlády jednotlivých štátov, vnútroštátne orgány zodpovedné za rovnosť medzi ženami a mužmi a sociálnych partnerov.

| 1.2.1. | Podľa názoru EHSV by mal každý členský štát zabezpečiť, aby zásada rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, tak ako je stanovená v smernici 75/117/EHS, našla uplatnenie vo vnútroštátnych predpisoch a v kolektívnom vyjednávaní. |
| --- | --- |

1.2.1.

Podľa názoru EHSV by mal každý členský štát zabezpečiť, aby zásada rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, tak ako je stanovená v smernici 75/117/EHS, našla uplatnenie vo vnútroštátnych predpisoch a v kolektívnom vyjednávaní.

| 1.2.2. | EHSV zastáva názor, že členské štáty musia svoje úsilie sústrediť na boj proti príčinám rozdielov v odmeňovaní. Tieto príčiny súvisia s tým, že práca vykonávaná mužmi a ženami je ohodnotená rozdielne, na trhu práce existuje deľba práce podľa pohlavia, že existujú rozdiely medzi mužmi a ženami z hľadiska ich zapojenia do pracovného života a že sa ich pozícia moci a statusu od seba líšia. |
| --- | --- |

1.2.2.

EHSV zastáva názor, že členské štáty musia svoje úsilie sústrediť na boj proti príčinám rozdielov v odmeňovaní. Tieto príčiny súvisia s tým, že práca vykonávaná mužmi a ženami je ohodnotená rozdielne, na trhu práce existuje deľba práce podľa pohlavia, že existujú rozdiely medzi mužmi a ženami z hľadiska ich zapojenia do pracovného života a že sa ich pozícia moci a statusu od seba líšia.

| 1.2.3. | Čo sa týka platných právnych predpisov, je potrebné, aby:






  — | sa v boji proti diskriminácii v odmeňovaní skutočne uplatňovali, |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

Čo sa týka platných právnych predpisov, je potrebné, aby:

—

sa v boji proti diskriminácii v odmeňovaní skutočne uplatňovali,

| — | právne možnosti na zavádzanie pozitívnych opatrení podľa článku 141 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva zostali zachované a účinne uplatňované, aby sa uľahčilo menej zastúpenému pohlaviu uplatniť sa v odbornej pracovnej činnosti, |
| --- | --- |

—

právne možnosti na zavádzanie pozitívnych opatrení podľa článku 141 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva zostali zachované a účinne uplatňované, aby sa uľahčilo menej zastúpenému pohlaviu uplatniť sa v odbornej pracovnej činnosti,

| — | zamestnávatelia uskutočňovali každoročné preverovanie miezd a vývoja miezd, aby zistili problémy v oblasti diskriminácie pohlaví v klasifikačných systémoch pracovných miest a zaviedli primerané riešenia na základe vypracovania plánu na zrovnoprávnenie, vrátane systémov transparentného odmeňovania, |
| --- | --- |

—

zamestnávatelia uskutočňovali každoročné preverovanie miezd a vývoja miezd, aby zistili problémy v oblasti diskriminácie pohlaví v klasifikačných systémoch pracovných miest a zaviedli primerané riešenia na základe vypracovania plánu na zrovnoprávnenie, vrátane systémov transparentného odmeňovania,

| — | členské štáty zabezpečili jednoduchý prístup k mechanizmom predkladania opravných prostriedkov a ohlasovaniu prípadov diskriminácie, a aby v súlade so smernicou Rady 97/80/ES o dôkaznom bremene v prípadoch diskriminácie na základe pohlavia (1) musel odporca pred súdom alebo iným oprávneným orgánom preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

—

členské štáty zabezpečili jednoduchý prístup k mechanizmom predkladania opravných prostriedkov a ohlasovaniu prípadov diskriminácie, a aby v súlade so smernicou Rady 97/80/ES o dôkaznom bremene v prípadoch diskriminácie na základe pohlavia (1) musel odporca pred súdom alebo iným oprávneným orgánom preukázať, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania.

| 1.2.4. | V súvislosti s dohodou sociálnych partnerov je potrebné zabezpečiť, aby:






  — | sa posilnil sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie na všetkých úrovniach ako jeden z hlavných nástrojov na odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, |
| --- | --- | --- |

1.2.4.

V súvislosti s dohodou sociálnych partnerov je potrebné zabezpečiť, aby:

—

sa posilnil sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie na všetkých úrovniach ako jeden z hlavných nástrojov na odstraňovanie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov,

| — | sa uskutočnila podrobná štúdia súčasných kritérií klasifikácie pracovných miest – ich zjavné i skryté implikácie, priebeh práce v dlhšom časovom období, dostupnosť a domáce povinnosti, |
| --- | --- |

—

sa uskutočnila podrobná štúdia súčasných kritérií klasifikácie pracovných miest – ich zjavné i skryté implikácie, priebeh práce v dlhšom časovom období, dostupnosť a domáce povinnosti,

| — | v ustanoveniach týkajúcich sa informovania pracovníkov a ich zástupcov a porád s nimi o vývoji odmeňovania žien a mužov v rámci podniku resp. organizácii existovala transparentnosť, |
| --- | --- |

—

v ustanoveniach týkajúcich sa informovania pracovníkov a ich zástupcov a porád s nimi o vývoji odmeňovania žien a mužov v rámci podniku resp. organizácii existovala transparentnosť,

| — | boli prijaté opatrenia na boj proti odmeňovaniu na základe pohlavia, |
| --- | --- |

—

boli prijaté opatrenia na boj proti odmeňovaniu na základe pohlavia,

| — | existovala možnosť pružnej pracovnej doby. |
| --- | --- |

—

existovala možnosť pružnej pracovnej doby.

| 1.2.5. | Keďže rovnosť na trhu práce je kľúčom k odstráneniu rozdielov v odmeňovaní medzi ženami a mužmi, je dôležité, aby:






  — | boli podporované opatrenia, pomocou ktorých sa zlepší rovnoprávny prístup oboch pohlaví na celý trh práce a zvýši sa ich účasť na ňom, na čo by sa mali použiť aj prostriedky zo štrukturálnych fondov, |
| --- | --- | --- |

1.2.5.

Keďže rovnosť na trhu práce je kľúčom k odstráneniu rozdielov v odmeňovaní medzi ženami a mužmi, je dôležité, aby:

—

boli podporované opatrenia, pomocou ktorých sa zlepší rovnoprávny prístup oboch pohlaví na celý trh práce a zvýši sa ich účasť na ňom, na čo by sa mali použiť aj prostriedky zo štrukturálnych fondov,

| — | deti a mladí ľudia oboch pohlaví dostali dobré príklady, ktoré podporujú „netradičnú“ voľbu povolania, |
| --- | --- |

—

deti a mladí ľudia oboch pohlaví dostali dobré príklady, ktoré podporujú „netradičnú“ voľbu povolania,

| — | sa uplatňovala rovnosť v súvislosti s účasťou a vplyvom v pracovnom živote, |
| --- | --- |

—

sa uplatňovala rovnosť v súvislosti s účasťou a vplyvom v pracovnom živote,

| — | sa prijali kombinované, vzájomne prepojené a jednotné opatrenia na dosiahnutie rovnováhy medzi súkromným a pracovným životom tým, že sa zladia rodinné povinnosti a zamestnanie, |
| --- | --- |

—

sa prijali kombinované, vzájomne prepojené a jednotné opatrenia na dosiahnutie rovnováhy medzi súkromným a pracovným životom tým, že sa zladia rodinné povinnosti a zamestnanie,

| — | bola zavedená platená rodičovská dovolenka v tých krajinách, v ktorých v súčasnosti neexistuje (napr. prevzatím ustanovení platných v inštitúciách EÚ) a aby sa vytvorila možnosť dlhšej platenej rodičovskej dovolenky. Členské štáty musia prijať účinné opatrenia, aby si muži a ženy mohli ľahšie rozdeliť rodičovskú dovolenku (2), |
| --- | --- |

—

bola zavedená platená rodičovská dovolenka v tých krajinách, v ktorých v súčasnosti neexistuje (napr. prevzatím ustanovení platných v inštitúciách EÚ) a aby sa vytvorila možnosť dlhšej platenej rodičovskej dovolenky. Členské štáty musia prijať účinné opatrenia, aby si muži a ženy mohli ľahšie rozdeliť rodičovskú dovolenku (2),

| — | boli k dispozícii kompletné a finančne podporované zariadenia starostlivosti o deti, ktoré umožnia rodičom zostať v zamestnaní a skrátiť dobu prerušenia kariéry a rozširovala sa kvalitná a cenovo dostupná ponuka pomoci pre závislé osoby a ich rodiny (3), |
| --- | --- |

—

boli k dispozícii kompletné a finančne podporované zariadenia starostlivosti o deti, ktoré umožnia rodičom zostať v zamestnaní a skrátiť dobu prerušenia kariéry a rozširovala sa kvalitná a cenovo dostupná ponuka pomoci pre závislé osoby a ich rodiny (3),

| — | boli dostupné kvalitné a verejne financované zariadenia starostlivosti o starších a osoby odkázané na opateru. |
| --- | --- |

—

boli dostupné kvalitné a verejne financované zariadenia starostlivosti o starších a osoby odkázané na opateru.

| 1.2.6. | Členské štáty musia okrem toho zabezpečiť, aby:






  — | boli všetkým zainteresovaným stranám sprostredkované informácie o príčinách rozdielov v odmeňovaní žien a mužov a o diskriminácii na základe pohlavia, |
| --- | --- | --- |

1.2.6.

Členské štáty musia okrem toho zabezpečiť, aby:

—

boli všetkým zainteresovaným stranám sprostredkované informácie o príčinách rozdielov v odmeňovaní žien a mužov a o diskriminácii na základe pohlavia,

| — | prebiehala výmena osvedčených postupov a intenzívnejší dialóg medzi krajinami, |
| --- | --- |

—

prebiehala výmena osvedčených postupov a intenzívnejší dialóg medzi krajinami,

| — | boli informovaní jednak občania vo všeobecnosti, jednak zástupcovia zamestnancov a zamestnávateľov, ako aj odborníci v oblasti práva o právach, ktoré má občan, ktorý sa cíti byť diskriminovaný. |
| --- | --- |

—

boli informovaní jednak občania vo všeobecnosti, jednak zástupcovia zamestnancov a zamestnávateľov, ako aj odborníci v oblasti práva o právach, ktoré má občan, ktorý sa cíti byť diskriminovaný.

| 1.2.7. | Výbor nalieha na Európsky inštitút pre rovnosť pohlaví, aby sa pri vykonávaní svojich úloh prioritne zameral na problematiku rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. |
| --- | --- |

1.2.7.

Výbor nalieha na Európsky inštitút pre rovnosť pohlaví, aby sa pri vykonávaní svojich úloh prioritne zameral na problematiku rozdielov v odmeňovaní žien a mužov.

| 1.2.8. | Výbor vyjadruje veľké obavy v súvislosti s konštatovaním v správe Komisie „Rovnosť žien a mužov – 2008“ (4). V správe sa uvádza, že v odvetviach rozhodujúcich pre hospodársky rozvoj, ktoré sú zvyčajne dobre platené, sú ženy zastúpené disproporčne nízko, a preto jednou z hlavných výziev by malo byť zamerať sa na kvalitatívny aspekt rovnosti. |
| --- | --- |

1.2.8.

Výbor vyjadruje veľké obavy v súvislosti s konštatovaním v správe Komisie „Rovnosť žien a mužov – 2008“ (4). V správe sa uvádza, že v odvetviach rozhodujúcich pre hospodársky rozvoj, ktoré sú zvyčajne dobre platené, sú ženy zastúpené disproporčne nízko, a preto jednou z hlavných výziev by malo byť zamerať sa na kvalitatívny aspekt rovnosti.

| 1.2.9. | Výbor tiež podporuje Európsku platformu vedkýň (5) a nalieha na všetky zainteresované strany na európskej a národnej úrovni, aby venovali osobitnú pozornosť ženám vo výskume a vede. V skupine vedcov a inžinierov v EÚ majú ženy podiel len 29 %. |
| --- | --- |

1.2.9.

Výbor tiež podporuje Európsku platformu vedkýň (5) a nalieha na všetky zainteresované strany na európskej a národnej úrovni, aby venovali osobitnú pozornosť ženám vo výskume a vede. V skupine vedcov a inžinierov v EÚ majú ženy podiel len 29 %.

| 1.3. | Výbor očakáva, že postupy vládnych inštitúcií v členských štátoch a vedúci politickí predstavitelia budú dobrým príkladom uplatňovania zásad, o ktorých sa zmieňuje toto stanovisko. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor očakáva, že postupy vládnych inštitúcií v členských štátoch a vedúci politickí predstavitelia budú dobrým príkladom uplatňovania zásad, o ktorých sa zmieňuje toto stanovisko.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala vplyvu masmédií, v rámci snahy o odstránenie stereotypného zobrazovania mužov a žien a o podporovanie reprezentácie oboch pohlaví, ktorá by lepšie odzrkadľovala ich prínos pre spoločnosť vo všetkých sférach. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala vplyvu masmédií, v rámci snahy o odstránenie stereotypného zobrazovania mužov a žien a o podporovanie reprezentácie oboch pohlaví, ktorá by lepšie odzrkadľovala ich prínos pre spoločnosť vo všetkých sférach.

2.   Úvod

| 2.1. | Z oznámenia Komisie vyplýva, že v EÚ ešte stále zarábajú ženy v priemere o 15 % menej než muži. Odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov je jedným z hlavných zámerov „Plánu uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010“ (6). Otázka rozdielov v odmeňovaní žien a mužov zďaleka presahuje rámec problematiky „rovnakej odmeny za rovnakú prácu“. Jedna z hlavných príčin súvisí so spôsobom, akým sa ohodnocujú schopnosti žien v porovnaní so schopnosťami mužov. Zamestnania, v ktorých sa vyžadujú podobné kvalifikácie alebo skúsenosti, sú vo všeobecnosti platené horšie, pokiaľ sú považované za typicky ženskú doménu. |
| --- | --- |

2.1.

Z oznámenia Komisie vyplýva, že v EÚ ešte stále zarábajú ženy v priemere o 15 % menej než muži. Odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov je jedným z hlavných zámerov „Plánu uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010“ (6). Otázka rozdielov v odmeňovaní žien a mužov zďaleka presahuje rámec problematiky „rovnakej odmeny za rovnakú prácu“. Jedna z hlavných príčin súvisí so spôsobom, akým sa ohodnocujú schopnosti žien v porovnaní so schopnosťami mužov. Zamestnania, v ktorých sa vyžadujú podobné kvalifikácie alebo skúsenosti, sú vo všeobecnosti platené horšie, pokiaľ sú považované za typicky ženskú doménu.

| 2.1.1. | Rozdiel v odmeňovaní je tiež prejavom nerovnosti na trhu práce, ktorá postihuje prevažne ženy. Ide najmä o ťažkosti spojené s vyvažovaním pracovného a súkromného života. Ženy vo väčšej miere využívajú možnosť pracovať na čiastočný úväzok a majú častejšie prestávky v zamestnaní, čo obmedzuje ich možnosti celoživotného vzdelávania a ich profesionálny rozvoj. Aj naďalej zaostávajú, pokiaľ ide o zastúpenie na manažérskych postoch, a pri svojom kariérnom postupe narážajú na viac prekážok a väčší odpor. V dôsledku toho je kariérny postup žien častejšie prerušovaný, pomalší a kratší a tým aj menej ohodnotený ako v prípade mužov. Zo štatistík vyplýva, že rozdiely v odmeňovaní sa prehlbujú s vekom, úrovňou dosiahnutého vzdelania a počtom odpracovaných rokov. Kým vo vekovej skupine do 30 rokov sú rozdiely medzi zárobkami na úrovni 7 %, vo vekovej skupine 50 až 59 rokov presahujú 30 %. V prípade vysokoškolsky vzdelaných ľudí presahujú tieto rozdiely 30 %, pričom u ľudí so základným vzdelaním sú na úrovni 13 %. |
| --- | --- |

2.1.1.

Rozdiel v odmeňovaní je tiež prejavom nerovnosti na trhu práce, ktorá postihuje prevažne ženy. Ide najmä o ťažkosti spojené s vyvažovaním pracovného a súkromného života. Ženy vo väčšej miere využívajú možnosť pracovať na čiastočný úväzok a majú častejšie prestávky v zamestnaní, čo obmedzuje ich možnosti celoživotného vzdelávania a ich profesionálny rozvoj. Aj naďalej zaostávajú, pokiaľ ide o zastúpenie na manažérskych postoch, a pri svojom kariérnom postupe narážajú na viac prekážok a väčší odpor. V dôsledku toho je kariérny postup žien častejšie prerušovaný, pomalší a kratší a tým aj menej ohodnotený ako v prípade mužov. Zo štatistík vyplýva, že rozdiely v odmeňovaní sa prehlbujú s vekom, úrovňou dosiahnutého vzdelania a počtom odpracovaných rokov. Kým vo vekovej skupine do 30 rokov sú rozdiely medzi zárobkami na úrovni 7 %, vo vekovej skupine 50 až 59 rokov presahujú 30 %. V prípade vysokoškolsky vzdelaných ľudí presahujú tieto rozdiely 30 %, pričom u ľudí so základným vzdelaním sú na úrovni 13 %.

| 2.1.2. | V oznámení sú vytýčené štyri oblasti činnosti:






  — | zabezpečiť lepšie uplatňovanie súčasných právnych predpisov (skúmať možnosti prispôsobenia a lepšej implementácie súčasných právnych predpisov a zvyšovať povedomie ľudí o tomto probléme), |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

V oznámení sú vytýčené štyri oblasti činnosti:

—

zabezpečiť lepšie uplatňovanie súčasných právnych predpisov (skúmať možnosti prispôsobenia a lepšej implementácie súčasných právnych predpisov a zvyšovať povedomie ľudí o tomto probléme),

| — | zahrnúť boj proti rozdielom v odmeňovaní do politík zamestnanosti jednotlivých členských štátov ako ich neoddeliteľnú súčasť (využívať prostriedky EÚ, najmä Európsky sociálny fond) (7), |
| --- | --- |

—

zahrnúť boj proti rozdielom v odmeňovaní do politík zamestnanosti jednotlivých členských štátov ako ich neoddeliteľnú súčasť (využívať prostriedky EÚ, najmä Európsky sociálny fond) (7),

| — | presadzovať u zamestnávateľov myšlienku rovnakej odmeny najmä prostredníctvom koncepcie sociálnej zodpovednosti, |
| --- | --- |

—

presadzovať u zamestnávateľov myšlienku rovnakej odmeny najmä prostredníctvom koncepcie sociálnej zodpovednosti,

| — | podporovať výmenu osvedčených postupov v celej EÚ a zapájať sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

—

podporovať výmenu osvedčených postupov v celej EÚ a zapájať sociálnych partnerov.

| 2.1.3. | V oznámení sa skúmajú príčiny rozdielov v odmeňovaní a vytyčujú postupy na ich odstránenie na úrovni EÚ. Hlavnou myšlienkou je, že problém rozdielov v odmeňovaní možno riešiť účinne len prostredníctvom opatrení na všetkých úrovniach, zapojením všetkých zainteresovaných subjektov a zameraním sa na všetky faktory, ktoré ho spôsobujú. |
| --- | --- |

2.1.3.

V oznámení sa skúmajú príčiny rozdielov v odmeňovaní a vytyčujú postupy na ich odstránenie na úrovni EÚ. Hlavnou myšlienkou je, že problém rozdielov v odmeňovaní možno riešiť účinne len prostredníctvom opatrení na všetkých úrovniach, zapojením všetkých zainteresovaných subjektov a zameraním sa na všetky faktory, ktoré ho spôsobujú.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV súhlasí s tým, že na úsilí znižovať rozdiely v odmeňovaní žien a mužov sa musia podieľať všetky strany. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV súhlasí s tým, že na úsilí znižovať rozdiely v odmeňovaní žien a mužov sa musia podieľať všetky strany.

| 3.1.1. | Pokrok, ktorý ženy dosiahli vo vzdelaní, výskume a podnikaní, sa neodráža v ich pozíciách na trhu práce. Miera zamestnanosti žien je nižšia než u mužov (55,7 % v porovnaní so 70 %); oveľa nižšia je u žien vo veku medzi 55 a 64 rokov (31,7 %). Tiež miera nezamestnanosti je u žien vyššia ako u mužov (9,7 % oproti 7,8 %). |
| --- | --- |

3.1.1.

Pokrok, ktorý ženy dosiahli vo vzdelaní, výskume a podnikaní, sa neodráža v ich pozíciách na trhu práce. Miera zamestnanosti žien je nižšia než u mužov (55,7 % v porovnaní so 70 %); oveľa nižšia je u žien vo veku medzi 55 a 64 rokov (31,7 %). Tiež miera nezamestnanosti je u žien vyššia ako u mužov (9,7 % oproti 7,8 %).

| 3.1.2. | EHSV zastáva názor, že vlády jednotlivých štátov a vnútroštátne orgány zodpovedné za rovnosť a predovšetkým sociálni partneri majú povinnosť zabezpečiť, aby štrukturálne rozdiely, ktoré sa vyskytujú v podobe segregácie v rôznych odvetviach, profesiách a spôsoboch zamestnávania, boli odstránené a boli vytvorené sústavy odmeňovania, ktoré znižujú existujúce rozdiely v odmeňovaní žien a mužov. |
| --- | --- |

3.1.2.

EHSV zastáva názor, že vlády jednotlivých štátov a vnútroštátne orgány zodpovedné za rovnosť a predovšetkým sociálni partneri majú povinnosť zabezpečiť, aby štrukturálne rozdiely, ktoré sa vyskytujú v podobe segregácie v rôznych odvetviach, profesiách a spôsoboch zamestnávania, boli odstránené a boli vytvorené sústavy odmeňovania, ktoré znižujú existujúce rozdiely v odmeňovaní žien a mužov.

| 3.1.3. | Pokrok, ktorý ženy dosiahli v takých dôležitých oblastiach ako vzdelanie a výskum, sa neodráža v ich odmeňovaní a v ich príjmových pomeroch. Hlavný dôvod, prečo majú ženy nižší príjem ako muži, tkvie v tom, že ženy prerušujú kariéru, aby sa venovali deťom a rodine. Sú to ženy, ktoré rodia deti a starostlivosti o deti venujú nepomerne viac času než muži. Materská dovolenka znamená aj kratšie doby zamestnania, menej pracovných skúseností a horšie možnosti ďalšieho vzdelávania. Čím dlhšie toto prerušenie kariéry trvá, tým väčšie sú straty vo vývoji mzdy. Ženy tiež nesú hlavnú zodpovednosť za starostlivosť o starších a iné osoby odkázané na opateru. |
| --- | --- |

3.1.3.

Pokrok, ktorý ženy dosiahli v takých dôležitých oblastiach ako vzdelanie a výskum, sa neodráža v ich odmeňovaní a v ich príjmových pomeroch. Hlavný dôvod, prečo majú ženy nižší príjem ako muži, tkvie v tom, že ženy prerušujú kariéru, aby sa venovali deťom a rodine. Sú to ženy, ktoré rodia deti a starostlivosti o deti venujú nepomerne viac času než muži. Materská dovolenka znamená aj kratšie doby zamestnania, menej pracovných skúseností a horšie možnosti ďalšieho vzdelávania. Čím dlhšie toto prerušenie kariéry trvá, tým väčšie sú straty vo vývoji mzdy. Ženy tiež nesú hlavnú zodpovednosť za starostlivosť o starších a iné osoby odkázané na opateru.

| 3.1.4. | Nevýhodné postavenie žien na trhu práce a z toho vyplývajúce rozdiely v príjmoch majú vplyv na ich dôchodkové práva. Preto musia byť dôchodkové systémy upravené tak, aby ženy, ktoré z dôvodu materskej alebo rodičovskej dovolenky prerušia zamestnanie, neboli znevýhodnené a mohla byť zaručená rovnosť pohlaví s dlhodobým cieľom individuálneho prispôsobenia dôchodkov (8). Muži a ženy si musia podeliť zodpovednosť za rodinu a rodičovská zodpovednosť sa nesmie spájať s horšími podmienkami na dôchodok. |
| --- | --- |

3.1.4.

Nevýhodné postavenie žien na trhu práce a z toho vyplývajúce rozdiely v príjmoch majú vplyv na ich dôchodkové práva. Preto musia byť dôchodkové systémy upravené tak, aby ženy, ktoré z dôvodu materskej alebo rodičovskej dovolenky prerušia zamestnanie, neboli znevýhodnené a mohla byť zaručená rovnosť pohlaví s dlhodobým cieľom individuálneho prispôsobenia dôchodkov (8). Muži a ženy si musia podeliť zodpovednosť za rodinu a rodičovská zodpovednosť sa nesmie spájať s horšími podmienkami na dôchodok.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | V Rímskej zmluve je od roku 1957 zakotvená v článku 119 zásada rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu. V tomto článku, ktorý sa stal článkom 141 Zmluvy o ES, sa ustanovuje, že členské štáty musia zabezpečiť uplatňovanie zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty. |
| --- | --- |

4.1.

V Rímskej zmluve je od roku 1957 zakotvená v článku 119 zásada rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu. V tomto článku, ktorý sa stal článkom 141 Zmluvy o ES, sa ustanovuje, že členské štáty musia zabezpečiť uplatňovanie zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty.

| 4.1.1. | Z tohto dôvodu sa v ods. 4 tohto článku umožňuje členským štátom vzhľadom na cieľ plne zabezpečiť v praxi rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami v pracovnom procese zachovať alebo prijať opatrenia, ktoré pomôžu menej zastúpenému pohlaviu uplatniť sa v odbornej pracovnej činnosti. |
| --- | --- |

4.1.1.

Z tohto dôvodu sa v ods. 4 tohto článku umožňuje členským štátom vzhľadom na cieľ plne zabezpečiť v praxi rovnaké zaobchádzanie s mužmi a ženami v pracovnom procese zachovať alebo prijať opatrenia, ktoré pomôžu menej zastúpenému pohlaviu uplatniť sa v odbornej pracovnej činnosti.

| 4.1.2. | Právne možnosti na prijatie takýchto pozitívnych opatrení by mali byť zachované a prípadne posilnené, keďže vo vedúcich funkciách aj naďalej existujú veľké rozdiely medzi ženami a mužmi. V roku 2000 bolo iba 31 % vyšších pozícií obsadených ženami; do roku 2006 sa tento podiel zvýšil iba o jeden percentuálny bod na 32 % (9). |
| --- | --- |

4.1.2.

Právne možnosti na prijatie takýchto pozitívnych opatrení by mali byť zachované a prípadne posilnené, keďže vo vedúcich funkciách aj naďalej existujú veľké rozdiely medzi ženami a mužmi. V roku 2000 bolo iba 31 % vyšších pozícií obsadených ženami; do roku 2006 sa tento podiel zvýšil iba o jeden percentuálny bod na 32 % (9).

| 4.1.3. | V smernici 75/117/EHS, ktorú prijala Rada v roku 1975, sa ustanovuje, že podľa zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy sa požaduje, pokiaľ ide o rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, odstránenie akejkoľvek diskriminácie z dôvodu pohlavia zo všetkých zložiek a podmienok odmeňovania. Väčšina vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa zásady rovnosti v odmeňovaní a takisto kolektívnych dohôd vyšla z ustanovení právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, ktoré tak prispeli k posilneniu postavenia žien na trhu práce. |
| --- | --- |

4.1.3.

V smernici 75/117/EHS, ktorú prijala Rada v roku 1975, sa ustanovuje, že podľa zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy sa požaduje, pokiaľ ide o rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty, odstránenie akejkoľvek diskriminácie z dôvodu pohlavia zo všetkých zložiek a podmienok odmeňovania. Väčšina vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa zásady rovnosti v odmeňovaní a takisto kolektívnych dohôd vyšla z ustanovení právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti, ktoré tak prispeli k posilneniu postavenia žien na trhu práce.

| 4.1.4. | Podľa článku 141 Zmluvy o ES „odmena“ znamená obvyklú základnú alebo minimálnu mzdu alebo plat a všetky dávky, ktoré zamestnávateľ vypláca priamo alebo nepriamo, v hotovosti alebo v naturáliách, pracovníkovi v pracovnom pomere. |
| --- | --- |

4.1.4.

Podľa článku 141 Zmluvy o ES „odmena“ znamená obvyklú základnú alebo minimálnu mzdu alebo plat a všetky dávky, ktoré zamestnávateľ vypláca priamo alebo nepriamo, v hotovosti alebo v naturáliách, pracovníkovi v pracovnom pomere.

| 4.1.5. | Predpisy členských štátov týkajúce sa rovnakých podmienok zamestnávania a odmeňovania musia byť koherentné, aby sa zabránilo priamej i nepriamej diskriminácii žien. |
| --- | --- |

4.1.5.

Predpisy členských štátov týkajúce sa rovnakých podmienok zamestnávania a odmeňovania musia byť koherentné, aby sa zabránilo priamej i nepriamej diskriminácii žien.

| 4.1.6. | Platné právne predpisy boli očividne nedostatočne implementované na to, aby presadili zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Tento druh diskriminácie sa dá len ťažko odhaliť. Takto postihnuté osoby si nie sú vždy vedomé diskriminácie alebo ju môžu len ťažko dokázať. Podľa názoru výboru musia mať zamestnanci resp. ich zástupcovia prístup k účinným prostriedkom, aby si mohli overiť, či za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty dostávajú rovnakú odmenu. |
| --- | --- |

4.1.6.

Platné právne predpisy boli očividne nedostatočne implementované na to, aby presadili zásadu rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty. Tento druh diskriminácie sa dá len ťažko odhaliť. Takto postihnuté osoby si nie sú vždy vedomé diskriminácie alebo ju môžu len ťažko dokázať. Podľa názoru výboru musia mať zamestnanci resp. ich zástupcovia prístup k účinným prostriedkom, aby si mohli overiť, či za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty dostávajú rovnakú odmenu.

| 4.1.7. | Účinný spôsob sledovania a zaručenia spravodlivého odmeňovania spočíva v tom, že zamestnávatelia vo veľkých a stredných podnikoch uskutočňujú každoročné preverovanie miezd a vývoja miezd, aby zistili problémy v oblasti diskriminácie pohlaví v klasifikačných systémoch pracovných miest a zaviedli primerané riešenia na základe vypracovania plánu na zrovnoprávnenie, vrátane systémov transparentného odmeňovania, aby sa zabezpečilo spravodlivé odmeňovanie schopností, skúseností a potenciálu všetkých zamestnancov. Mali by sa vypracovať plány na rovnaké odmeňovanie so stanovením konkrétnych cieľov, napríklad znižovanie rozdielov medzi zárobkami o 1 % ročne. Vo všetkých členských štátoch by zamestnávatelia mali zamestnancom a ich zástupcom každoročne predkladať mzdové štatistiky rozčlenené podľa pohlavia. |
| --- | --- |

4.1.7.

Účinný spôsob sledovania a zaručenia spravodlivého odmeňovania spočíva v tom, že zamestnávatelia vo veľkých a stredných podnikoch uskutočňujú každoročné preverovanie miezd a vývoja miezd, aby zistili problémy v oblasti diskriminácie pohlaví v klasifikačných systémoch pracovných miest a zaviedli primerané riešenia na základe vypracovania plánu na zrovnoprávnenie, vrátane systémov transparentného odmeňovania, aby sa zabezpečilo spravodlivé odmeňovanie schopností, skúseností a potenciálu všetkých zamestnancov. Mali by sa vypracovať plány na rovnaké odmeňovanie so stanovením konkrétnych cieľov, napríklad znižovanie rozdielov medzi zárobkami o 1 % ročne. Vo všetkých členských štátoch by zamestnávatelia mali zamestnancom a ich zástupcom každoročne predkladať mzdové štatistiky rozčlenené podľa pohlavia.

| 4.1.8. | Prekážkou úplného uplatňovania existujúcich právnych predpisov je to, že osoby, ktorých sa to týka, majú nedostatok informácií a nepoznajú platné ustanovenia. Iba každý tretí opýtaný uvádza, že pozná svoje práva v prípade diskriminácie (10). Podľa názoru výboru je dôležité naďalej informovať o právnej situácii jednak občanov vo všeobecnosti, jednak zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov, ako aj odborníkov v oblasti práva. |
| --- | --- |

4.1.8.

Prekážkou úplného uplatňovania existujúcich právnych predpisov je to, že osoby, ktorých sa to týka, majú nedostatok informácií a nepoznajú platné ustanovenia. Iba každý tretí opýtaný uvádza, že pozná svoje práva v prípade diskriminácie (10). Podľa názoru výboru je dôležité naďalej informovať o právnej situácii jednak občanov vo všeobecnosti, jednak zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov, ako aj odborníkov v oblasti práva.

| 4.1.9. | Členské štáty musia zabezpečiť jednoduchý prístup k mechanizmom predkladania opravných prostriedkov a ohlásiť prípady diskriminácie a skutočnosť, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania, musí preukázať odporca (smernica 97/80/ES). |
| --- | --- |

4.1.9.

Členské štáty musia zabezpečiť jednoduchý prístup k mechanizmom predkladania opravných prostriedkov a ohlásiť prípady diskriminácie a skutočnosť, že nedošlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania, musí preukázať odporca (smernica 97/80/ES).

| 4.1.10. | Napriek právnym predpisom a kolektívnym dohodám nebolo možné rozdiely v odmeňovaní mužov a žien vyrovnať. To poukazuje na to, že nerovnosti v odmeňovaní sú založené na iných faktoroch (psychologických, sociálnych a kultúrnych), napríklad na ťažkostiach pri zlaďovaní rodinného a pracovného života. Je dôležité vytvoriť rovnováhu medzi súkromným a pracovným životom. Preto sa výbor domnieva, že boj o rovnaké mzdy a platy musí v mnohých rôznych oblastiach pokračovať. |
| --- | --- |

4.1.10.

Napriek právnym predpisom a kolektívnym dohodám nebolo možné rozdiely v odmeňovaní mužov a žien vyrovnať. To poukazuje na to, že nerovnosti v odmeňovaní sú založené na iných faktoroch (psychologických, sociálnych a kultúrnych), napríklad na ťažkostiach pri zlaďovaní rodinného a pracovného života. Je dôležité vytvoriť rovnováhu medzi súkromným a pracovným životom. Preto sa výbor domnieva, že boj o rovnaké mzdy a platy musí v mnohých rôznych oblastiach pokračovať.

| 4.1.11. | Mali by sa využívať zákonné možnosti na zohľadnenie sociálnych doložiek pri verejnom obstarávaní, pretože tak je možné podporovať tie hospodárske subjekty, ktoré sa zasadzujú za spravodlivé odmeňovanie mužov a žien. |
| --- | --- |

4.1.11.

Mali by sa využívať zákonné možnosti na zohľadnenie sociálnych doložiek pri verejnom obstarávaní, pretože tak je možné podporovať tie hospodárske subjekty, ktoré sa zasadzujú za spravodlivé odmeňovanie mužov a žien.

| 4.1.12. | Výbor sa domnieva, že štátna správa členských štátov sa musí stať vzorom pre všetkých ostatných zamestnávateľov, a to nielen v otázkach spojených priamo so zrovnoprávnením mzdového ohodnotenia či kariérnym postupom, ale aj prostredníctvom vytvárania organizačných riešení (napr. v oblasti pružnej pracovnej doby) umožňujúcich zosúladenie pracovného a rodinného života alebo riešení v oblasti politiky odbornej prípravy, ktoré podporujú vyrovnávanie profesionálnych príležitostí oboch pohlaví. |
| --- | --- |

4.1.12.

Výbor sa domnieva, že štátna správa členských štátov sa musí stať vzorom pre všetkých ostatných zamestnávateľov, a to nielen v otázkach spojených priamo so zrovnoprávnením mzdového ohodnotenia či kariérnym postupom, ale aj prostredníctvom vytvárania organizačných riešení (napr. v oblasti pružnej pracovnej doby) umožňujúcich zosúladenie pracovného a rodinného života alebo riešení v oblasti politiky odbornej prípravy, ktoré podporujú vyrovnávanie profesionálnych príležitostí oboch pohlaví.

| 4.1.13. | Výrazný vplyv na zvyšovanie povedomia verejnosti môžu mať verejní činitelia, čiže aj politici. Ich osobný príklad v pracovnom aj súkromnom živote môže byť oveľa účinnejší než mnohé nákladné propagačné kampane. |
| --- | --- |

4.1.13.

Výrazný vplyv na zvyšovanie povedomia verejnosti môžu mať verejní činitelia, čiže aj politici. Ich osobný príklad v pracovnom aj súkromnom živote môže byť oveľa účinnejší než mnohé nákladné propagačné kampane.

4.2.   Odstránenie rozdielov v odmeňovaní ako súčasť politiky zamestnanosti členských štátov

| 4.2.1. | Európska stratégia pre rast a zamestnanosť zakotvená v Lisabonskej stratégii je dôležitým nástrojom na podporu rovnosti na trhu práce a na znižovanie existujúcich rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Výbor považuje za dôležité opatrenia, pomocou ktorých by bolo možné všetkým uľahčiť prístup na trh práce a zvýšiť ich účasť na ňom, na čo by sa mohli podľa možnosti využiť aj prostriedky zo štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

4.2.1.

Európska stratégia pre rast a zamestnanosť zakotvená v Lisabonskej stratégii je dôležitým nástrojom na podporu rovnosti na trhu práce a na znižovanie existujúcich rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Výbor považuje za dôležité opatrenia, pomocou ktorých by bolo možné všetkým uľahčiť prístup na trh práce a zvýšiť ich účasť na ňom, na čo by sa mohli podľa možnosti využiť aj prostriedky zo štrukturálnych fondov.

| 4.2.2. | Výbor navrhuje tieto opatrenia:






  — | zabezpečiť transparentnosť klasifikačných systémov pracovných miest so súborom kritérií, ktoré by boli vypracované a realizované bez diskriminácie na základe pohlavia, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

Výbor navrhuje tieto opatrenia:

—

zabezpečiť transparentnosť klasifikačných systémov pracovných miest so súborom kritérií, ktoré by boli vypracované a realizované bez diskriminácie na základe pohlavia,

| — | zabezpečiť rôzne hodnotiace kritériá súvisiace s povahou práce a nie osoby, ktoré by zároveň neobsahovali potenciálne rôzne formy diskriminácie, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť rôzne hodnotiace kritériá súvisiace s povahou práce a nie osoby, ktoré by zároveň neobsahovali potenciálne rôzne formy diskriminácie,

| — | podporovať „netradičnú“ voľbu povolania, aby sa ovplyvnila a zmenšila nerovnováha na pracovnom trhu. Cieľom musí byť, aby sa ženy rozhodovali pre povolania v oblasti vedy a techniky, zatiaľ čo muži by si hľadali a vyberali také povolania, ktoré spravidla vykonávajú ženy, |
| --- | --- |

—

podporovať „netradičnú“ voľbu povolania, aby sa ovplyvnila a zmenšila nerovnováha na pracovnom trhu. Cieľom musí byť, aby sa ženy rozhodovali pre povolania v oblasti vedy a techniky, zatiaľ čo muži by si hľadali a vyberali také povolania, ktoré spravidla vykonávajú ženy,

| — | nabádať zamestnávateľov, aby vypracovali a uskutočňovali plány na zrovnoprávnenie, súčasťou ktorých je prehľad miezd, a prispôsobovali ich novému vývoju, |
| --- | --- |

—

nabádať zamestnávateľov, aby vypracovali a uskutočňovali plány na zrovnoprávnenie, súčasťou ktorých je prehľad miezd, a prispôsobovali ich novému vývoju,

| — | povzbudzovať zamestnávateľov a zamestnancov, aby sa zasadzovali za ďalšie vzdelávanie, |
| --- | --- |

—

povzbudzovať zamestnávateľov a zamestnancov, aby sa zasadzovali za ďalšie vzdelávanie,

| — | nabádať zamestnávateľov a odborové organizácie na zavedenie mechanizmov na kontrolu odmeňovania. Pritom by sa mala využívať pracovná nomenklatúra, právne prípady, právna prax a systematika povolaní, |
| --- | --- |

—

nabádať zamestnávateľov a odborové organizácie na zavedenie mechanizmov na kontrolu odmeňovania. Pritom by sa mala využívať pracovná nomenklatúra, právne prípady, právna prax a systematika povolaní,

| — | podporovať a stimulovať vývoj, ktorý vedie k tomu, že sa ženy uchádzajú a zastávajú vyššie funkcie a vedúce a riadiace pozície v oblasti výskumu a vývoja, technológií a inovácií, |
| --- | --- |

—

podporovať a stimulovať vývoj, ktorý vedie k tomu, že sa ženy uchádzajú a zastávajú vyššie funkcie a vedúce a riadiace pozície v oblasti výskumu a vývoja, technológií a inovácií,

| — | podporovať vyšší podiel žien na všetkých pracovných pozíciách v rozmáhajúcich sa odvetviach ako cestovný ruch, ochrana životného prostredia a recyklácia, telekomunikácie a biotechnológia, |
| --- | --- |

—

podporovať vyšší podiel žien na všetkých pracovných pozíciách v rozmáhajúcich sa odvetviach ako cestovný ruch, ochrana životného prostredia a recyklácia, telekomunikácie a biotechnológia,

| — | presadzovať metódy riadenia zamerané na podporovanie rovnosti mužov a žien, |
| --- | --- |

—

presadzovať metódy riadenia zamerané na podporovanie rovnosti mužov a žien,

| — | zapracovať do stratégie zamestnanosti osobitný ukazovateľ na monitorovanie odstraňovania rozdielov v odmeňovaní na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

zapracovať do stratégie zamestnanosti osobitný ukazovateľ na monitorovanie odstraňovania rozdielov v odmeňovaní na úrovni Spoločenstva.

4.3.   Výbor navrhuje tieto opatrenia na podporu rovnosti vo vzdelávaní a odbornej príprave:

| — | podporovať účasť žien na odborných vzdelávacích kurzoch v oblasti technológií a informatiky a zvýšiť podiel žien (najmä na vyšších pozíciách v oblasti IT), |
| --- | --- |

—

podporovať účasť žien na odborných vzdelávacích kurzoch v oblasti technológií a informatiky a zvýšiť podiel žien (najmä na vyšších pozíciách v oblasti IT),

| — | stimulovať a podporovať vývoj prostredníctvom vzdelávania, praxe a ďalších opatrení trhu práce, aby sa viac mužov uchádzalo o prácu v odvetví služieb a zdravotníctva a ošetrovateľstva, |
| --- | --- |

—

stimulovať a podporovať vývoj prostredníctvom vzdelávania, praxe a ďalších opatrení trhu práce, aby sa viac mužov uchádzalo o prácu v odvetví služieb a zdravotníctva a ošetrovateľstva,

| — | podporovať pružnejšiu ponuku vzdelávania a odbornej prípravy tak, aby sa na nich mohli zúčastňovať aj ženy vo vidieckych a riedko osídlených oblastiach, |
| --- | --- |

—

podporovať pružnejšiu ponuku vzdelávania a odbornej prípravy tak, aby sa na nich mohli zúčastňovať aj ženy vo vidieckych a riedko osídlených oblastiach,

| — | podporovať príležitosti určené ženám na zlepšenie ich pracovných schopností prostredníctvom odborného vzdelávania počas rodičovskej dovolenky a po návrate do práce. |
| --- | --- |

—

podporovať príležitosti určené ženám na zlepšenie ich pracovných schopností prostredníctvom odborného vzdelávania počas rodičovskej dovolenky a po návrate do práce.

4.4.   Výbor navrhuje tieto opatrenia na vytvorenie a zlepšenie možností pre ženy na zakladanie podnikov:

| — | použiť štrukturálne fondy na podporu zakladania podnikov ženami (11), |
| --- | --- |

—

použiť štrukturálne fondy na podporu zakladania podnikov ženami (11),

| — | zvýšiť povedomie vedúcich a riadiacich pracovníkov a poradcov v oblasti zakladania podnikov o rovnakom zaobchádzaní a stimulovať ich k venovaniu pozornosti otázkam rodovej rovnosti, |
| --- | --- |

—

zvýšiť povedomie vedúcich a riadiacich pracovníkov a poradcov v oblasti zakladania podnikov o rovnakom zaobchádzaní a stimulovať ich k venovaniu pozornosti otázkam rodovej rovnosti,

| — | dať (finančným a technickým) službám podpory pre MSP nové zameranie a podobu tak, aby lepšie reagovali na potreby žien, ktoré chcú založiť a vybudovať vlastný podnik, |
| --- | --- |

—

dať (finančným a technickým) službám podpory pre MSP nové zameranie a podobu tak, aby lepšie reagovali na potreby žien, ktoré chcú založiť a vybudovať vlastný podnik,

| — | poskytovať finančnú pomoc/pôžičky zakladateľkám podnikov, |
| --- | --- |

—

poskytovať finančnú pomoc/pôžičky zakladateľkám podnikov,

| — | podporovať siete a organizácie pre podnikateľky a odovzdávanie poznatkov žien ženám, |
| --- | --- |

—

podporovať siete a organizácie pre podnikateľky a odovzdávanie poznatkov žien ženám,

| — | osobitne podporovať ženy, ktoré chcú založiť a budovať podnik v odvetví telekomunikácií a špičkových technológií, |
| --- | --- |

—

osobitne podporovať ženy, ktoré chcú založiť a budovať podnik v odvetví telekomunikácií a špičkových technológií,

| — | podporovať ženy, ktoré podporujú a vyvíjajú iniciatívy v oblasti sociálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

—

podporovať ženy, ktoré podporujú a vyvíjajú iniciatívy v oblasti sociálneho hospodárstva.

4.5.   Musí sa posilniť právo žien na zárobkovú činnosť a ich zabezpečenie. Tak muži, ako aj ženy by mali dokázať zo svojej mzdy alebo platu vyžiť. Výbor navrhuje tieto opatrenia na uľahčenie zosúladenia rodinného a pracovného života:

| — | štátom dotované zariadenia starostlivosti o deti umožňujú rodičom zostať v zamestnaní a môžu skrátiť dobu prerušenia kariéry, |
| --- | --- |

—

štátom dotované zariadenia starostlivosti o deti umožňujú rodičom zostať v zamestnaní a môžu skrátiť dobu prerušenia kariéry,

| — | podpora odbornej prípravy personálu starajúceho sa o deti a opatrovateľského personálu, |
| --- | --- |

—

podpora odbornej prípravy personálu starajúceho sa o deti a opatrovateľského personálu,

| — | v krajinách, v ktorých v súčasnosti neexistuje platená rodičovská dovolenka, by sa mala zaviesť (napr. prevzatím ustanovení platných v inštitúciách EÚ). Ďalej by sa mala vytvoriť možnosť dlhšej platenej rodičovskej dovolenky. Rodičia musia mať možnosť podeliť sa o rodičovskú dovolenku. V snahe o väčšiu zodpovednosť otcov v rodine je skutočnosť, že časť rodičovskej dovolenky je vyhradená otcom, veľkým pokrokom. Finančné stimuly ako vyrovnanie výpadkov v príjme by prispeli k tomu, že by si viac mužov vzalo otcovskú dovolenku (táto otázka je súčasťou programu európskych sociálnych partnerov, v súlade s návrhom prijatým v rámci druhej konzultácie s európskymi sociálnymi partnermi o zosúladení pracovného, súkromného a rodinného života) (12), |
| --- | --- |

—

v krajinách, v ktorých v súčasnosti neexistuje platená rodičovská dovolenka, by sa mala zaviesť (napr. prevzatím ustanovení platných v inštitúciách EÚ). Ďalej by sa mala vytvoriť možnosť dlhšej platenej rodičovskej dovolenky. Rodičia musia mať možnosť podeliť sa o rodičovskú dovolenku. V snahe o väčšiu zodpovednosť otcov v rodine je skutočnosť, že časť rodičovskej dovolenky je vyhradená otcom, veľkým pokrokom. Finančné stimuly ako vyrovnanie výpadkov v príjme by prispeli k tomu, že by si viac mužov vzalo otcovskú dovolenku (táto otázka je súčasťou programu európskych sociálnych partnerov, v súlade s návrhom prijatým v rámci druhej konzultácie s európskymi sociálnymi partnermi o zosúladení pracovného, súkromného a rodinného života) (12),

| — | vytvoriť pomocou práce na diaľku viac možností pre tých, ktorí z rôznych dôvodov nemôžu dochádzať za odborným vzdelávaním a za prácou, |
| --- | --- |

—

vytvoriť pomocou práce na diaľku viac možností pre tých, ktorí z rôznych dôvodov nemôžu dochádzať za odborným vzdelávaním a za prácou,

| — | vytvoriť možnosti školenia zamerané na návrat do zamestnania okrem iného pomocou daňových opatrení; tieto opatrenia by mali byť zamerané na ženy, ktoré sa z dôvodu materskej dovolenky nechali uvoľniť na dlhší čas zo zamestnania, |
| --- | --- |

—

vytvoriť možnosti školenia zamerané na návrat do zamestnania okrem iného pomocou daňových opatrení; tieto opatrenia by mali byť zamerané na ženy, ktoré sa z dôvodu materskej dovolenky nechali uvoľniť na dlhší čas zo zamestnania,

| — | zriadiť verejne financované zariadenia starostlivosti o starších a iné osoby odkázané na opateru, ktoré uľahčia predovšetkým účasť žien na trhu práce. |
| --- | --- |

—

zriadiť verejne financované zariadenia starostlivosti o starších a iné osoby odkázané na opateru, ktoré uľahčia predovšetkým účasť žien na trhu práce.

4.6.   Výbor navrhuje tieto opatrenia na zlepšenie účasti a vplyvu žien:

| — | zabezpečiť vyvážený pomer žien a mužov vo výboroch a rozhodovacích orgánoch, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť vyvážený pomer žien a mužov vo výboroch a rozhodovacích orgánoch,

| — | zapojiť reprezentatívne organizácie pre práva žien a rovnaké príležitosti do monitorovacích orgánov, partnerstiev a iných fór, |
| --- | --- |

—

zapojiť reprezentatívne organizácie pre práva žien a rovnaké príležitosti do monitorovacích orgánov, partnerstiev a iných fór,

| — | zlepšiť možnosti povyšovania žien do vedúcich a rozhodovacích funkcií v orgánoch zodpovedných za riadenie a implementáciu, |
| --- | --- |

—

zlepšiť možnosti povyšovania žien do vedúcich a rozhodovacích funkcií v orgánoch zodpovedných za riadenie a implementáciu,

| — | zaistiť ženám trvale rovnoprávne miesto v pracovnom živote, tak aby neboli na trhu práce žiaduce iba v časoch konjunktúry a pri hospodárskom poklese neboli postihnuté ako prvé, a to najtvrdšie, |
| --- | --- |

—

zaistiť ženám trvale rovnoprávne miesto v pracovnom živote, tak aby neboli na trhu práce žiaduce iba v časoch konjunktúry a pri hospodárskom poklese neboli postihnuté ako prvé, a to najtvrdšie,

| — | pravidelná výmena názorov s organizáciami zasadzujúcimi sa za rovnoprávnosť. |
| --- | --- |

—

pravidelná výmena názorov s organizáciami zasadzujúcimi sa za rovnoprávnosť.

4.7.   Rešpektovanie rovnosti v odmeňovaní a spoločenskej zodpovednosti zamestnávateľmi

| 4.7.1. | Rovnaký plat za rovnakú prácu je v Európe stále viac uznávanou zásadou, aj keď nie je vo všetkých 27 členských štátoch EÚ samozrejmosťou. Hoci sa v článku 2 viac ako 50 rokov starého dohovoru MOP č. 100 (prijatý v roku 1951), ktorý bol ratifikovaný všetkými členskými štátmi, uvádza, že každý člen musí podporovať, a pokiaľ je to zlučiteľné s prostriedkami, ktoré zodpovedajú platným postupom na stanovenie výšky odmeny za prácu, aj zabezpečiť prostredníctvom týchto prostriedkov uplatňovanie zásady rovnakého odmeňovania mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty pre všetkých zamestnancov, vládne ešte stále tichý predpoklad, že žena sa môže oprieť o príjem muža – predpoklad, ktorý nezodpovedá dnešnej skutočnosti. Tiež nie je samozrejmé a všeobecne uznávané, že práca rovnakej hodnoty je rovnako odmeňovaná. Je veľmi ťažké posúdiť prácu a povolania z hľadiska rovnakej hodnoty. Niektoré právne prípady môžu byť v tejto oblasti vodidlom. |
| --- | --- |

4.7.1.

Rovnaký plat za rovnakú prácu je v Európe stále viac uznávanou zásadou, aj keď nie je vo všetkých 27 členských štátoch EÚ samozrejmosťou. Hoci sa v článku 2 viac ako 50 rokov starého dohovoru MOP č. 100 (prijatý v roku 1951), ktorý bol ratifikovaný všetkými členskými štátmi, uvádza, že každý člen musí podporovať, a pokiaľ je to zlučiteľné s prostriedkami, ktoré zodpovedajú platným postupom na stanovenie výšky odmeny za prácu, aj zabezpečiť prostredníctvom týchto prostriedkov uplatňovanie zásady rovnakého odmeňovania mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty pre všetkých zamestnancov, vládne ešte stále tichý predpoklad, že žena sa môže oprieť o príjem muža – predpoklad, ktorý nezodpovedá dnešnej skutočnosti. Tiež nie je samozrejmé a všeobecne uznávané, že práca rovnakej hodnoty je rovnako odmeňovaná. Je veľmi ťažké posúdiť prácu a povolania z hľadiska rovnakej hodnoty. Niektoré právne prípady môžu byť v tejto oblasti vodidlom.

| 4.7.2. | Zamestnávatelia môžu z pohľadu výboru prispieť k zníženiu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov prostredníctvom týchto opatrení:






  — | pružná pracovná doba podporuje rovnosť žien a mužov na trhu práce. Dobrovoľné zamestnanie na čiastočný úväzok môže byť pre rodičov možnosťou na zosúladenie pracovného a rodinného života. Je však dôležité umožniť im návrat k plnému pracovnému úväzku. Tí, ktorí nedobrovoľne pracujú na čiastočný úväzok, by mali dostať možnosť pracovať na plný úväzok, aby sa mohli sami zaopatriť, čo je dôležité najmä pre tých, ktorí musia zaopatriť aj niekoho iného, |
| --- | --- | --- |

4.7.2.

Zamestnávatelia môžu z pohľadu výboru prispieť k zníženiu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov prostredníctvom týchto opatrení:

—

pružná pracovná doba podporuje rovnosť žien a mužov na trhu práce. Dobrovoľné zamestnanie na čiastočný úväzok môže byť pre rodičov možnosťou na zosúladenie pracovného a rodinného života. Je však dôležité umožniť im návrat k plnému pracovnému úväzku. Tí, ktorí nedobrovoľne pracujú na čiastočný úväzok, by mali dostať možnosť pracovať na plný úväzok, aby sa mohli sami zaopatriť, čo je dôležité najmä pre tých, ktorí musia zaopatriť aj niekoho iného,

| — | rozvrhnutie pracovnej doby by malo byť v súlade s rodinným životom. Deľba domácich prác a opatrovateľských úloh sa musí zmeniť tak, aby sa dosiahlo rovnomerné rozdelenie medzi mužov a ženy. Muži musia prevziať väčšiu opatrovateľskú úlohu v rodine a domácnosti, |
| --- | --- |

—

rozvrhnutie pracovnej doby by malo byť v súlade s rodinným životom. Deľba domácich prác a opatrovateľských úloh sa musí zmeniť tak, aby sa dosiahlo rovnomerné rozdelenie medzi mužov a ženy. Muži musia prevziať väčšiu opatrovateľskú úlohu v rodine a domácnosti,

| — | prostredníctvom modelov na porovnanie povolaní a pracovných oblastí je možné vytvoriť základ pre uskutočňovanie posudzovania miezd a tým nástroj na podporu zásady rovnakého odmeňovania. Je potrebné vypracovať systémy hodnotiace náročnosť práce, vďaka ktorým by bolo možné určiť, či ide o rovnocennú prácu aj v prípade, že ju vykonávajú rôzne kategórie pracovníkov. To pomôže zaručiť, aby za rovnakú prácu bola vyplatená rovnaká odmena, nezávisle od pohlavia, |
| --- | --- |

—

prostredníctvom modelov na porovnanie povolaní a pracovných oblastí je možné vytvoriť základ pre uskutočňovanie posudzovania miezd a tým nástroj na podporu zásady rovnakého odmeňovania. Je potrebné vypracovať systémy hodnotiace náročnosť práce, vďaka ktorým by bolo možné určiť, či ide o rovnocennú prácu aj v prípade, že ju vykonávajú rôzne kategórie pracovníkov. To pomôže zaručiť, aby za rovnakú prácu bola vyplatená rovnaká odmena, nezávisle od pohlavia,

| — | pokiaľ rodičovská dovolenka bude ponímaná ako niečo záslužné a táto skúsenosť bude pri povyšovaní a odmeňovaní zodpovedajúcim spôsobom oceňovaná, môže to prispieť k zníženiu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. To však nesmie znevýhodniť kariéru a odmeňovanie ľudí, ktorí nemajú deti, |
| --- | --- |

—

pokiaľ rodičovská dovolenka bude ponímaná ako niečo záslužné a táto skúsenosť bude pri povyšovaní a odmeňovaní zodpovedajúcim spôsobom oceňovaná, môže to prispieť k zníženiu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. To však nesmie znevýhodniť kariéru a odmeňovanie ľudí, ktorí nemajú deti,

| — | zabezpečením zariadení starostlivosti o deti môže spoločnosť a zamestnávatelia prispieť k tomu, že ženy budú mať viac príležitostí nájsť si zamestnanie a na kariérny postup, |
| --- | --- |

—

zabezpečením zariadení starostlivosti o deti môže spoločnosť a zamestnávatelia prispieť k tomu, že ženy budú mať viac príležitostí nájsť si zamestnanie a na kariérny postup,

| — | zamestnávateľ môže prispieť k ľahšiemu zosúladeniu rodinného a pracovného života tým, že poskytne voľno počas školských prázdnin a v prípadoch choroby detí, |
| --- | --- |

—

zamestnávateľ môže prispieť k ľahšiemu zosúladeniu rodinného a pracovného života tým, že poskytne voľno počas školských prázdnin a v prípadoch choroby detí,

| — | v členských štátoch, v ktorých právo na rodičovskú dovolenku otca resp. rodičovskú dovolenku v prípade adopcie nie je zakotvené v zákone, môže zamestnávateľ ísť príkladom a prevziať sociálnu zodpovednosť a takéto možnosti ponúknuť (13), |
| --- | --- |

—

v členských štátoch, v ktorých právo na rodičovskú dovolenku otca resp. rodičovskú dovolenku v prípade adopcie nie je zakotvené v zákone, môže zamestnávateľ ísť príkladom a prevziať sociálnu zodpovednosť a takéto možnosti ponúknuť (13),

| — | zamestnávatelia by mali povoliť dovolenku na opateru chorých blízkych rodinných príslušníkov, |
| --- | --- |

—

zamestnávatelia by mali povoliť dovolenku na opateru chorých blízkych rodinných príslušníkov,

| — | mala by sa podporovať účasť žien na ďalšom vzdelávaní a programoch profesijného rozvoja, |
| --- | --- |

—

mala by sa podporovať účasť žien na ďalšom vzdelávaní a programoch profesijného rozvoja,

| — | muži, no i samotné ženy, sa musia naučiť vnímať schopnosti žien, rozumieť im, zaradiť ich a využívať. |
| --- | --- |

—

muži, no i samotné ženy, sa musia naučiť vnímať schopnosti žien, rozumieť im, zaradiť ich a využívať.

4.8.   Intenzívnejšia výmena osvedčených postupov v EÚ a zapojenie sociálnych partnerov

| 4.8.1. | Podľa názoru výboru konkrétna cesta k úspechu spočíva vo výmene a podpore osvedčených postupov a intenzívnejšom dialógu medzi členskými štátmi. Skutočná rovnosť a spravodlivé odmeňovanie sa dá dosiahnuť iba vtedy, keď všetky členské štáty prijmú konštruktívne opatrenia a budú sa zasadzovať za odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Dôležitú úlohu pri uskutočňovaní tohto cieľa zohrávajú organizácie zamestnávateľov a zamestnancov, ako aj Európsky inštitút pre rodovú rovnosť. |
| --- | --- |

4.8.1.

Podľa názoru výboru konkrétna cesta k úspechu spočíva vo výmene a podpore osvedčených postupov a intenzívnejšom dialógu medzi členskými štátmi. Skutočná rovnosť a spravodlivé odmeňovanie sa dá dosiahnuť iba vtedy, keď všetky členské štáty prijmú konštruktívne opatrenia a budú sa zasadzovať za odstránenie rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Dôležitú úlohu pri uskutočňovaní tohto cieľa zohrávajú organizácie zamestnávateľov a zamestnancov, ako aj Európsky inštitút pre rodovú rovnosť.

| 4.8.2. | Sociálni partneri sa pri kolektívnom vyjednávaní musia cielene zasadzovať za odstránenie rozdielov v príjmoch. Konkrétnym príkladom takejto úspešnej iniciatívy je rámec činností pre rovnosť medzi ženami a mužmi, ktorý prijali európski sociálni partneri v roku 2005 a v ktorom je problematika rozdielov v odmeňovaní žien a mužov zaradená medzi štyri priority (14). |
| --- | --- |

4.8.2.

Sociálni partneri sa pri kolektívnom vyjednávaní musia cielene zasadzovať za odstránenie rozdielov v príjmoch. Konkrétnym príkladom takejto úspešnej iniciatívy je rámec činností pre rovnosť medzi ženami a mužmi, ktorý prijali európski sociálni partneri v roku 2005 a v ktorom je problematika rozdielov v odmeňovaní žien a mužov zaradená medzi štyri priority (14).

| 4.8.3. | V rámci mzdových štatistík je potrebné vykonať viacero zmien, aby informácie o rozdieloch v odmeňovaní boli lepším základom rozhodovania. Príčiny rozdielov v odmeňovaní treba podrobnejšie preskúmať a spoločné využívanie poznatkov, ktoré z tohto hodnotenia vyplynú, možno použiť na odhaľovanie, nápravu a prevenciu diskriminácie. |
| --- | --- |

4.8.3.

V rámci mzdových štatistík je potrebné vykonať viacero zmien, aby informácie o rozdieloch v odmeňovaní boli lepším základom rozhodovania. Príčiny rozdielov v odmeňovaní treba podrobnejšie preskúmať a spoločné využívanie poznatkov, ktoré z tohto hodnotenia vyplynú, možno použiť na odhaľovanie, nápravu a prevenciu diskriminácie.

| 4.8.4. | Na tento účel by Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok so sídlom v Dubline a Európsky inštitút pre rodovú rovnosť mali predložiť porovnateľné štatistiky z členských štátov o podiele žien na vedúcich a riadiacich pozíciách tak vo verejnom, ako aj súkromnom sektore a štatistiky o pokroku, ktorý dosiahli jednotlivé členské štáty v oblasti rovnakej odmeny za rovnakú prácu. |
| --- | --- |

4.8.4.

Na tento účel by Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok so sídlom v Dubline a Európsky inštitút pre rodovú rovnosť mali predložiť porovnateľné štatistiky z členských štátov o podiele žien na vedúcich a riadiacich pozíciách tak vo verejnom, ako aj súkromnom sektore a štatistiky o pokroku, ktorý dosiahli jednotlivé členské štáty v oblasti rovnakej odmeny za rovnakú prácu.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Článok 4: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:1998:014:0006:0008:DE:PDF

1

(2)  Táto otázka je súčasťou programu európskych sociálnych partnerov, v súlade s návrhom prijatým v rámci druhej konzultácie s európskymi sociálnymi partnermi o zosúladení pracovného, súkromného a rodinného života.

2

(3)  EHSV sa odvoláva na niekoľko odporúčaní, ktoré v tejto oblasti predložil vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, naposledy v stanovisku na tému „Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (podľa článku 128 Zmluvy o ES)“, spravodajca: pán Greif, CESE 282/2008 (SOC/303), predovšetkým v bode 2.3.

3

(4)  KOM(2008) 10 v konečnom znení z 23. januára 2008.

4

(5)  Pozri: www.epws.org

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému „Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010“, spravodajkyňa: Grace Attard (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006). V tejto súvislosti je potrebné menovať nasledujúce dokumenty: stanovisko EHSV z 28. 9. 2005 na tému „Zriadenie Európskeho inštitútu pre rovnosť pohlaví“, spravodajkyňa: pani Štechová (Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006), stanovisko EHSV z 29. 9. 2005 na tému „Chudoba žien v Európe“, spravodajkyňa: pani King (Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006). Na tomto mieste je potrebné spomenúť aj Chartu ETUC o rovnoprávnosti v rámci odborových organizácií, schválenú na kongrese ETUC 23. mája 2007 v Seville a Príručku Európskej únie o rovnoprávnosti pohlaví v oblasti politík zamestnanosti, júl 2007.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou 3.

7

(8)  Stanovisko EHSV z 29. novembra 2001 na tému „Hospodársky rast, dane a udržateľnosť dôchodkov v EÚ“, (Ú. v. ES C 48, 21.2.2002); Spravodajca: pán Byme, pomocný spravodajca: pán van Dijk.

8

(9)  Eurostat, Európsky prieskum pracovných síl, vedúci pracovníci v EÚ – rozdelenie podľa pohlavia v roku 2000 a 2006.

9

(10)  Eurobarometer.

10

(11)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Podnikateľské zmýšľanie a lisabonská agenda“ z 25. 10. 2007, spravodajkyňa: pani Sharma, pomocný spravodajca: pán Olsson (Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008).

11

(12)  V Dánsku sú všetky podniky od 1. októbra 2006 zo zákona povinné prispievať do národného vyrovnávacieho fondu určeného na podporu rodičovskej dovolenky. Tento spôsob zabezpečuje, že žiaden podnik nie je z dôvodu vyplácania miezd v súvislosti s rodičovskou dovolenkou znevýhodnený a rodičom na rodičovskej dovolenke nehrozí, že sa stanú finančnou záťažou pre jednotlivých zamestnávateľov. Podobný systém je na Islande, kde všetci zamestnávatelia a zamestnanci platia príspevky na rodičovskú dovolenku do štátnej pokladne. Ďalej tam bol zavedený tretinový model, podľa ktorého si tak matka, ako aj otec zoberie jednu tretinu deväťmesačnej rodičovskej dovolenky a poslednú tretinu si môžu rozdeliť. Odkedy táto úprava nadobudla platnosť, takmer 90 % otcov na Islande si berie otcovskú dovolenku.

12

(13)  1. júla 2006 bol vo Švédsku prijatý nový zákon o rodičovskej dovolenke, podľa ktorého zamestnávateľ nesmie znevýhodňovať zamestnanca z dôvodov, ktoré súvisia s rodičovskou dovolenkou. Podľa tohto nového zákona sa nesmie robiť rozdiel medzi zamestnancami na rodičovskej dovolenke a tými, ktorí nie sú na rodičovskej dovolenke. Podľa poverenca pre rovnosť žien a mužov sa musí so zamestnancami na rodičovskej dovolenke zaobchádzať tak, ako keby aktívne pracovali. Ženy si v priemere berú oveľa dlhšiu rodičovskú dovolenku než muži, takže častejšie prichádzajú o prémie a príplatky.

13

(14)  Framework of Actions on Gender Equality:

14

http://ec.europa.eu/employment_social/news/2005/mar/gender_equality_en.pdf

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/61

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Predchádzanie terorizmu a násilnej radikalizácii“

(2008/C 211/17)

Pani Margot WALLSTRÖMOVÁ, podpredsedníčka Európskej komisie, listom zo 17. decembra 2007 požiadala podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému

„Predchádzanie terorizmu a násilnej radikalizácii“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. apríla 2008. Spravodajcom bol pán RETUREAU a pomocným spravodajcom pán CABRA DE LUNA.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. – 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 147 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1. | Komisia požiadala výbor, aby vypracoval stanovisko k problematike predchádzania terorizmu, ktoré by bolo zamerané hlavne na stratégie predchádzania násilnej radikalizácii, keďže plánuje na túto tému prijať v júli 2008 oznámenie. Hlavným cieľom oznámenia je stanoviť osvedčené postupy pokiaľ ide o politiky, činnosti a iniciatívy v oblasti boja proti násilnej radikalizácii. V súčasnosti sa predpokladá, že v oznámení sa budú rozoberať témy ako násilná radikalizácia vo väzeniach a na iných zraniteľných miestach alebo na miestach náboru, pričom pozornosť by sa mala venovať najmä učeniu a ideológii, ktoré propagujú násilní extrémisti, ako aj angažovanosti a posilneniu občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1.

Komisia požiadala výbor, aby vypracoval stanovisko k problematike predchádzania terorizmu, ktoré by bolo zamerané hlavne na stratégie predchádzania násilnej radikalizácii, keďže plánuje na túto tému prijať v júli 2008 oznámenie. Hlavným cieľom oznámenia je stanoviť osvedčené postupy pokiaľ ide o politiky, činnosti a iniciatívy v oblasti boja proti násilnej radikalizácii. V súčasnosti sa predpokladá, že v oznámení sa budú rozoberať témy ako násilná radikalizácia vo väzeniach a na iných zraniteľných miestach alebo na miestach náboru, pričom pozornosť by sa mala venovať najmä učeniu a ideológii, ktoré propagujú násilní extrémisti, ako aj angažovanosti a posilneniu občianskej spoločnosti.

| 1.2. | Od konca studenej vojny prešiel svet pod vplyvom hospodárskej globalizácie zásadnými zmenami pokiaľ ide o medzinárodné rozloženie moci. Táto skutočnosť sa odrazila aj na podstate svetových inštitúcií ako je OSN, ktoré zaznamenali (a uznali) vznik čoraz väčšieho počtu nových štátnych celkov presadzujúcich svoju zvrchovanosť a právnu subjektivitu podľa medzinárodného verejného práva. |
| --- | --- |

1.2.

Od konca studenej vojny prešiel svet pod vplyvom hospodárskej globalizácie zásadnými zmenami pokiaľ ide o medzinárodné rozloženie moci. Táto skutočnosť sa odrazila aj na podstate svetových inštitúcií ako je OSN, ktoré zaznamenali (a uznali) vznik čoraz väčšieho počtu nových štátnych celkov presadzujúcich svoju zvrchovanosť a právnu subjektivitu podľa medzinárodného verejného práva.

| 1.3. | V niektorých z týchto novovzniknutých krajín vznikali konflikty a časti ich území stále okupujú ozbrojené hnutia, pričom v týchto oblastiach často dochádza k pošliapavaniu ľudských práv. |
| --- | --- |

1.3.

V niektorých z týchto novovzniknutých krajín vznikali konflikty a časti ich území stále okupujú ozbrojené hnutia, pričom v týchto oblastiach často dochádza k pošliapavaniu ľudských práv.

| 1.4. | Územia alebo časti území, ktoré sú slabo kontrolované alebo sa úplne vymykajú spod kontroly, poskytujú útočiská pre vodcov hlavných teroristických skupín, ktorí obvykle umiestňujú svoje základne do oblastí, v ktorých prestal existovať právny štát a verejné slobody. |
| --- | --- |

1.4.

Územia alebo časti území, ktoré sú slabo kontrolované alebo sa úplne vymykajú spod kontroly, poskytujú útočiská pre vodcov hlavných teroristických skupín, ktorí obvykle umiestňujú svoje základne do oblastí, v ktorých prestal existovať právny štát a verejné slobody.

| 1.5. | Klasická vojna sa ukázala do určitej miery ako neúčinná pri rozptýlenej hrozbe, ktorá sa prejavuje v mnohorakých podobách, má široko rozvetvené štruktúry a prostredníctvom fundamentalizmu a antidemokratickej politickej ideológie manipuluje organizácie a neformálne skupiny, ktoré sú pripravené používať politické násilie. |
| --- | --- |

1.5.

Klasická vojna sa ukázala do určitej miery ako neúčinná pri rozptýlenej hrozbe, ktorá sa prejavuje v mnohorakých podobách, má široko rozvetvené štruktúry a prostredníctvom fundamentalizmu a antidemokratickej politickej ideológie manipuluje organizácie a neformálne skupiny, ktoré sú pripravené používať politické násilie.

| 1.6. | Skutočnosť, že sa doposiaľ nepodarilo mierovou cestou vyriešiť situáciu v Palestíne a ďalšie ozbrojené konflikty vo svete, vytvára priaznivé politické prostredie pre extrémistické názory a medzinárodné teroristické útoky. Treba však podotknúť, že väčšina teroristických činov sa odohráva v rámci vnútorných konfliktov. |
| --- | --- |

1.6.

Skutočnosť, že sa doposiaľ nepodarilo mierovou cestou vyriešiť situáciu v Palestíne a ďalšie ozbrojené konflikty vo svete, vytvára priaznivé politické prostredie pre extrémistické názory a medzinárodné teroristické útoky. Treba však podotknúť, že väčšina teroristických činov sa odohráva v rámci vnútorných konfliktov.

| 1.7. | S určitosťou možno povedať, že sa nevenovala dostatočná pozornosť preskúmaniu motivácie a metód náboru, ktoré dokážu, ako tomu bolo v prípade 11. septembra 2001, zmeniť odborníkov, inžinierov a intelektuálov na strojcov a páchateľov riadených samovražedných útokov svedčiacich o vysokej miere odhodlanosti, inteligencie a schopnosti preniknúť do demokratickej spoločnosti. Primeraná stratégia boja proti terorizmu, ktorá by bola vypracovaná na rovnakej úrovni ako stratégia teroristov, si vyžaduje čo najhlbšie preniknutie do ideologického a psychologického zmýšľania vedúceho k teroristickým činom, ako aj vypracovanie geopolitických analýz a preskúmanie možností využitia všetkých informačných a komunikačných prostriedkov. |
| --- | --- |

1.7.

S určitosťou možno povedať, že sa nevenovala dostatočná pozornosť preskúmaniu motivácie a metód náboru, ktoré dokážu, ako tomu bolo v prípade 11. septembra 2001, zmeniť odborníkov, inžinierov a intelektuálov na strojcov a páchateľov riadených samovražedných útokov svedčiacich o vysokej miere odhodlanosti, inteligencie a schopnosti preniknúť do demokratickej spoločnosti. Primeraná stratégia boja proti terorizmu, ktorá by bola vypracovaná na rovnakej úrovni ako stratégia teroristov, si vyžaduje čo najhlbšie preniknutie do ideologického a psychologického zmýšľania vedúceho k teroristickým činom, ako aj vypracovanie geopolitických analýz a preskúmanie možností využitia všetkých informačných a komunikačných prostriedkov.

| 1.8. | Krízu postihujúcu národné štáty v dnešnom globalizovanom svete založenom na komunikácii, v ktorom sa mnohé otázky nedajú riešiť výlučne na národnej úrovni, sprevádza kríza v medzinárodnom práve, ktoré neposkytuje odradzujúce kontrolné prostriedky a hlavne primerané právne prostriedky na intervenciu. Bezpečnostná rada OSN je jedinou inštitúciou, ktorá má v tejto oblasti dostatočné právomoci, ale tieto kompetencie relativizuje právo veta, ktorým disponuje päť krajín. |
| --- | --- |

1.8.

Krízu postihujúcu národné štáty v dnešnom globalizovanom svete založenom na komunikácii, v ktorom sa mnohé otázky nedajú riešiť výlučne na národnej úrovni, sprevádza kríza v medzinárodnom práve, ktoré neposkytuje odradzujúce kontrolné prostriedky a hlavne primerané právne prostriedky na intervenciu. Bezpečnostná rada OSN je jedinou inštitúciou, ktorá má v tejto oblasti dostatočné právomoci, ale tieto kompetencie relativizuje právo veta, ktorým disponuje päť krajín.

| 1.9. | Dôsledný a obnovený multilaterálny systém by však dokázal vytvoriť lepšie podmienky na to, ako čeliť celosvetovým klimatickým, hospodárskym a sociálnym problémom. Medzinárodný terorizmus by sa dal ľahšie poraziť v multilaterálnom kontexte, v rámci ktorého by sa zabezpečila koordinácia a spolupráca medzi vládami, medzinárodnými agentúrami (Interpol) a tiež mimovládnymi organizáciami, ktoré pozorne monitorujú otázky týkajúce sa demokracie a ochrany procesných práv ako aj verejných slobôd. |
| --- | --- |

1.9.

Dôsledný a obnovený multilaterálny systém by však dokázal vytvoriť lepšie podmienky na to, ako čeliť celosvetovým klimatickým, hospodárskym a sociálnym problémom. Medzinárodný terorizmus by sa dal ľahšie poraziť v multilaterálnom kontexte, v rámci ktorého by sa zabezpečila koordinácia a spolupráca medzi vládami, medzinárodnými agentúrami (Interpol) a tiež mimovládnymi organizáciami, ktoré pozorne monitorujú otázky týkajúce sa demokracie a ochrany procesných práv ako aj verejných slobôd.

2.   Zodpovednosť Európy, prebiehajúce a pripravované aktivity

| 2.1. | Snaha o účinný boj proti terorizmu na úrovni Európskej únie si vyžadovala, aby členské štáty prijali spoločnú definíciu teroristického zločinu a aby zosúladili svoje trestné právo aj v oblasti vznášania obvinení a vymeriavania trestov. Tento proces sa spustil pomerne rýchlo spolu so zavedením európskeho zatykača a Rada začala v tejto oblasti postupom času (najmä od 90. rokov) prijímať rámcové rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.1.

Snaha o účinný boj proti terorizmu na úrovni Európskej únie si vyžadovala, aby členské štáty prijali spoločnú definíciu teroristického zločinu a aby zosúladili svoje trestné právo aj v oblasti vznášania obvinení a vymeriavania trestov. Tento proces sa spustil pomerne rýchlo spolu so zavedením európskeho zatykača a Rada začala v tejto oblasti postupom času (najmä od 90. rokov) prijímať rámcové rozhodnutia.

| 2.2. | Po krvavých útokoch v USA 11. septembra 2001 sa na medzinárodnej úrovni ako aj v rámci Európy a Spoločenstva zaviedla potrebná koordinácia medzi Bezpečnostnou radou OSN, Interpolom, NATO (v otázke vojenských operácií), Radou Európy (hlavne prostredníctvom Európskeho dohovoru o boji proti terorizmu), OBSE, Európskou úniou a Europolom. Začala sa rozvíjať spolupráca s USA, krajinami Maghrebu a Africkou úniou, ako aj jednotlivé operácie zamerané na vojenskú, policajnú a finančnú pomoc pre určité krajiny. |
| --- | --- |

2.2.

Po krvavých útokoch v USA 11. septembra 2001 sa na medzinárodnej úrovni ako aj v rámci Európy a Spoločenstva zaviedla potrebná koordinácia medzi Bezpečnostnou radou OSN, Interpolom, NATO (v otázke vojenských operácií), Radou Európy (hlavne prostredníctvom Európskeho dohovoru o boji proti terorizmu), OBSE, Európskou úniou a Europolom. Začala sa rozvíjať spolupráca s USA, krajinami Maghrebu a Africkou úniou, ako aj jednotlivé operácie zamerané na vojenskú, policajnú a finančnú pomoc pre určité krajiny.

| 2.3. | Inštitúcie Spoločenstva, politickí predstavitelia členských štátov, ako aj väčšina občanov dosiahli konsenzus v otázke definície terorizmu ako aj v otázke legálnych a ilegálnych činov, ktoré z tejto definície nevyplývajú. Je potrebné sa cielene zamerať na túto hrozbu a jej vývoj, aby sa predišlo rozptýleniu úsilia a zbytočným obmedzeniam individuálnych ako aj kolektívnych práv a slobôd. |
| --- | --- |

2.3.

Inštitúcie Spoločenstva, politickí predstavitelia členských štátov, ako aj väčšina občanov dosiahli konsenzus v otázke definície terorizmu ako aj v otázke legálnych a ilegálnych činov, ktoré z tejto definície nevyplývajú. Je potrebné sa cielene zamerať na túto hrozbu a jej vývoj, aby sa predišlo rozptýleniu úsilia a zbytočným obmedzeniam individuálnych ako aj kolektívnych práv a slobôd.

| 2.4. | V určitých afrických krajinách a krajinách Stredného východu (hlavne v štátoch s autoritárskym režimom) však možno pozorovať, že boj proti akejkoľvek forme politickej opozície sa zvykne označovať za boj proti terorizmu. Táto skutočnosť by mala byť dôvodom na znepokojenie pre Európsku úniu a jej členské štáty, z ktorých niektoré udržiavajú s vodcami spomínaných krajín hospodárske a politické vzťahy, spolupracujú s nimi vo vojenskej oblasti a mali by využiť svoj vplyv na to, aby sa boj proti terorizmu nezneužíval. |
| --- | --- |

2.4.

V určitých afrických krajinách a krajinách Stredného východu (hlavne v štátoch s autoritárskym režimom) však možno pozorovať, že boj proti akejkoľvek forme politickej opozície sa zvykne označovať za boj proti terorizmu. Táto skutočnosť by mala byť dôvodom na znepokojenie pre Európsku úniu a jej členské štáty, z ktorých niektoré udržiavajú s vodcami spomínaných krajín hospodárske a politické vzťahy, spolupracujú s nimi vo vojenskej oblasti a mali by využiť svoj vplyv na to, aby sa boj proti terorizmu nezneužíval.

| 2.5. | Z medzinárodného hľadiska sa ako najvážnejší problém javí otázka primeranej reakcie na celosvetové hrozby, ktoré predstavujú rôzne teroristické hnutia, či už pre veľvyslanectvá alebo rôzne iné cieľové skupiny, hlavne civilné obyvateľstvo. Vzhľadom na svoju geografickú polohu je hrozbe teroristických útokov najviac vystavená Európa. |
| --- | --- |

2.5.

Z medzinárodného hľadiska sa ako najvážnejší problém javí otázka primeranej reakcie na celosvetové hrozby, ktoré predstavujú rôzne teroristické hnutia, či už pre veľvyslanectvá alebo rôzne iné cieľové skupiny, hlavne civilné obyvateľstvo. Vzhľadom na svoju geografickú polohu je hrozbe teroristických útokov najviac vystavená Európa.

| 2.6. | Cieľom teroristickej činnosti je vytvoriť atmosféru strachu a neistoty, ako aj podkopať základy demokratických inštitúcií. Nesmieme preto padnúť do pasce, ktorú predstavujú neopodstatnené obmedzenia ľudských práv a občianskych slobôd v mene bezpečnosti. V najohrozenejších krajinách sa už viacero rokov uplatňujú výnimočné opatrenia rôzneho rozsahu a niektoré kroky presahujú svoj účel ako aj hranicu zvládnuteľnosti. Príkladom je napríklad zber osobných údajov o cestujúcich na transatlantických letoch, ktoré zahŕňajú rozsiahle množstvo podrobných informácií a ktoré sa uchovávajú príliš dlhú dobu. |
| --- | --- |

2.6.

Cieľom teroristickej činnosti je vytvoriť atmosféru strachu a neistoty, ako aj podkopať základy demokratických inštitúcií. Nesmieme preto padnúť do pasce, ktorú predstavujú neopodstatnené obmedzenia ľudských práv a občianskych slobôd v mene bezpečnosti. V najohrozenejších krajinách sa už viacero rokov uplatňujú výnimočné opatrenia rôzneho rozsahu a niektoré kroky presahujú svoj účel ako aj hranicu zvládnuteľnosti. Príkladom je napríklad zber osobných údajov o cestujúcich na transatlantických letoch, ktoré zahŕňajú rozsiahle množstvo podrobných informácií a ktoré sa uchovávajú príliš dlhú dobu.

| 2.7. | Monitorovanie sietí, rozšírené využívanie bezpečnostných kamier vo verejných priestoroch ako aj na súkromných miestach sprístupnených verejnosti, politika v oblasti hraničných kontrol, dohľad nad demonštráciami a podrobné kontroly na letiskách možno v prípade prekročenia hranice účelnosti považovať za zásah do súkromného života, obmedzenie slobody pohybu a občianskych slobôd všeobecne. Takýto prístup by mohol naštrbiť podporu, ktorú občania vyjadrujú politike boja proti terorizmu, pretože sa im môže zdať, že tieto opatrenia sú namierené hlavne proti nim. |
| --- | --- |

2.7.

Monitorovanie sietí, rozšírené využívanie bezpečnostných kamier vo verejných priestoroch ako aj na súkromných miestach sprístupnených verejnosti, politika v oblasti hraničných kontrol, dohľad nad demonštráciami a podrobné kontroly na letiskách možno v prípade prekročenia hranice účelnosti považovať za zásah do súkromného života, obmedzenie slobody pohybu a občianskych slobôd všeobecne. Takýto prístup by mohol naštrbiť podporu, ktorú občania vyjadrujú politike boja proti terorizmu, pretože sa im môže zdať, že tieto opatrenia sú namierené hlavne proti nim.

| 2.8. | Zasahovanie do života občanov a prísne kontroly so sebou tiež prinášajú riziko (na ktoré sa už často upozorňuje) sústreďovania týchto kontrol na určité presne zamerané „viditeľné menšiny“, ktoré budú čoraz viac stigmatizované a budú sa cítiť obeťami etnickej alebo rasovej diskriminácie. Miera tolerancie sa už zďaleka presiahla, čo prispieva k určitej „násilnej radikalizácii“ pri konfliktných situáciách a stretoch policajných alebo vojenských síl s mládežou žijúcou v problematických mestských štvrtiach (getách), kde tiež dochádza k poškodzovaniu nehnuteľností a verejného ako aj súkromného majetku. |
| --- | --- |

2.8.

Zasahovanie do života občanov a prísne kontroly so sebou tiež prinášajú riziko (na ktoré sa už často upozorňuje) sústreďovania týchto kontrol na určité presne zamerané „viditeľné menšiny“, ktoré budú čoraz viac stigmatizované a budú sa cítiť obeťami etnickej alebo rasovej diskriminácie. Miera tolerancie sa už zďaleka presiahla, čo prispieva k určitej „násilnej radikalizácii“ pri konfliktných situáciách a stretoch policajných alebo vojenských síl s mládežou žijúcou v problematických mestských štvrtiach (getách), kde tiež dochádza k poškodzovaniu nehnuteľností a verejného ako aj súkromného majetku.

| 2.9. | Ak sa takéto prejavy násilia v mestách budú vnímať ako súčasť „radikalizácie vedúcej k násiliu“, ktorá sa považuje za formu násilia predchádzajúcu terorizmu alebo dokonca za jednu z podôb terorizmu ako takého, môže to viesť k príliš širokej definícii páchaných teroristických činov, pokusov o teroristický čin a napomáhania teroristickej činnosti. Táto definícia by sa rozšírila aj na rôzne formy násilia, ktoré napriek svojej závažnosti nie sú vždy páchané s úmyslom dopustiť sa teroristického činu, hoci toto násilie spôsobuje rozsiahle materiálne škody a niekedy aj vážne zranenia. |
| --- | --- |

2.9.

Ak sa takéto prejavy násilia v mestách budú vnímať ako súčasť „radikalizácie vedúcej k násiliu“, ktorá sa považuje za formu násilia predchádzajúcu terorizmu alebo dokonca za jednu z podôb terorizmu ako takého, môže to viesť k príliš širokej definícii páchaných teroristických činov, pokusov o teroristický čin a napomáhania teroristickej činnosti. Táto definícia by sa rozšírila aj na rôzne formy násilia, ktoré napriek svojej závažnosti nie sú vždy páchané s úmyslom dopustiť sa teroristického činu, hoci toto násilie spôsobuje rozsiahle materiálne škody a niekedy aj vážne zranenia.

| 2.10. | Skôr než sa konkrétny čin alebo pokus o jeho spáchanie označí ako teroristický, je nevyhnutné zistiť, aký bol sledovaný zámer páchateľa. |
| --- | --- |

2.10.

Skôr než sa konkrétny čin alebo pokus o jeho spáchanie označí ako teroristický, je nevyhnutné zistiť, aký bol sledovaný zámer páchateľa.

| 2.11. | V nedávnej minulosti sa na našom kontinente začali objavovať teroristické hnutia, ktoré pokračujú vo svojej činnosti aj v súčasnosti. Politické násilie však nemá opodstatnenie v demokratických krajinách, kde je možné zakladať politické strany a zúčastňovať sa na pravidelných a spravodlivých voľbách na všetkých úrovniach riadenia, t. j. na miestnej, národnej a v našom prípade aj európskej úrovni. |
| --- | --- |

2.11.

V nedávnej minulosti sa na našom kontinente začali objavovať teroristické hnutia, ktoré pokračujú vo svojej činnosti aj v súčasnosti. Politické násilie však nemá opodstatnenie v demokratických krajinách, kde je možné zakladať politické strany a zúčastňovať sa na pravidelných a spravodlivých voľbách na všetkých úrovniach riadenia, t. j. na miestnej, národnej a v našom prípade aj európskej úrovni.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Zatiaľ čo v otázke definície terorizmu sa dosiahol konsenzus, niektoré nové pojmy môžu byť problematické, ako napríklad pojem „násilná radikalizácia“, ktorú Európska komisia definuje ako „jav, keď ľudia prijímajú názory, náhľady a myšlienky, ktoré môžu viesť k teroristickým činom definovaným v článku 1 rámcového rozhodnutia“ z roku 2002. |
| --- | --- |

3.1.

Zatiaľ čo v otázke definície terorizmu sa dosiahol konsenzus, niektoré nové pojmy môžu byť problematické, ako napríklad pojem „násilná radikalizácia“, ktorú Európska komisia definuje ako „jav, keď ľudia prijímajú názory, náhľady a myšlienky, ktoré môžu viesť k teroristickým činom definovaným v článku 1 rámcového rozhodnutia“ z roku 2002.

| 3.2. | Táto skutočnosť bola zdôraznená v Burgessovej správe pre EP zameranej na novú koncepciu „násilnej radikalizácie“ v spojení s podporou terorizmu a náborom do teroristických skupín. Aj v tejto správe sa uvádza, že hlavnou výzvou pri definovaní násilnej radikalizácie a jej predchádzania je sledovaný zámer. Radikalizácia predstavuje tiež postupný proces, ktorý môže trvať viacero rokov, pričom tento čas poskytuje priestor na dialóg a vzdelávacie ako aj informačné aktivity a iné preventívne opatrenia. |
| --- | --- |

3.2.

Táto skutočnosť bola zdôraznená v Burgessovej správe pre EP zameranej na novú koncepciu „násilnej radikalizácie“ v spojení s podporou terorizmu a náborom do teroristických skupín. Aj v tejto správe sa uvádza, že hlavnou výzvou pri definovaní násilnej radikalizácie a jej predchádzania je sledovaný zámer. Radikalizácia predstavuje tiež postupný proces, ktorý môže trvať viacero rokov, pričom tento čas poskytuje priestor na dialóg a vzdelávacie ako aj informačné aktivity a iné preventívne opatrenia.

| 3.3. | Terorizmus je vo svete politiky už dávno známym javom. V súčasnosti využíva globálne komunikačné prostriedky, daňové raje a možnosti, ktoré poskytujú krajiny so slabou úrovňou riadenia alebo so zrútenou štátnou štruktúrou, s cieľom vybudovať v týchto oblastiach základne a výcvikové tábory. Ide však skôr o rozptýlenú činnosť ako o jednotnú a štruktúrovanú medzinárodnú sieť. |
| --- | --- |

3.3.

Terorizmus je vo svete politiky už dávno známym javom. V súčasnosti využíva globálne komunikačné prostriedky, daňové raje a možnosti, ktoré poskytujú krajiny so slabou úrovňou riadenia alebo so zrútenou štátnou štruktúrou, s cieľom vybudovať v týchto oblastiach základne a výcvikové tábory. Ide však skôr o rozptýlenú činnosť ako o jednotnú a štruktúrovanú medzinárodnú sieť.

| 3.4. | Teroristické aktivity nadobudli nový rozmer vďaka svetovým médiám, ktoré na takéto útoky reagujú okamžite (niekedy takmer v priamom prenose) a informujú o nich podrobným spôsobom, pričom často poskytujú priame zábery z miesta činu. Následky teroristických činov sú preto dnes oveľa citeľnejšie ako kedykoľvek predtým. Vzhľadom na slobodu tlače sa však táto honba za senzáciami nedá zabrzdiť, hoci do značnej miery prehlbuje pocit strachu a neistoty u civilného obyvateľstva a teroristom poskytuje publicitu. |
| --- | --- |

3.4.

Teroristické aktivity nadobudli nový rozmer vďaka svetovým médiám, ktoré na takéto útoky reagujú okamžite (niekedy takmer v priamom prenose) a informujú o nich podrobným spôsobom, pričom často poskytujú priame zábery z miesta činu. Následky teroristických činov sú preto dnes oveľa citeľnejšie ako kedykoľvek predtým. Vzhľadom na slobodu tlače sa však táto honba za senzáciami nedá zabrzdiť, hoci do značnej miery prehlbuje pocit strachu a neistoty u civilného obyvateľstva a teroristom poskytuje publicitu.

| 3.5. | Internet poskytuje komunikačný priestor na šírenie ideológií podporujúcich násilie a na nábor pomocníkov ako aj priamo záujemcov o páchanie samovražedných útokov. Využíva sa tiež na komunikáciu medzi páchateľmi útokov a ich vodcami, ako aj na šírenie postupov na domácu výrobu výbušnín. |
| --- | --- |

3.5.

Internet poskytuje komunikačný priestor na šírenie ideológií podporujúcich násilie a na nábor pomocníkov ako aj priamo záujemcov o páchanie samovražedných útokov. Využíva sa tiež na komunikáciu medzi páchateľmi útokov a ich vodcami, ako aj na šírenie postupov na domácu výrobu výbušnín.

| 3.6. | Odhliadnuc od pátrania po internetových stránkach propagujúcich terorizmus však bude ťažké sledovať komunikáciu medzi určitými skupinami, vzhľadom na súčasné kódovacie technológie a technológie na utajovanie zakódovaných informácií, či už ide o písomný alebo ústny prejav. |
| --- | --- |

3.6.

Odhliadnuc od pátrania po internetových stránkach propagujúcich terorizmus však bude ťažké sledovať komunikáciu medzi určitými skupinami, vzhľadom na súčasné kódovacie technológie a technológie na utajovanie zakódovaných informácií, či už ide o písomný alebo ústny prejav.

| 3.7. | Výbor preto vyjadruje pochybnosti nad očakávanou účinnosťou prísnejších opatrení, ktoré sa v súčasnosti prijímajú v rámci monitorovania internetu a súkromnej komunikácie jednotlivcov. |
| --- | --- |

3.7.

Výbor preto vyjadruje pochybnosti nad očakávanou účinnosťou prísnejších opatrení, ktoré sa v súčasnosti prijímajú v rámci monitorovania internetu a súkromnej komunikácie jednotlivcov.

| 3.8. | Dá sa tiež pochybovať o tom, či overovanie totožnosti a prehliadky batožiny a vozidiel na cestných hraničných prechodoch, letiskách, v prístavoch a v zriedkavejších prípadoch aj na autobusových a železničných staniciach skutočne bránia pohybu teroristov, aj keď opatrenia na ochranu dokladov totožnosti sa ukázali byť účinným prostriedkom proti ich falšovaniu. Hoci tieto opatrenia vo všeobecnosti zločincom pohyb do určitej miery sťažujú, komplikujú život všetkým občanom a postupne vytvárajú možnosti na podrobné sledovanie pohybu jednotlivcov, ak vezmeme do úvahy aj rozšírené využívanie bezpečnostných videokamier, súkromných bezpečnostných strážcov a signálu z mobilných telefónov a iných lokalizačných zariadení v reálnom čase. Uvedené prostriedky však nezabraňujú činnosti samovražedných útočníkov. Budú tiež vytvárať atmosféru policajného štátu, pokiaľ sa neprijmú demokratické opatrenia, prostredníctvom ktorých by sa dokázalo, že využívanie týchto technológií sa obmedzuje skutočne len na nevyhnutné kroky potrebné na dosiahnutie sledovaného cieľa. Riešením by mohlo byť zriadenie vnútroštátnych orgánov, ktoré by kontrolovali monitorujúce subjekty, a vytvorenie európskej reflexnej skupiny zameranej na túto oblasť, ako aj na otázky týkajúce sa osôb podozrivých z teroristickej činnosti. |
| --- | --- |

3.8.

Dá sa tiež pochybovať o tom, či overovanie totožnosti a prehliadky batožiny a vozidiel na cestných hraničných prechodoch, letiskách, v prístavoch a v zriedkavejších prípadoch aj na autobusových a železničných staniciach skutočne bránia pohybu teroristov, aj keď opatrenia na ochranu dokladov totožnosti sa ukázali byť účinným prostriedkom proti ich falšovaniu. Hoci tieto opatrenia vo všeobecnosti zločincom pohyb do určitej miery sťažujú, komplikujú život všetkým občanom a postupne vytvárajú možnosti na podrobné sledovanie pohybu jednotlivcov, ak vezmeme do úvahy aj rozšírené využívanie bezpečnostných videokamier, súkromných bezpečnostných strážcov a signálu z mobilných telefónov a iných lokalizačných zariadení v reálnom čase. Uvedené prostriedky však nezabraňujú činnosti samovražedných útočníkov. Budú tiež vytvárať atmosféru policajného štátu, pokiaľ sa neprijmú demokratické opatrenia, prostredníctvom ktorých by sa dokázalo, že využívanie týchto technológií sa obmedzuje skutočne len na nevyhnutné kroky potrebné na dosiahnutie sledovaného cieľa. Riešením by mohlo byť zriadenie vnútroštátnych orgánov, ktoré by kontrolovali monitorujúce subjekty, a vytvorenie európskej reflexnej skupiny zameranej na túto oblasť, ako aj na otázky týkajúce sa osôb podozrivých z teroristickej činnosti.

| 3.9. | Monitorovanie ilegálnych finančných tokov v zásade nezasahuje do každodenného života občanov a umožňuje monitorovanie nelegálnych praktík (obchodovanie s ľuďmi, zbraňami, drogami, atď.) umožňujúcich hromadenie nelegálneho kapitálu, pričom toto monitorovanie pomôže na jednej strane sťažiť získavanie prostriedkov pre teroristické násilie a na druhej strane získať poznatky o jeho živnej pôde (1). Je však veľmi ťažké zabrániť hotovostným prevodom alebo prevodom prostredníctvom siete kontaktných osôb, v rámci ktorej peniaze vložené v jednej krajine vyberie sprostredkovateľ v inej krajine, a taktiež transakciám uskutočňovaným alebo potvrdzovaným kódovanou poštou alebo správami. Monitorovanie a vyšetrovanie môže byť účinné najmä pri zbierkach finančných prostriedkov pre charitatívne a humanitárne organizácie, ktoré sú tajne napojené na teroristické skupiny. Malo by sa však zabrániť monitorovaniu všetkých mimovládnych organizácií a sťažovaniu ich humanitárnej a solidárnej činnosti ako aj získavaniu subvencií, pretože atmosféra všeobecného podozrenia znepokojuje občanov, komplikuje činnosť ich organizácií a v niektorých prípadoch narúša fungovanie ich programov. |
| --- | --- |

3.9.

Monitorovanie ilegálnych finančných tokov v zásade nezasahuje do každodenného života občanov a umožňuje monitorovanie nelegálnych praktík (obchodovanie s ľuďmi, zbraňami, drogami, atď.) umožňujúcich hromadenie nelegálneho kapitálu, pričom toto monitorovanie pomôže na jednej strane sťažiť získavanie prostriedkov pre teroristické násilie a na druhej strane získať poznatky o jeho živnej pôde (1). Je však veľmi ťažké zabrániť hotovostným prevodom alebo prevodom prostredníctvom siete kontaktných osôb, v rámci ktorej peniaze vložené v jednej krajine vyberie sprostredkovateľ v inej krajine, a taktiež transakciám uskutočňovaným alebo potvrdzovaným kódovanou poštou alebo správami. Monitorovanie a vyšetrovanie môže byť účinné najmä pri zbierkach finančných prostriedkov pre charitatívne a humanitárne organizácie, ktoré sú tajne napojené na teroristické skupiny. Malo by sa však zabrániť monitorovaniu všetkých mimovládnych organizácií a sťažovaniu ich humanitárnej a solidárnej činnosti ako aj získavaniu subvencií, pretože atmosféra všeobecného podozrenia znepokojuje občanov, komplikuje činnosť ich organizácií a v niektorých prípadoch narúša fungovanie ich programov.

| 3.10. | Výmena údajov medzi policajnými orgánmi a informačnými službami sa týka mimoriadne citlivých informácií, ako sú fotografie, mená, adresy, odtlačky prstov, informácie o DNA a údaje o členstve v organizáciách, pričom naďalej pretrváva neistota pokiaľ ide o skutočné zabezpečenie ochrany súkromia a ochrany proti chybám pri registrácii a spracúvaní súborov VIS, SIS, policajných záznamov a rôznych spisov, ako aj o možnosť, aby registrované osoby dosiahli opravu svojich údajov. |
| --- | --- |

3.10.

Výmena údajov medzi policajnými orgánmi a informačnými službami sa týka mimoriadne citlivých informácií, ako sú fotografie, mená, adresy, odtlačky prstov, informácie o DNA a údaje o členstve v organizáciách, pričom naďalej pretrváva neistota pokiaľ ide o skutočné zabezpečenie ochrany súkromia a ochrany proti chybám pri registrácii a spracúvaní súborov VIS, SIS, policajných záznamov a rôznych spisov, ako aj o možnosť, aby registrované osoby dosiahli opravu svojich údajov.

| 3.11. | Hlavný prínos EÚ spočíva v harmonizácii, spolupráci a výmene skúseností, ktoré by sa dali ešte vylepšiť, pričom by sa však malo predísť hromadeniu právnych predpisov a špeciálnych opatrení, keďže súčasné zákony a orgány zamerané na boj proti organizovanému a finančnému zločinu by sa mohli rozšíriť na potláčanie terorizmu. |
| --- | --- |

3.11.

Hlavný prínos EÚ spočíva v harmonizácii, spolupráci a výmene skúseností, ktoré by sa dali ešte vylepšiť, pričom by sa však malo predísť hromadeniu právnych predpisov a špeciálnych opatrení, keďže súčasné zákony a orgány zamerané na boj proti organizovanému a finančnému zločinu by sa mohli rozšíriť na potláčanie terorizmu.

| 3.12. | Existuje množstvo literatúry, ktorá potvrdzuje, že výnimočné stavy, dokonca aj nízkeho alebo stredného stupňa, vo všeobecnosti prispievajú k obmedzovaniu občianskych slobôd, oslabovaniu záruk právneho štátu a k podozrievaniu cudzincov, legálnych aj ilegálnych migrantov a žiadateľov o azyl. Tento jav možno pozorovať vo väčšine členských štátov, kde sa začína šíriť atmosféra poznačená rasizmom a xenofóbiou. Je preto potrebné postaviť sa slovami aj činmi proti vytváraniu takýchto nálad. |
| --- | --- |

3.12.

Existuje množstvo literatúry, ktorá potvrdzuje, že výnimočné stavy, dokonca aj nízkeho alebo stredného stupňa, vo všeobecnosti prispievajú k obmedzovaniu občianskych slobôd, oslabovaniu záruk právneho štátu a k podozrievaniu cudzincov, legálnych aj ilegálnych migrantov a žiadateľov o azyl. Tento jav možno pozorovať vo väčšine členských štátov, kde sa začína šíriť atmosféra poznačená rasizmom a xenofóbiou. Je preto potrebné postaviť sa slovami aj činmi proti vytváraniu takýchto nálad.

| 3.13. | Úlohy členských štátov, inštitúcií EÚ, Europolu, Eurojustu a iných organizácií sú definované jasne, ale predovšetkým je potrebné neustále zlepšovať organizáciu spolupráce medzi informačnými a vyšetrovacími službami. |
| --- | --- |

3.13.

Úlohy členských štátov, inštitúcií EÚ, Europolu, Eurojustu a iných organizácií sú definované jasne, ale predovšetkým je potrebné neustále zlepšovať organizáciu spolupráce medzi informačnými a vyšetrovacími službami.

| 3.14. | Predchádzanie radikálnemu násiliu a terorizmu si však vyžaduje znalosť prostredia a ideológií, ktoré vytvárajú živnú pôdu pre takéto aktivity. Tieto vedomosti by mohli pomôcť vyvrátiť mnohé neopodstatnené predsudky. |
| --- | --- |

3.14.

Predchádzanie radikálnemu násiliu a terorizmu si však vyžaduje znalosť prostredia a ideológií, ktoré vytvárajú živnú pôdu pre takéto aktivity. Tieto vedomosti by mohli pomôcť vyvrátiť mnohé neopodstatnené predsudky.

| 3.15. | Boj proti terorizmu treba viesť dlhodobo, pretože trvá určitý čas, kým sa demokracia a dodržiavanie občianskych slobôd zakorenia alebo budú opätovne nastolené v destabilizovaných krajinách, v krajinách, ktoré nemajú kontrolu nad celým svojím územím a tiež v krajinách s autoritárskym a diktátorským režimom. |
| --- | --- |

3.15.

Boj proti terorizmu treba viesť dlhodobo, pretože trvá určitý čas, kým sa demokracia a dodržiavanie občianskych slobôd zakorenia alebo budú opätovne nastolené v destabilizovaných krajinách, v krajinách, ktoré nemajú kontrolu nad celým svojím územím a tiež v krajinách s autoritárskym a diktátorským režimom.

| 3.16. | Výbor sa domnieva, že zvyčajne diskrétnu činnosť informačných služieb a policajných vyšetrovaní by nemalo sprevádzať systematické utajovanie informácií pred občanmi a ich národnými ako aj európskymi zástupcami. Mali by byť verejne dostupné informácie, ktoré by občanom umožnili zapájať sa do tohto diania a vykonávať demokratickú kontrolu, a to bez ohľadu na kontext, v primeranej podobe, a v záujme dohliadania na dodržiavanie princípov právneho štátu. |
| --- | --- |

3.16.

Výbor sa domnieva, že zvyčajne diskrétnu činnosť informačných služieb a policajných vyšetrovaní by nemalo sprevádzať systematické utajovanie informácií pred občanmi a ich národnými ako aj európskymi zástupcami. Mali by byť verejne dostupné informácie, ktoré by občanom umožnili zapájať sa do tohto diania a vykonávať demokratickú kontrolu, a to bez ohľadu na kontext, v primeranej podobe, a v záujme dohliadania na dodržiavanie princípov právneho štátu.

4.   Úloha občianskej spoločnosti pri predchádzaní terorizmu a radikalizácii vedúcej k násiliu

4.1.   Hlavná úloha občianskej spoločnosti

| 4.1.1. | Občianska spoločnosť je hlavnou obeťou medzinárodného terorizmu (či už ide o terorizmus vychádzajúci z iredentistického nacionalizmu, z inštrumentalizácie náboženského fundamentalizmu alebo jednoducho zo sklonov k samoúčelnému násiliu). Práve na ňu sú zamerané teroristické skupiny usilujúce sa o kolektívne potrestanie s čo najširším záberom, s cieľom nastoliť atmosféru všeobecného teroru a prinútiť štát splniť ich požiadavky. Občianska spoločnosť je však aj jedným z hlavných aktérov v mnohých stratégiách boja proti tejto hrozbe, ako už výbor uviedol vo svojom stanovisku na tému „Účasť občianskej spoločnosti v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu“ (2), či už ide o mechanizmy na vyrovnanie sa s jeho najzjavnejším následkami alebo o mechanizmy na skúmanie jeho príčin, pričom nemožno opomenúť významnú činnosť občianskej spoločnosti v súvislosti s obeťami, ktoré na vlastnej koži pocítili následky terorizmu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Občianska spoločnosť je hlavnou obeťou medzinárodného terorizmu (či už ide o terorizmus vychádzajúci z iredentistického nacionalizmu, z inštrumentalizácie náboženského fundamentalizmu alebo jednoducho zo sklonov k samoúčelnému násiliu). Práve na ňu sú zamerané teroristické skupiny usilujúce sa o kolektívne potrestanie s čo najširším záberom, s cieľom nastoliť atmosféru všeobecného teroru a prinútiť štát splniť ich požiadavky. Občianska spoločnosť je však aj jedným z hlavných aktérov v mnohých stratégiách boja proti tejto hrozbe, ako už výbor uviedol vo svojom stanovisku na tému „Účasť občianskej spoločnosti v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu“ (2), či už ide o mechanizmy na vyrovnanie sa s jeho najzjavnejším následkami alebo o mechanizmy na skúmanie jeho príčin, pričom nemožno opomenúť významnú činnosť občianskej spoločnosti v súvislosti s obeťami, ktoré na vlastnej koži pocítili následky terorizmu.

| 4.1.2. | Členské štáty a a inštitucionálny rámec EÚ zohrávajú hlavnú úlohu hlavne v oblasti bezpečnosti, obrany, spravodlivosti a financií v rámci boja proti najzjavnejším príznakom a následkom tejto hrozby (predchádzanie teroristickým činom, stíhanie a zneškodnenie teroristických skupín, zadržiavanie, trestné stíhanie a odsúdenie osôb zodpovedných za teroristické činy, blokovanie ich finančných zdrojov atď.). Občianska spoločnosť v tejto oblasti zohráva veľmi dôležitú úlohu, ktorá pozostáva z nasledujúcich cieľov: |
| --- | --- |

4.1.2.

Členské štáty a a inštitucionálny rámec EÚ zohrávajú hlavnú úlohu hlavne v oblasti bezpečnosti, obrany, spravodlivosti a financií v rámci boja proti najzjavnejším príznakom a následkom tejto hrozby (predchádzanie teroristickým činom, stíhanie a zneškodnenie teroristických skupín, zadržiavanie, trestné stíhanie a odsúdenie osôb zodpovedných za teroristické činy, blokovanie ich finančných zdrojov atď.). Občianska spoločnosť v tejto oblasti zohráva veľmi dôležitú úlohu, ktorá pozostáva z nasledujúcich cieľov:

| 4.1.2.1. | Aktívne dohliadať na to, aby sa v rámci boja proti terorizmu nikdy neporušili princípy právneho štátu, a aby sa ochraňovali ľudské práva, hodnoty, princípy a slobody, ktoré sú podstatou otvorenej a demokratickej spoločnosti; |
| --- | --- |

4.1.2.1.

Aktívne dohliadať na to, aby sa v rámci boja proti terorizmu nikdy neporušili princípy právneho štátu, a aby sa ochraňovali ľudské práva, hodnoty, princípy a slobody, ktoré sú podstatou otvorenej a demokratickej spoločnosti;

| 4.1.2.2. | Spolupracovať s orgánmi Spoločenstva a vnútroštátnymi orgánmi na všetkých úrovniach pri sledovaní činnosti a aktérov zapojených do teroristických sietí (v tejto súvislosti je obzvlášť dôležitá činnosť finančných ústavov a orgánov riadiacich telekomunikačné služby). V rámci tejto spolupráce by sa mali všetky dotknuté strany zaviazať, že sa budú navzájom deliť o svoje informácie a kapacity a že sa budú spoločnými silami snažiť poraziť terorizmus; |
| --- | --- |

4.1.2.2.

Spolupracovať s orgánmi Spoločenstva a vnútroštátnymi orgánmi na všetkých úrovniach pri sledovaní činnosti a aktérov zapojených do teroristických sietí (v tejto súvislosti je obzvlášť dôležitá činnosť finančných ústavov a orgánov riadiacich telekomunikačné služby). V rámci tejto spolupráce by sa mali všetky dotknuté strany zaviazať, že sa budú navzájom deliť o svoje informácie a kapacity a že sa budú spoločnými silami snažiť poraziť terorizmus;

| 4.1.2.3. | Vytvoriť priestor pre dialóg s hlavnými predstaviteľmi a sociálnymi aktérmi v oblastiach, kde pôsobia teroristické skupiny, v záujme podporiť spoločné úsilie o morálne odsúdenie a diskreditáciu ideológie vyzdvihujúcej násilie ako aj prejavov násilia; |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Vytvoriť priestor pre dialóg s hlavnými predstaviteľmi a sociálnymi aktérmi v oblastiach, kde pôsobia teroristické skupiny, v záujme podporiť spoločné úsilie o morálne odsúdenie a diskreditáciu ideológie vyzdvihujúcej násilie ako aj prejavov násilia;

| 4.1.2.4. | Zabezpečiť medzi jednotlivými sociálnymi aktérmi a vnútroštátnymi ako aj európskymi orgánmi výmenu skúseností a postupov v problematike izolácie a monitorovania jednotlivcov a skupín vystavených riziku vylúčenia a radikalizácie, ktoré vedú k násiliu, pričom však treba prísne dohliadať na rešpektovanie základných práv a slobôd a dôsledné dodržiavanie princípov právneho štátu; |
| --- | --- |

4.1.2.4.

Zabezpečiť medzi jednotlivými sociálnymi aktérmi a vnútroštátnymi ako aj európskymi orgánmi výmenu skúseností a postupov v problematike izolácie a monitorovania jednotlivcov a skupín vystavených riziku vylúčenia a radikalizácie, ktoré vedú k násiliu, pričom však treba prísne dohliadať na rešpektovanie základných práv a slobôd a dôsledné dodržiavanie princípov právneho štátu;

| 4.1.2.5. | Prispieť vlastným prístupom (k integračným procesom, zmýšľaniu, konaniu a fungovaniu zoskupení, ktoré majú z tohto hľadiska zvláštny význam) do vzdelávacích programoch pre pracovníkov policajných, bezpečnostných a informačných zložiek, ktoré nesú hlavnú zodpovednosť v boji proti tejto hrozbe; |
| --- | --- |

4.1.2.5.

Prispieť vlastným prístupom (k integračným procesom, zmýšľaniu, konaniu a fungovaniu zoskupení, ktoré majú z tohto hľadiska zvláštny význam) do vzdelávacích programoch pre pracovníkov policajných, bezpečnostných a informačných zložiek, ktoré nesú hlavnú zodpovednosť v boji proti tejto hrozbe;

| 4.1.2.6. | Naštartovať pilotné projekty zamerané na miesta, na ktorých často dochádza k odcudzeniu, radikalizácii a náboru (väznice, náboženské centrá, školy, predmestia, zariadenia poskytujúce telefonické hovory, internetové kaviarne atď.), prostredníctvom ktorých by sa predchádzalo vylúčeniu, radikalizácii, démonizácii jednotlivcov a skupín na základe ich sociálneho postavenia, pohlavia, etnickej príslušnosti a vierovyznania. |
| --- | --- |

4.1.2.6.

Naštartovať pilotné projekty zamerané na miesta, na ktorých často dochádza k odcudzeniu, radikalizácii a náboru (väznice, náboženské centrá, školy, predmestia, zariadenia poskytujúce telefonické hovory, internetové kaviarne atď.), prostredníctvom ktorých by sa predchádzalo vylúčeniu, radikalizácii, démonizácii jednotlivcov a skupín na základe ich sociálneho postavenia, pohlavia, etnickej príslušnosti a vierovyznania.

4.2.   Integrácia ako preventívny prístup. Konkrétne návrhy

| 4.2.1. | Úloha občianskej spoločnosti nadobúda skutočne veľký význam v súvislosti so skúmaním hlavných príčin vedúcich k teroristickému násiliu. Napriek tomu, že žiadna zo zistených možných príčin neospravedlňuje žiaden druh násilia, mnohé teroristické pohnútky možno vysvetliť ako konečný dôsledok procesu odcudzenia, radikalizácie a náboru, ktorý je založený na nerovnostiach medzi skupinami v rámci jedného územia a funguje vďaka vylúčeniu a diskriminácii (sociálnej, politickej a hospodárskej), ako aj v dôsledku uplatňovania dvojitého metra pri trestnom stíhaní činov jednotlivých aktérov. Integrácia však predstavuje hlavnú súčasť všetkých rozsiahlejších stratégií, ktoré majú preventívne zameranie a ktoré by mali sledovať nasledujúce ciele: |
| --- | --- |

4.2.1.

Úloha občianskej spoločnosti nadobúda skutočne veľký význam v súvislosti so skúmaním hlavných príčin vedúcich k teroristickému násiliu. Napriek tomu, že žiadna zo zistených možných príčin neospravedlňuje žiaden druh násilia, mnohé teroristické pohnútky možno vysvetliť ako konečný dôsledok procesu odcudzenia, radikalizácie a náboru, ktorý je založený na nerovnostiach medzi skupinami v rámci jedného územia a funguje vďaka vylúčeniu a diskriminácii (sociálnej, politickej a hospodárskej), ako aj v dôsledku uplatňovania dvojitého metra pri trestnom stíhaní činov jednotlivých aktérov. Integrácia však predstavuje hlavnú súčasť všetkých rozsiahlejších stratégií, ktoré majú preventívne zameranie a ktoré by mali sledovať nasledujúce ciele:

| 4.2.2. | Podporovať systémy formálneho i neformálneho vzdelávania zameraného na odstránenie negatívnych predsudkov a na propagáciu tolerancie a spolužitia na základe spoločných hodnôt vychádzajúcich z ľudských práv (čo si okrem iného vyžaduje revíziu školských učebníc s cieľom preformulovať konfrontačné predsudky a zmeniť ich na prostriedky vyzdvihujúce toleranciu a multikultúrnu pedagogiku); |
| --- | --- |

4.2.2.

Podporovať systémy formálneho i neformálneho vzdelávania zameraného na odstránenie negatívnych predsudkov a na propagáciu tolerancie a spolužitia na základe spoločných hodnôt vychádzajúcich z ľudských práv (čo si okrem iného vyžaduje revíziu školských učebníc s cieľom preformulovať konfrontačné predsudky a zmeniť ich na prostriedky vyzdvihujúce toleranciu a multikultúrnu pedagogiku);

| 4.2.3. | Primäť jednotlivé komunikačné prostriedky k zavedeniu pravidiel (vrátane etických kódexov), prostredníctvom ktorých sa zaviažu, že nebudú poskytovať priestor na vyjadrovanie názorov, ktoré by podporovali vylúčenie, rasizmus a xenofóbiu. Popri jednoznačnom rešpektovaní slobody tlače a prejavu by sa mali podporovať mediálne produkty a prístupy propagujúce spoločné hodnoty, ktoré nám ponúka naša história, a výhody multikultúrneho bohatstva v globalizovanom svete; |
| --- | --- |

4.2.3.

Primäť jednotlivé komunikačné prostriedky k zavedeniu pravidiel (vrátane etických kódexov), prostredníctvom ktorých sa zaviažu, že nebudú poskytovať priestor na vyjadrovanie názorov, ktoré by podporovali vylúčenie, rasizmus a xenofóbiu. Popri jednoznačnom rešpektovaní slobody tlače a prejavu by sa mali podporovať mediálne produkty a prístupy propagujúce spoločné hodnoty, ktoré nám ponúka naša história, a výhody multikultúrneho bohatstva v globalizovanom svete;

| 4.2.4. | Prostredníctvom verejných kampaní šíriť inkluzívne odkazy a témy, ktoré pomôžu vyjasniť a nahradiť mylné názory (islamský terorizmus medzinárodným terorizmom, asimiláciu integráciou) a nevhodné predstavy (imigrantov občanmi), ktoré posilňujú rozdelenie a konfrontáciu; |
| --- | --- |

4.2.4.

Prostredníctvom verejných kampaní šíriť inkluzívne odkazy a témy, ktoré pomôžu vyjasniť a nahradiť mylné názory (islamský terorizmus medzinárodným terorizmom, asimiláciu integráciou) a nevhodné predstavy (imigrantov občanmi), ktoré posilňujú rozdelenie a konfrontáciu;

| 4.2.5. | Prispievať k uvedomovaniu si významu chápania ľudských práv ako prvoradého základu spolužitia v multikultúrnej spoločnosti. V tejto súvislosti by mala organizovaná občianska spoločnosť podnecovať snahy o vytvorenie spoločnosti, v ktorej všetci členovia majú rovnaké práva (sociálne, politické a hospodárske) a rovnaké povinnosti; |
| --- | --- |

4.2.5.

Prispievať k uvedomovaniu si významu chápania ľudských práv ako prvoradého základu spolužitia v multikultúrnej spoločnosti. V tejto súvislosti by mala organizovaná občianska spoločnosť podnecovať snahy o vytvorenie spoločnosti, v ktorej všetci členovia majú rovnaké práva (sociálne, politické a hospodárske) a rovnaké povinnosti;

| 4.2.6. | Podporovať vytváranie sociálnych platforiem, v ktorých by boli zastúpení aktéri jednotlivých spoločenstiev žijúcich na území daného štátu, a ktoré by podporovali uplatňovanie integračných mechanizmov, ako aj mechanizmov mierového riešenia sporov; |
| --- | --- |

4.2.6.

Podporovať vytváranie sociálnych platforiem, v ktorých by boli zastúpení aktéri jednotlivých spoločenstiev žijúcich na území daného štátu, a ktoré by podporovali uplatňovanie integračných mechanizmov, ako aj mechanizmov mierového riešenia sporov;

| 4.2.7. | Nájsť a podporiť lídrov a občianske organizácie, ktoré na území EÚ reprezentujú iné spoločenstvá, ako privilegovaných partnerov v snahe o zbližovanie ľudí z rôznych kultúr, s cieľom viesť dialóg a spolupracovať pri odstraňovaní príčin odcudzenia a radikalizácie niektorých ich zložiek; |
| --- | --- |

4.2.7.

Nájsť a podporiť lídrov a občianske organizácie, ktoré na území EÚ reprezentujú iné spoločenstvá, ako privilegovaných partnerov v snahe o zbližovanie ľudí z rôznych kultúr, s cieľom viesť dialóg a spolupracovať pri odstraňovaní príčin odcudzenia a radikalizácie niektorých ich zložiek;

| 4.2.8. | Rozvinúť osobitné programy zamerané na umiernenie potenciálnych stúpencov teroristických názorov a aktivít na obvyklých miestach náboru (väznice, náboženské centrá atď.), orientované na sociálnu integráciu a vytváranie pracovných miest; |
| --- | --- |

4.2.8.

Rozvinúť osobitné programy zamerané na umiernenie potenciálnych stúpencov teroristických názorov a aktivít na obvyklých miestach náboru (väznice, náboženské centrá atď.), orientované na sociálnu integráciu a vytváranie pracovných miest;

| 4.2.9. | Zamerať decentralizovanú spoluprácu na túto perspektívu v členských štátoch ako aj na úrovni Spoločenstva (využívajúc vytvorené štruktúry ako je Európsko-stredomorské partnerstvo, Európska susedská politika a partnerstvo s krajinami AKT); využívajúc nespočetné možnosti vyplývajúce z politík spolupráce a rozvoja členských štátov a samotnej EÚ, vypracovať projekty spolupráce v teréne s činiteľmi, ktorí napriek svojmu náboženskému alebo nacionalistickému presvedčeniu jednoznačne odmietajú násilie ako spôsob činnosti; |
| --- | --- |

4.2.9.

Zamerať decentralizovanú spoluprácu na túto perspektívu v členských štátoch ako aj na úrovni Spoločenstva (využívajúc vytvorené štruktúry ako je Európsko-stredomorské partnerstvo, Európska susedská politika a partnerstvo s krajinami AKT); využívajúc nespočetné možnosti vyplývajúce z politík spolupráce a rozvoja členských štátov a samotnej EÚ, vypracovať projekty spolupráce v teréne s činiteľmi, ktorí napriek svojmu náboženskému alebo nacionalistickému presvedčeniu jednoznačne odmietajú násilie ako spôsob činnosti;

| 4.2.10. | Výrazne zvýšiť v rámci EÚ, ako aj v rámci vzťahov s tretími krajinami, počet aj rozpočet programov zameraných na výmeny učiteľov, študentov, novinárov, zamestnávateľských a odborových organizácií, obhajcov ľudských práv, členov mimovládnych organizácií atď., pričom by sa obzvlášť dohliadalo na potrebu zrovnoprávnenia žien a mužov. Osobné poznatky a výmena skúseností ako aj názorov sú hlavnými prostriedkami na vyvrátenie negatívnych predsudkov a na vybudovanie spoločnej budúcnosti v storočí, ktoré nazývame multikultúrnym (3). V tejto súvislosti sa javí ako veľmi prospešné využiť a posilniť činnosť EHSV rozvíjanú prostredníctvom aktívnych kontaktov a spolupráce s organizáciami tretích krajín na nájdenie postupov, ktoré by zabránili radikalizácii určitých jednotlivcov a skupín; |
| --- | --- |

4.2.10.

Výrazne zvýšiť v rámci EÚ, ako aj v rámci vzťahov s tretími krajinami, počet aj rozpočet programov zameraných na výmeny učiteľov, študentov, novinárov, zamestnávateľských a odborových organizácií, obhajcov ľudských práv, členov mimovládnych organizácií atď., pričom by sa obzvlášť dohliadalo na potrebu zrovnoprávnenia žien a mužov. Osobné poznatky a výmena skúseností ako aj názorov sú hlavnými prostriedkami na vyvrátenie negatívnych predsudkov a na vybudovanie spoločnej budúcnosti v storočí, ktoré nazývame multikultúrnym (3). V tejto súvislosti sa javí ako veľmi prospešné využiť a posilniť činnosť EHSV rozvíjanú prostredníctvom aktívnych kontaktov a spolupráce s organizáciami tretích krajín na nájdenie postupov, ktoré by zabránili radikalizácii určitých jednotlivcov a skupín;

| 4.2.11. | Podporiť vznik a upevňovanie platforiem propagujúcich začleňovanie a angažovanosť obyvateľstva (pôvodného ako aj cudzieho) prostredníctvom horizontálnych foriem občianskej reprezentácie, ktoré by nahradili nacionalistické a náboženské formy; |
| --- | --- |

4.2.11.

Podporiť vznik a upevňovanie platforiem propagujúcich začleňovanie a angažovanosť obyvateľstva (pôvodného ako aj cudzieho) prostredníctvom horizontálnych foriem občianskej reprezentácie, ktoré by nahradili nacionalistické a náboženské formy;

| 4.2.12. | Posilniť výskumnú činnosť v špecializovaných centrách a ústavoch, rovnako na území EÚ ako aj v spolupráci s centrami a ústavmi krajín, ktorých sa skúmané otázky obzvlášť týkajú. Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať podpore projektov a štúdií usilujúcim sa lepšie porozumieť procesom, ktoré môžu viesť k odcudzeniu, náboru a násilnej radikalizácii, ako aj vzťahom medzi jednotlivými súvisiacimi faktormi. |
| --- | --- |

4.2.12.

Posilniť výskumnú činnosť v špecializovaných centrách a ústavoch, rovnako na území EÚ ako aj v spolupráci s centrami a ústavmi krajín, ktorých sa skúmané otázky obzvlášť týkajú. Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať podpore projektov a štúdií usilujúcim sa lepšie porozumieť procesom, ktoré môžu viesť k odcudzeniu, náboru a násilnej radikalizácii, ako aj vzťahom medzi jednotlivými súvisiacimi faktormi.

4.3.   Zameranie sa na obete

| 4.3.1. | Zameranie sa na priame obete teroristických činov by malo byť neoddeliteľnou súčasťou celkového prístupu k boju proti hrozbe terorizmu, v rámci ktorého občianska spoločnosť nesie tiež svoju zodpovednosť. Na to, aby sa na obete nezabudlo a aby nedošlo k ich sociálnemu vylúčeniu, je potrebné prijať nasledujúce opatrenia: |
| --- | --- |

4.3.1.

Zameranie sa na priame obete teroristických činov by malo byť neoddeliteľnou súčasťou celkového prístupu k boju proti hrozbe terorizmu, v rámci ktorého občianska spoločnosť nesie tiež svoju zodpovednosť. Na to, aby sa na obete nezabudlo a aby nedošlo k ich sociálnemu vylúčeniu, je potrebné prijať nasledujúce opatrenia:

| 4.3.2. | Zasadiť sa za to, aby obetiam postihnutým akýmkoľvek typom teroristickej činnosti boli plne priznané všetky ich práva (vrátane finančnej kompenzácie, ktorá im prislúcha), a to rovnako na území ich štátu, ako aj v ktoromkoľvek inom členskom štáte; |
| --- | --- |

4.3.2.

Zasadiť sa za to, aby obetiam postihnutým akýmkoľvek typom teroristickej činnosti boli plne priznané všetky ich práva (vrátane finančnej kompenzácie, ktorá im prislúcha), a to rovnako na území ich štátu, ako aj v ktoromkoľvek inom členskom štáte;

| 4.3.3. | Vytvoriť sociálne mechanizmy podpory (od fyzickej, cez finančnú, až po psychologickú), ktoré obetiam pomôžu prekonať spôsobené traumy a zabránia prejavom démonizujúcich alebo otvorene rasistických a xenofóbnych postojov; |
| --- | --- |

4.3.3.

Vytvoriť sociálne mechanizmy podpory (od fyzickej, cez finančnú, až po psychologickú), ktoré obetiam pomôžu prekonať spôsobené traumy a zabránia prejavom démonizujúcich alebo otvorene rasistických a xenofóbnych postojov;

| 4.3.4. | Mobilizovať politickú vôľu vlád členských štátov EÚ k vytvoreniu spoločných pravidiel, na základe ktorých by sa týmto obetiam poskytovala podpora a ochrana. |
| --- | --- |

4.3.4.

Mobilizovať politickú vôľu vlád členských štátov EÚ k vytvoreniu spoločných pravidiel, na základe ktorých by sa týmto obetiam poskytovala podpora a ochrana.

4.4.   Ľudia ako hlavná cieľová skupina bezpečnostných a preventívnych opatrení: vedľajšie politiky

| 4.4.1. | Vzhľadom na to, že ľudia predstavujú to najcennejšie, čo každý štát a tým pádom aj EÚ má, a v záujme ľudskej bezpečnosti, budovania mieru a predchádzania násilným konfliktom je potrebné: |
| --- | --- |

4.4.1.

Vzhľadom na to, že ľudia predstavujú to najcennejšie, čo každý štát a tým pádom aj EÚ má, a v záujme ľudskej bezpečnosti, budovania mieru a predchádzania násilným konfliktom je potrebné:

| 4.4.2. | Vyvinúť viacrozmerné stratégie a úsilie na zabezpečenie uspokojivej životnej úrovne a bezpečnosti pre všetkých obyvateľov daného územia a pre ich susedov, keďže podporovaním ich rozvoja a bezpečnosti možno zaručiť vlastný rozvoj a bezpečnosť; |
| --- | --- |

4.4.2.

Vyvinúť viacrozmerné stratégie a úsilie na zabezpečenie uspokojivej životnej úrovne a bezpečnosti pre všetkých obyvateľov daného územia a pre ich susedov, keďže podporovaním ich rozvoja a bezpečnosti možno zaručiť vlastný rozvoj a bezpečnosť;

| 4.4.3. | Znižovať a v konečnom dôsledku odstrániť nerovnosti medzi skupinami a krajinami, čo je najlepším spôsobom ako zvýšiť celkovú bezpečnosť pre všetkých. Spoločným predpokladom pre harmonické spolunažívanie a oslabenie teroristickej hrozby je dôsledné dodržiavanie ľudských práv a upevnenie demokratického prostredia, ako aj súčasné zaručenie slobody uplatňovania rôznych náboženských zvykov v kontexte oddelenom od vecí verejných. To si vyžaduje odstránenie sociálnych sfér nachádzajúcich sa mimo zákona (právne vákuum a getá založené na zvykoch, ktoré sú v tejto súvislosti neakceptovateľné); |
| --- | --- |

4.4.3.

Znižovať a v konečnom dôsledku odstrániť nerovnosti medzi skupinami a krajinami, čo je najlepším spôsobom ako zvýšiť celkovú bezpečnosť pre všetkých. Spoločným predpokladom pre harmonické spolunažívanie a oslabenie teroristickej hrozby je dôsledné dodržiavanie ľudských práv a upevnenie demokratického prostredia, ako aj súčasné zaručenie slobody uplatňovania rôznych náboženských zvykov v kontexte oddelenom od vecí verejných. To si vyžaduje odstránenie sociálnych sfér nachádzajúcich sa mimo zákona (právne vákuum a getá založené na zvykoch, ktoré sú v tejto súvislosti neakceptovateľné);

| 4.4.4. | Pochopiť, že bezpečnosť sa nedá dosiahnuť na úkor slobody, obmedzovania práv vlastných otvorenej a demokratickej spoločnosti, ani za cenu uplatňovania antiteroristických postupov, ktoré sú podobné praktikám uplatňovaným samotnými teroristami; |
| --- | --- |

4.4.4.

Pochopiť, že bezpečnosť sa nedá dosiahnuť na úkor slobody, obmedzovania práv vlastných otvorenej a demokratickej spoločnosti, ani za cenu uplatňovania antiteroristických postupov, ktoré sú podobné praktikám uplatňovaným samotnými teroristami;

| 4.4.5. | Uznať, že prístup, ktorý si boj proti terorizmu vyžaduje (a to multidisciplinárny, multidimenzionálny a dlhodobý prístup) môže byť úspešný jedine vtedy, ak sa nám podarí vyčleniť na tento účel osobitný a primeraný rozpočet, do ktorého budú prispievať jednotlivé členské štáty, ako aj samotné Spoločenstvo. |
| --- | --- |

4.4.5.

Uznať, že prístup, ktorý si boj proti terorizmu vyžaduje (a to multidisciplinárny, multidimenzionálny a dlhodobý prístup) môže byť úspešný jedine vtedy, ak sa nám podarí vyčleniť na tento účel osobitný a primeraný rozpočet, do ktorého budú prispievať jednotlivé členské štáty, ako aj samotné Spoločenstvo.

4.5.   Verejno-súkromné partnerstvá

| 4.5.1. | Teroristická hrozba má rozptýlený, trvalý a globálny charakter, nikto nie je pred jej dôsledkami chránený a neustále sa mení a vyvíja. Z tejto skutočnosti spojenej s pocitom, že sa nám ešte nepodarilo nájsť účinnú stratégiu proti hroziacemu nebezpečenstvu, vyplýva potreba nepretržite prehodnocovať analýzy, hodnotenia a metódy uplatňované v snahe poraziť terorizmus. Táto úloha sa týka všetkých, rovnako vlád členských štátov, ako aj inštitúcií Spoločenstva a celej občianskej spoločnosti. Spomínaná snaha, ktorá je už svojou podstatou inkluzívna, zahŕňa tiež potrebu preskúmania možností, ktoré ponúkajú verejno-súkromné partnerstvá, čo však v žiadnom prípade neznamená kontraproduktívnu privatizáciu v oblasti bezpečnosti a obrany. Všetky uvedené opatrenia by mohli svojim dielom prispieť k dosiahnutiu spoločného cieľa – blahobytu a bezpečnosti pre všetkých (4). Hlavnými aspektmi tohto úsilia sú: |
| --- | --- |

4.5.1.

Teroristická hrozba má rozptýlený, trvalý a globálny charakter, nikto nie je pred jej dôsledkami chránený a neustále sa mení a vyvíja. Z tejto skutočnosti spojenej s pocitom, že sa nám ešte nepodarilo nájsť účinnú stratégiu proti hroziacemu nebezpečenstvu, vyplýva potreba nepretržite prehodnocovať analýzy, hodnotenia a metódy uplatňované v snahe poraziť terorizmus. Táto úloha sa týka všetkých, rovnako vlád členských štátov, ako aj inštitúcií Spoločenstva a celej občianskej spoločnosti. Spomínaná snaha, ktorá je už svojou podstatou inkluzívna, zahŕňa tiež potrebu preskúmania možností, ktoré ponúkajú verejno-súkromné partnerstvá, čo však v žiadnom prípade neznamená kontraproduktívnu privatizáciu v oblasti bezpečnosti a obrany. Všetky uvedené opatrenia by mohli svojim dielom prispieť k dosiahnutiu spoločného cieľa – blahobytu a bezpečnosti pre všetkých (4). Hlavnými aspektmi tohto úsilia sú:

| 4.5.2. | Potreba vypracovať slovník pojmov, ktorý by umožnil zaviesť v rovine diskusií ako aj v praxi jednotné používanie pojmov týkajúcich sa činnosti, ktorú budú vyvíjať všetky dotknuté strany a aktéri; |
| --- | --- |

4.5.2.

Potreba vypracovať slovník pojmov, ktorý by umožnil zaviesť v rovine diskusií ako aj v praxi jednotné používanie pojmov týkajúcich sa činnosti, ktorú budú vyvíjať všetky dotknuté strany a aktéri;

| 4.5.3. | Demokratická kontrola stratégie boja proti terorizmu na všetkých úrovniach a vo všetkých jej podobách; |
| --- | --- |

4.5.3.

Demokratická kontrola stratégie boja proti terorizmu na všetkých úrovniach a vo všetkých jej podobách;

| 4.5.4. | Uvedomenie si významu, ktorý má zahraničná politika členských štátov (ako aj Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika a Spoločná európska bezpečnostná a obranná politika na úrovni Spoločenstva) a politika spolupráce a rozvoja (takisto v členských štátoch a na úrovni Spoločenstva) v snahe o predchádzanie terorizmu a o umiernenie potenciálnych teroristov; |
| --- | --- |

4.5.4.

Uvedomenie si významu, ktorý má zahraničná politika členských štátov (ako aj Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika a Spoločná európska bezpečnostná a obranná politika na úrovni Spoločenstva) a politika spolupráce a rozvoja (takisto v členských štátoch a na úrovni Spoločenstva) v snahe o predchádzanie terorizmu a o umiernenie potenciálnych teroristov;

| 4.5.5. | Nevyhnutná potreba dosiahnuť primerané a dlhodobé financovanie všetkých programov a činností uvedených v tomto stanovisku; |
| --- | --- |

4.5.5.

Nevyhnutná potreba dosiahnuť primerané a dlhodobé financovanie všetkých programov a činností uvedených v tomto stanovisku;

| 4.5.6. | Potreba vytvoriť a udržiavať priestor na dialóg a spoluprácu s rôznymi aktérmi a organizáciami v sociálnej, politickej a hospodárskej oblasti, v rámci EÚ ako aj za jej hranicami, uvedomujúc si skutočnosť, že terorizmus sa nedá poraziť izolovanými snahami a prihliadajúc na výhody, ktoré prináša koordinované úsilie pri vypracúvaní súdržných a dlhodobých prístupov a stratégií činnosti. |
| --- | --- |

4.5.6.

Potreba vytvoriť a udržiavať priestor na dialóg a spoluprácu s rôznymi aktérmi a organizáciami v sociálnej, politickej a hospodárskej oblasti, v rámci EÚ ako aj za jej hranicami, uvedomujúc si skutočnosť, že terorizmus sa nedá poraziť izolovanými snahami a prihliadajúc na výhody, ktoré prináša koordinované úsilie pri vypracúvaní súdržných a dlhodobých prístupov a stratégií činnosti.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV z 11. 5. 2005 na tému „Smernica Európskeho parlamentu a Rady o prevencii používania finančného systému na účely prania špinavých peňazí, vrátane financovania terorizmu“. Spravodajca: pán Simpson (Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005), body 3.1 8 a 3.2.1.

1

(2)  Prieskumné stanovisko EHSV z 13. 9. 2006 na tému „Účasť občianskej spoločnosti v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu“, spravodajcovia: pán Rodríguez García Caro, pán Pariza Castaños, pán Cabra de Luna (Ú. v. EÚ C 318, 23.1.2006), bod 13.

2

(3)  Stanovisko EHSV z 20. 4. 2006 na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku dialógu medzi kultúrami (2008)“, spravodajkyňa: pani CSER (Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006).

3

(4)  V súlade s predpokladmi uvedenými v prieskumnom stanovisku EHSV z 13. 9. 2006 na tému „Účasť občianskej spoločnosti v boji proti organizovanému zločinu a terorizmu“, spravodajcovia: pán Rodríguez García Caro, pán Pariza Castańos, pán Cabra de Luna, (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006), bod 13.

4

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o iných sadzbách DPH ako sú štandardné sadzby DPH“

KOM(2007) 380 v konečnom znení – SEC(2007) 910

(2008/C 211/18)

Komisia sa 5. júla 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o iných sadzbách DPH ako sú štandardné sadzby DPH“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 28. marca 2008. Spravodajcom bol pán Burani.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z dňa 22. apríla 2008) prijal 112 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta snahu Komisie iniciovať politickú diskusiu v rámci EP a Rady, ktorá by umožnila poukázať na všeobecne uznávané zásady udeľovania výnimiek z pravidiel platných pre režim DPH. Keďže ide o proces s výraznou politickou konotáciou, plánovaný termín prijatia nových pravidiel do konca roku 2010 sa zdá byť plne realistický. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta snahu Komisie iniciovať politickú diskusiu v rámci EP a Rady, ktorá by umožnila poukázať na všeobecne uznávané zásady udeľovania výnimiek z pravidiel platných pre režim DPH. Keďže ide o proces s výraznou politickou konotáciou, plánovaný termín prijatia nových pravidiel do konca roku 2010 sa zdá byť plne realistický.

| 1.2. | Pôvodným účelom prijatia systému DPH bolo vytvorenie predpokladov pre daňovú harmonizáciu, ktorá by umožnila dobré fungovanie vnútorného trhu: početné zmeny a doplnenia, ku ktorým medzičasom došlo, ale predovšetkým výnimky a oslobodenia od dane, však mali opačný efekt a úsilie o zjednotenie výnimiek treba za týchto okolností považovať za najlepšie možné riešenie. |
| --- | --- |

1.2.

Pôvodným účelom prijatia systému DPH bolo vytvorenie predpokladov pre daňovú harmonizáciu, ktorá by umožnila dobré fungovanie vnútorného trhu: početné zmeny a doplnenia, ku ktorým medzičasom došlo, ale predovšetkým výnimky a oslobodenia od dane, však mali opačný efekt a úsilie o zjednotenie výnimiek treba za týchto okolností považovať za najlepšie možné riešenie.

| 1.3. | Výnimky sa uplatňujú v každom členskom štáte na základe kritérií zdaňovania a pri súčasnom zohľadnení politických a sociálnych aspektov. Sú povolené, ak nemajú cezhraničný dosah a spĺňajú konsolidované požiadavky politiky Spoločenstva. EHSV sa nazdáva, že by mali byť preskúmané najmä – hoci nie výlučne – z hľadiska ich prínosu k politike prerozdeľovania príjmov, i keď sú dodržané uvedené kritériá. |
| --- | --- |

1.3.

Výnimky sa uplatňujú v každom členskom štáte na základe kritérií zdaňovania a pri súčasnom zohľadnení politických a sociálnych aspektov. Sú povolené, ak nemajú cezhraničný dosah a spĺňajú konsolidované požiadavky politiky Spoločenstva. EHSV sa nazdáva, že by mali byť preskúmané najmä – hoci nie výlučne – z hľadiska ich prínosu k politike prerozdeľovania príjmov, i keď sú dodržané uvedené kritériá.

| 1.4. | Osobitnú pozornosť treba počas diskusií venovať miestnym službám, ktoré nemôžu byť poskytované na diaľku, a ktoré teda nemajú priamy vplyv na vnútorný trh: ide o kategóriu zahŕňajúcu mnohé činnosti, ktoré sú síce z hospodárskeho a sociálneho hľadiska nepochybne užitočné, avšak sa vyznačujú spornými aspektmi alebo môžu byť posudzované odlišne: remeselnícke činnosti, reštauračné služby, verejné a súkromné zdravotnícke služby, sektory s vysokým podielom nízko kvalifikovaných pracovných síl, knihy a časopisy. |
| --- | --- |

1.4.

Osobitnú pozornosť treba počas diskusií venovať miestnym službám, ktoré nemôžu byť poskytované na diaľku, a ktoré teda nemajú priamy vplyv na vnútorný trh: ide o kategóriu zahŕňajúcu mnohé činnosti, ktoré sú síce z hospodárskeho a sociálneho hľadiska nepochybne užitočné, avšak sa vyznačujú spornými aspektmi alebo môžu byť posudzované odlišne: remeselnícke činnosti, reštauračné služby, verejné a súkromné zdravotnícke služby, sektory s vysokým podielom nízko kvalifikovaných pracovných síl, knihy a časopisy.

| 1.5. | EHSV upriamuje pozornosť na nutnosť povoľovať oslobodenia od daní v závislosti od rozdelenia spotrebných výdavkov medzi nízkopríjmovými a vysokopríjmovými skupinami, čo sa dá rozlíšiť len veľmi ťažko. Pripomína však, že akékoľvek oslobodenie od daní sa musí riadiť kritériami transparentnosti a zohľadniť náklady vznikajúce daňovým orgánom a podnikom kvôli nepresným alebo príliš všeobecným právnym predpisom. Tieto náklady v konečnom dôsledku znášajú koneční spotrebitelia. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV upriamuje pozornosť na nutnosť povoľovať oslobodenia od daní v závislosti od rozdelenia spotrebných výdavkov medzi nízkopríjmovými a vysokopríjmovými skupinami, čo sa dá rozlíšiť len veľmi ťažko. Pripomína však, že akékoľvek oslobodenie od daní sa musí riadiť kritériami transparentnosti a zohľadniť náklady vznikajúce daňovým orgánom a podnikom kvôli nepresným alebo príliš všeobecným právnym predpisom. Tieto náklady v konečnom dôsledku znášajú koneční spotrebitelia.

| 1.6. | Osobitnú pozornosť treba venovať priamym dotáciám predstavujúcim alternatívu znížených sadzieb DPH. Ide o riešenie, ktoré Komisia síce naznačila, ale ku ktorému nezaujala postoj. EHSV sa nazdáva, že túto možnosť treba zohľadniť obzvlášť opatrne a uplatňovať poskromne a jedine v prípadoch, keď sa ostatné riešenia ukážu byť zložité. V každom prípade by dotácie nikdy nemali byť poskytované vo forme štátnej pomoci. |
| --- | --- |

1.6.

Osobitnú pozornosť treba venovať priamym dotáciám predstavujúcim alternatívu znížených sadzieb DPH. Ide o riešenie, ktoré Komisia síce naznačila, ale ku ktorému nezaujala postoj. EHSV sa nazdáva, že túto možnosť treba zohľadniť obzvlášť opatrne a uplatňovať poskromne a jedine v prípadoch, keď sa ostatné riešenia ukážu byť zložité. V každom prípade by dotácie nikdy nemali byť poskytované vo forme štátnej pomoci.

2.   Predslov

| 2.1. | Systém DPH spočíva vzhľadom na svoju povahu na komplexnom systéme, ktorý vznikol v roku 1977 ako „provizórny“ (1) systém a ešte i dnes – po 30 rokoch! – sa tak nazýva. Medzičasom bol tento systém podrobený nespočetným úpravám v dôsledku prispôsobovania sa náhodným alebo pretrvávajúcim situáciám, zohľadňovania politických aspektov, vývoja vnútorného trhu, resp. rozšírení. |
| --- | --- |

2.1.

Systém DPH spočíva vzhľadom na svoju povahu na komplexnom systéme, ktorý vznikol v roku 1977 ako „provizórny“ (1) systém a ešte i dnes – po 30 rokoch! – sa tak nazýva. Medzičasom bol tento systém podrobený nespočetným úpravám v dôsledku prispôsobovania sa náhodným alebo pretrvávajúcim situáciám, zohľadňovania politických aspektov, vývoja vnútorného trhu, resp. rozšírení.

| 2.2. | Potrebnú iniciatívu na zjednodušenie činnosti úradov a hospodárskych subjektov vyvinula Komisia vypracovaním smernice o DPH z roku 2006
   (2), ktorá vniesla do legislatívy poriadok a predstavuje v zásade jediný súhrn predpisov v tejto oblasti. Zdrojom inšpirácie tejto novej smernice sú pôvodné zásady z roku 1977, ktoré boli čiastočne revidované v roku 1992: vo všeobecnosti je stanovená minimálna štandardná sadzba vo výške 15 %
   (3) a daň sa v zásade vyberá v mieste pôvodu služieb. Sú však povolené výnimky: štandardná sadzba môže byť znížená a zdaňovanie určitých druhov tovaru alebo služieb sa môže vykonať v mieste určenia. |
| --- | --- |

2.2.

Potrebnú iniciatívu na zjednodušenie činnosti úradov a hospodárskych subjektov vyvinula Komisia vypracovaním smernice o DPH z roku 2006
   (2), ktorá vniesla do legislatívy poriadok a predstavuje v zásade jediný súhrn predpisov v tejto oblasti. Zdrojom inšpirácie tejto novej smernice sú pôvodné zásady z roku 1977, ktoré boli čiastočne revidované v roku 1992: vo všeobecnosti je stanovená minimálna štandardná sadzba vo výške 15 %
   (3) a daň sa v zásade vyberá v mieste pôvodu služieb. Sú však povolené výnimky: štandardná sadzba môže byť znížená a zdaňovanie určitých druhov tovaru alebo služieb sa môže vykonať v mieste určenia.

| 2.3. | V súlade s predpismi môžu členské štáty (ČŠ) uplatňovať buď jednu alebo dve znížené sadzby, ale jedine na tovar a služby uvedené v prílohe k smernici o DPH (4). Všetky ČŠ s čiastočnou výnimkou Dánska využívajú túto možnosť, ale v rozdielnom rozsahu a s uplatnením na rôzne druhy vybraných povolených tovarov, resp. služieb. Takáto nesúrodosť v postupoch zďaleka neumožňuje v praxi uplatniť zásady koordinácie, ktoré sú potrebné pre dobré fungovanie jednotného trhu. Komisia si predsavzala adresovať Rade a Európskemu parlamentu „Výzvu na politickú diskusiu“ s účasťou EHSV, od ktorého sa požaduje stanovisko, s cieľom dospieť medzi členskými štátmi k dohode o „novej architektúre znížených sadzieb DPH“. |
| --- | --- |

2.3.

V súlade s predpismi môžu členské štáty (ČŠ) uplatňovať buď jednu alebo dve znížené sadzby, ale jedine na tovar a služby uvedené v prílohe k smernici o DPH (4). Všetky ČŠ s čiastočnou výnimkou Dánska využívajú túto možnosť, ale v rozdielnom rozsahu a s uplatnením na rôzne druhy vybraných povolených tovarov, resp. služieb. Takáto nesúrodosť v postupoch zďaleka neumožňuje v praxi uplatniť zásady koordinácie, ktoré sú potrebné pre dobré fungovanie jednotného trhu. Komisia si predsavzala adresovať Rade a Európskemu parlamentu „Výzvu na politickú diskusiu“ s účasťou EHSV, od ktorého sa požaduje stanovisko, s cieľom dospieť medzi členskými štátmi k dohode o „novej architektúre znížených sadzieb DPH“.

| 2.3.1. | V praxi ide o revíziu celej štruktúry špecifických a dočasných výnimiek – pričom tie prvé boli udelené členským štátom, ktoré vstúpili do EÚ už dávnejšie a tie druhé skupine „nových“ členských štátov – a to vytvorením štruktúry, ktorá by zohľadňovala ciele v súlade s logikou vnútorného trhu. Nejde o jednoduchý proces: bude potrebné nájsť rovnováhu – na spoločnom základe – medzi politickými, hospodárskymi a sociálnymi požiadavkami, ktoré počas uplynulých rokov opodstatňovali výnimky a oslobodenia od dane uplatňované každým členským štátom podľa konkrétnych vlastných požiadaviek. Komisia si nerobí ilúzie o zložitosti tejto úlohy. Neočakáva, že by sa konzultačný proces mohol pretaviť do novej právnej úpravy pred koncom roku 2010. |
| --- | --- |

2.3.1.

V praxi ide o revíziu celej štruktúry špecifických a dočasných výnimiek – pričom tie prvé boli udelené členským štátom, ktoré vstúpili do EÚ už dávnejšie a tie druhé skupine „nových“ členských štátov – a to vytvorením štruktúry, ktorá by zohľadňovala ciele v súlade s logikou vnútorného trhu. Nejde o jednoduchý proces: bude potrebné nájsť rovnováhu – na spoločnom základe – medzi politickými, hospodárskymi a sociálnymi požiadavkami, ktoré počas uplynulých rokov opodstatňovali výnimky a oslobodenia od dane uplatňované každým členským štátom podľa konkrétnych vlastných požiadaviek. Komisia si nerobí ilúzie o zložitosti tejto úlohy. Neočakáva, že by sa konzultačný proces mohol pretaviť do novej právnej úpravy pred koncom roku 2010.

| 2.4. | Potrebný predpoklad, ktorým sa kladú všetky členské štáty vo veci výnimiek na rovnakú úroveň, vytvoril návrh smernice, ktorým sa predlžujú dočasné výnimky udelené novým členským štátom
   (5) do 31. decembra 2010. Dôvodom pre predloženie návrhu, ktorý bol schválený 20. decembra 2007, boli rozdiely v spôsobe uplatňovania výnimiek: pre členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ už dávnejšie, nie je platnosť povolených výnimiek časovo obmedzená, zatiaľ čo lehoty pre výnimky udelené novým členským štátom vypršali koncom roku 2007. Predĺženie platnosti výnimiek pre nové členské štáty aspoň do roku 2010 kladie všetky krajiny na rovnakú úroveň. Komisia dúfa, že do tohto termínu Rada a Európsky parlament dospejú k dohode o zavedení stabilného a jednotného systému iných sadzieb DPH ako sú štandardné sadzby. |
| --- | --- |

2.4.

Potrebný predpoklad, ktorým sa kladú všetky členské štáty vo veci výnimiek na rovnakú úroveň, vytvoril návrh smernice, ktorým sa predlžujú dočasné výnimky udelené novým členským štátom
   (5) do 31. decembra 2010. Dôvodom pre predloženie návrhu, ktorý bol schválený 20. decembra 2007, boli rozdiely v spôsobe uplatňovania výnimiek: pre členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ už dávnejšie, nie je platnosť povolených výnimiek časovo obmedzená, zatiaľ čo lehoty pre výnimky udelené novým členským štátom vypršali koncom roku 2007. Predĺženie platnosti výnimiek pre nové členské štáty aspoň do roku 2010 kladie všetky krajiny na rovnakú úroveň. Komisia dúfa, že do tohto termínu Rada a Európsky parlament dospejú k dohode o zavedení stabilného a jednotného systému iných sadzieb DPH ako sú štandardné sadzby.

| 2.5. | Oznámenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska, má za cieľ položiť základy pre politickú diskusiu v rámci EP a Rady, ktorá by poukázala na všeobecne uznávané zásady umožňujúce vypracovať právne predpisy, ktoré by s veľkou pravdepodobnosťou mohli byť prijaté. Komisia je na základe skúseností z minulosti i súčasnosti právom opatrná vo svojich tvrdeniach a necháva si otvorené zadné dvierka, pokiaľ ide o prijímanie rozhodnutí: čaká, kým jej bude dané znamenie. Svojím oznámením sa preto obmedzuje na vyvážené poskytnutie všetkých prvkov hodných zohľadnenia a posúdenia, pričom vychádza z osvedčených zásad jednotného trhu a Lisabonskej stratégie bez toho, aby zaujala jednoznačný postoj. EHSV pokladá túto iniciatívu za rozhodujúcu pre budúcnosť vnútorného trhu v daňovej oblasti: ide o jedinečnú príležitosť, ktorej úspech bude závisieť od zmyslu pre zodpovednosť a ochoty rozhodujúcich činiteľov. |
| --- | --- |

2.5.

Oznámenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska, má za cieľ položiť základy pre politickú diskusiu v rámci EP a Rady, ktorá by poukázala na všeobecne uznávané zásady umožňujúce vypracovať právne predpisy, ktoré by s veľkou pravdepodobnosťou mohli byť prijaté. Komisia je na základe skúseností z minulosti i súčasnosti právom opatrná vo svojich tvrdeniach a necháva si otvorené zadné dvierka, pokiaľ ide o prijímanie rozhodnutí: čaká, kým jej bude dané znamenie. Svojím oznámením sa preto obmedzuje na vyvážené poskytnutie všetkých prvkov hodných zohľadnenia a posúdenia, pričom vychádza z osvedčených zásad jednotného trhu a Lisabonskej stratégie bez toho, aby zaujala jednoznačný postoj. EHSV pokladá túto iniciatívu za rozhodujúcu pre budúcnosť vnútorného trhu v daňovej oblasti: ide o jedinečnú príležitosť, ktorej úspech bude závisieť od zmyslu pre zodpovednosť a ochoty rozhodujúcich činiteľov.

3.   Zhrnutie obsahu oznámenia

| 3.1. | Oznámenie preberá v stručnej forme obsah štúdie vypracovanej spoločnosťou

  Copenhagen Economics
  , ktorá na požiadanie Komisie a z poverenia Radou a Európskym parlamentom preskúmala vplyv znížených sadzieb DPH a výnimiek v tejto oblasti, obzvlášť so zreteľom na sociálne aspekty (rozdeľovanie príjmov) a náklady systému. EHSV musí Komisiu osobitne pochváliť za kvalitu dokumentu, ktorý vypracovala na základe štúdie. Neopomenula v ňom žiadne aspekty ani nič nevynechala a diskusia, ktorú rozprúdi, má k dispozícii všetky potrebné informácie. |
| --- | --- |

3.1.

Oznámenie preberá v stručnej forme obsah štúdie vypracovanej spoločnosťou

  Copenhagen Economics
  , ktorá na požiadanie Komisie a z poverenia Radou a Európskym parlamentom preskúmala vplyv znížených sadzieb DPH a výnimiek v tejto oblasti, obzvlášť so zreteľom na sociálne aspekty (rozdeľovanie príjmov) a náklady systému. EHSV musí Komisiu osobitne pochváliť za kvalitu dokumentu, ktorý vypracovala na základe štúdie. Neopomenula v ňom žiadne aspekty ani nič nevynechala a diskusia, ktorú rozprúdi, má k dispozícii všetky potrebné informácie.

| 3.2. | Komisia na úvod oznamuje svoj cieľ, ktorým je „zabezpečiť členským štátom rovnaké možnosti, ako aj viac transparentnosti, jednotnosti a predovšetkým bezproblémové fungovanie vnútorného trhu, napríklad, prostredníctvom menšieho počtu prekážok cezhraničnej hospodárskej činnosti a nižších nákladov na dosiahnutie súladu v oblasti DPH“ (6). |
| --- | --- |

3.2.

Komisia na úvod oznamuje svoj cieľ, ktorým je „zabezpečiť členským štátom rovnaké možnosti, ako aj viac transparentnosti, jednotnosti a predovšetkým bezproblémové fungovanie vnútorného trhu, napríklad, prostredníctvom menšieho počtu prekážok cezhraničnej hospodárskej činnosti a nižších nákladov na dosiahnutie súladu v oblasti DPH“ (6).

| 3.3. | Konkrétne Komisia odvolávajúc sa na štúdiu spoločnosti Copenhagen Economics, dospela k záveru, že z výlučne hospodárskeho hľadiska by bola zrejme najrozumnejším riešením jednotná sadzba DPH, ktorá by umožnila znížiť prevádzkové náklady správnych orgánov a podnikov a – čisto teoreticky – obmedziť narušovanie hospodárskej súťaže. Ako v prípade každého prísneho predpisu, aj pri jednotnej sadzbe by však hrozilo, že sa nebude hodiť na všetky situácie, a že si teda vyžaduje istú dávku flexibility. To je princíp, na ktorom sa zakladajú znížené sadzby. |
| --- | --- |

3.3.

Konkrétne Komisia odvolávajúc sa na štúdiu spoločnosti Copenhagen Economics, dospela k záveru, že z výlučne hospodárskeho hľadiska by bola zrejme najrozumnejším riešením jednotná sadzba DPH, ktorá by umožnila znížiť prevádzkové náklady správnych orgánov a podnikov a – čisto teoreticky – obmedziť narušovanie hospodárskej súťaže. Ako v prípade každého prísneho predpisu, aj pri jednotnej sadzbe by však hrozilo, že sa nebude hodiť na všetky situácie, a že si teda vyžaduje istú dávku flexibility. To je princíp, na ktorom sa zakladajú znížené sadzby.

| 3.4. | Uplatňovanie znížených sadzieb sa riadi hospodárskymi kritériami, ale podmieňujú ho aj sociálne a politické kritériá. Príkladom toho sú služby s vysokým podielom ľudskej práce (najmä nízko kvalifikovanej) a miestne poskytované služby, ak nemajú výrazný vplyv na cezhraničný obchod. Tieto kritériá vychádzajú z predpokladu, že nižšie sadzby (a tým i nižšie ceny) by zvýšili produktivitu a zamestnanosť: občania by vo väčšej miere využívali služby profesionálnych poskytovateľov, a tým znížili podiel svojpomocných riešení a zároveň by utrácali menej peňazí v rámci tieňového hospodárstva. |
| --- | --- |

3.4.

Uplatňovanie znížených sadzieb sa riadi hospodárskymi kritériami, ale podmieňujú ho aj sociálne a politické kritériá. Príkladom toho sú služby s vysokým podielom ľudskej práce (najmä nízko kvalifikovanej) a miestne poskytované služby, ak nemajú výrazný vplyv na cezhraničný obchod. Tieto kritériá vychádzajú z predpokladu, že nižšie sadzby (a tým i nižšie ceny) by zvýšili produktivitu a zamestnanosť: občania by vo väčšej miere využívali služby profesionálnych poskytovateľov, a tým znížili podiel svojpomocných riešení a zároveň by utrácali menej peňazí v rámci tieňového hospodárstva.

| 3.5. | Kompletný zoznam tovarov a služieb, na ktoré sa uplatňujú znížené sadzby (článok 98 smernice o DPH) je uvedený v prílohe k uvedenej smernici. Pokiaľ ide o služby s vysokým podielom ľudskej práce, musia spĺňať tri kritériá (článok 107): okrem uvedeného v predchádzajúcom bode musia to byť služby prevažne poskytované priamo konečnému spotrebiteľovi a služby poskytované na miestnej úrovni, ktoré by nemali spôsobovať narušenie hospodárskej súťaže. Kritériá platné pre „normálne“ druhy tovarov a služieb sú menej explicitné, ale už z ich samotného zoznamu jasne vyplývajú implicitné „sociálne“ dôvody: ide o potravinárske výrobky, farmaceutické výrobky, vodu, publikácie, služby televízneho vysielania atď. Výbor si vyhradzuje právo komentovať tieto aspekty neskôr (pozri bod 3.12). |
| --- | --- |

3.5.

Kompletný zoznam tovarov a služieb, na ktoré sa uplatňujú znížené sadzby (článok 98 smernice o DPH) je uvedený v prílohe k uvedenej smernici. Pokiaľ ide o služby s vysokým podielom ľudskej práce, musia spĺňať tri kritériá (článok 107): okrem uvedeného v predchádzajúcom bode musia to byť služby prevažne poskytované priamo konečnému spotrebiteľovi a služby poskytované na miestnej úrovni, ktoré by nemali spôsobovať narušenie hospodárskej súťaže. Kritériá platné pre „normálne“ druhy tovarov a služieb sú menej explicitné, ale už z ich samotného zoznamu jasne vyplývajú implicitné „sociálne“ dôvody: ide o potravinárske výrobky, farmaceutické výrobky, vodu, publikácie, služby televízneho vysielania atď. Výbor si vyhradzuje právo komentovať tieto aspekty neskôr (pozri bod 3.12).

| 3.6. | Komisia komentuje jeden z najbežnejších argumentov v prospech znížených sadzieb, konkrétne názor, že by zodpovedali kritériám väčšej sociálnej spravodlivosti, keďže by zlepšili rozdelenie príjmov v prospech menej majetných vrstiev spoločnosti. Štúdia, a ako sa zdá aj Komisia, súhlasí s týmto argumentom pod podmienkou, že sú splnené isté predpoklady: znížené sadzby majú skutočný účinok na zlepšenie rozdelenia príjmov iba vtedy, ak sa podiel spotrebných výdavkov na „uprednostňované“ tovary/služby časom stabilizuje a vedie k skutočnému rozlíšeniu medzi nízkopríjmovými a vysokopríjmovými skupinami. Oznámenie ďalej zdôrazňuje, že existujú značné rozdiely medzi jednotlivými krajinami a že miera účinnosti znížených sadzieb závisí od pomeru rozdielov v príjmoch medzi jednotlivými sociálnymi vrstvami. |
| --- | --- |

3.6.

Komisia komentuje jeden z najbežnejších argumentov v prospech znížených sadzieb, konkrétne názor, že by zodpovedali kritériám väčšej sociálnej spravodlivosti, keďže by zlepšili rozdelenie príjmov v prospech menej majetných vrstiev spoločnosti. Štúdia, a ako sa zdá aj Komisia, súhlasí s týmto argumentom pod podmienkou, že sú splnené isté predpoklady: znížené sadzby majú skutočný účinok na zlepšenie rozdelenia príjmov iba vtedy, ak sa podiel spotrebných výdavkov na „uprednostňované“ tovary/služby časom stabilizuje a vedie k skutočnému rozlíšeniu medzi nízkopríjmovými a vysokopríjmovými skupinami. Oznámenie ďalej zdôrazňuje, že existujú značné rozdiely medzi jednotlivými krajinami a že miera účinnosti znížených sadzieb závisí od pomeru rozdielov v príjmoch medzi jednotlivými sociálnymi vrstvami.

| 3.7. | Nezanedbateľným aspektom sú náklady tohto systému. Sadzby iné než štandardná sadzba spôsobujú podnikom a daňovým orgánom zvýšené administratívne náklady, obzvlášť pokiaľ ide o prípady, kde si ich uskutočňovanie vyžaduje výklad, čo sa stáva takmer pravidlom. |
| --- | --- |

3.7.

Nezanedbateľným aspektom sú náklady tohto systému. Sadzby iné než štandardná sadzba spôsobujú podnikom a daňovým orgánom zvýšené administratívne náklady, obzvlášť pokiaľ ide o prípady, kde si ich uskutočňovanie vyžaduje výklad, čo sa stáva takmer pravidlom.

| 3.8. | Komisia citujúc štúdiu nespochybňuje priamo systém znížených sadzieb, ale kladie si otázku, či by iné alternatívne politické nástroje neboli vhodnejšie na dosiahnutie cieľov, ktoré si vytýčili členské štáty. Ako alternatívne riešenie, alebo jedno z alternatívnych riešení uvádza systém priamych dotácií, ktorým by sa dali dosiahnuť rovnaké ciele ale s nižšími nákladmi. Tento systém by mohol byť koncipovaný tak, aby sa predišlo negatívnym vedľajším účinkom na úrovni EÚ. Zaručil by väčšiu transparentnosť a oveľa menej by zaťažoval rozpočty členských štátov. Konštatuje sa však, že priame dotácie by sa mohli prejaviť ako neisté výhody pre príslušné podniky: ich udelenie by sa mohlo ukázať ako náhodné a dočasné, v závislosti od rozpočtových potrieb konkrétneho štátu alebo momentálnej politickej orientácie. |
| --- | --- |

3.8.

Komisia citujúc štúdiu nespochybňuje priamo systém znížených sadzieb, ale kladie si otázku, či by iné alternatívne politické nástroje neboli vhodnejšie na dosiahnutie cieľov, ktoré si vytýčili členské štáty. Ako alternatívne riešenie, alebo jedno z alternatívnych riešení uvádza systém priamych dotácií, ktorým by sa dali dosiahnuť rovnaké ciele ale s nižšími nákladmi. Tento systém by mohol byť koncipovaný tak, aby sa predišlo negatívnym vedľajším účinkom na úrovni EÚ. Zaručil by väčšiu transparentnosť a oveľa menej by zaťažoval rozpočty členských štátov. Konštatuje sa však, že priame dotácie by sa mohli prejaviť ako neisté výhody pre príslušné podniky: ich udelenie by sa mohlo ukázať ako náhodné a dočasné, v závislosti od rozpočtových potrieb konkrétneho štátu alebo momentálnej politickej orientácie.

| 3.9. | Zdá sa, že Komisia prisudzuje značnú dôležitosť poslednej uvedenej možnosti, resp. akejkoľvek alternatíve systému znížených sadzieb. Odporúča členským štátom, „aby starostlivo preskúmali všetky dostupné možnosti“. Bez toho, aby zaujala jednoznačný postoj, konštatuje, že: „pre štátny rozpočet sú často účinnejšie a menej nákladné iné nástroje ako znížené sadzby DPH a táto skutočnosť by sa mala zohľadniť v procese rozhodovania“. |
| --- | --- |

3.9.

Zdá sa, že Komisia prisudzuje značnú dôležitosť poslednej uvedenej možnosti, resp. akejkoľvek alternatíve systému znížených sadzieb. Odporúča členským štátom, „aby starostlivo preskúmali všetky dostupné možnosti“. Bez toho, aby zaujala jednoznačný postoj, konštatuje, že: „pre štátny rozpočet sú často účinnejšie a menej nákladné iné nástroje ako znížené sadzby DPH a táto skutočnosť by sa mala zohľadniť v procese rozhodovania“.

4.   Pripomienky a komentáre

| 4.1. | Treba pochváliť Komisiu za dôslednosť a vyváženosť jej oznámenia. Pre EHSV je obzvlášť potešujúcim zistenie, že bola potvrdená opodstatnenosť niektorých jeho postojov, ktoré svojho času zaujal, a ktoré spomenie v nasledujúcich komentároch. Výbor v prvom rade s odkazom na skutočnosti uvedené v bode 3.9 pripomína, že vyjadril svoje rozpaky v súvislosti so systémom výnimiek a vo svojom stanovisku k smernici o DPH (7) konštatoval: „Zdá sa, že neexistuje žiaden plán (členských štátov) na prerokovanie výnimiek (...) s cieľom zrušiť ich“. Tento postoj bol teraz potvrdený a posilnený uznávanou štúdiou spoločnosti Copenaghen Economics, s ktorou – ako sa zdá – súhlasí aj Komisia. Treba sa však zmieriť s tým, že možnosť alternatívnych riešení ostáva v súčasnosti hypotetickou, ak sa radikálne nezmení súčasná orientácia členských štátov. |
| --- | --- |

4.1.

Treba pochváliť Komisiu za dôslednosť a vyváženosť jej oznámenia. Pre EHSV je obzvlášť potešujúcim zistenie, že bola potvrdená opodstatnenosť niektorých jeho postojov, ktoré svojho času zaujal, a ktoré spomenie v nasledujúcich komentároch. Výbor v prvom rade s odkazom na skutočnosti uvedené v bode 3.9 pripomína, že vyjadril svoje rozpaky v súvislosti so systémom výnimiek a vo svojom stanovisku k smernici o DPH (7) konštatoval: „Zdá sa, že neexistuje žiaden plán (členských štátov) na prerokovanie výnimiek (...) s cieľom zrušiť ich“. Tento postoj bol teraz potvrdený a posilnený uznávanou štúdiou spoločnosti Copenaghen Economics, s ktorou – ako sa zdá – súhlasí aj Komisia. Treba sa však zmieriť s tým, že možnosť alternatívnych riešení ostáva v súčasnosti hypotetickou, ak sa radikálne nezmení súčasná orientácia členských štátov.

| 4.2. | DPH je sama osebe komplikovanou, ťažko uplatniteľnou daňou, ktorá je vo veľkom vystavená daňovým únikom a jej uplatňovanie je nákladné pre členské štáty i podniky (8). Ale najmä nespĺňa pôvodný účel, ktorým bolo zavedenie konečnej úpravy v oblasti daňovej harmonizácie. Treba však poznamenať, že daňová harmonizácia nie je samoúčelná, ale je nevyhnutným predpokladom dobrého fungovania vnútorného trhu. V každom prípade to boli zámery autorov, ktoré Komisia pripomenula svojím oznámením z januára 1993. Výbor považuje tento dokument za míľnik v dejinách vývoja DPH a s poľutovaním konštatuje, že po ňom kvôli námietkam niektorých členských štátov nenasledovali žiadne opatrenia (ak sa neráta prijatie minimálnej sadzby vo výške 15 %). V súčasnosti ostáva situácia nezmenená: pokus Komisie vniesť poriadok aspoň do oblasti oslobodenia od daní treba určite uvítať, ale zároveň je dôkazom neschopnosti urobiť viac na dosiahnutie daňovej harmonizácie na úrovni Spoločenstva. Za túto situáciu isto nenesie zodpovednosť Komisia, ale ani členské štáty, aspoň nie len ony. Zásadný problém spočíva v samotnej štruktúre DPH v rámci „dočasného systému“, ako bude vysvetlené ďalej. |
| --- | --- |

4.2.

DPH je sama osebe komplikovanou, ťažko uplatniteľnou daňou, ktorá je vo veľkom vystavená daňovým únikom a jej uplatňovanie je nákladné pre členské štáty i podniky (8). Ale najmä nespĺňa pôvodný účel, ktorým bolo zavedenie konečnej úpravy v oblasti daňovej harmonizácie. Treba však poznamenať, že daňová harmonizácia nie je samoúčelná, ale je nevyhnutným predpokladom dobrého fungovania vnútorného trhu. V každom prípade to boli zámery autorov, ktoré Komisia pripomenula svojím oznámením z januára 1993. Výbor považuje tento dokument za míľnik v dejinách vývoja DPH a s poľutovaním konštatuje, že po ňom kvôli námietkam niektorých členských štátov nenasledovali žiadne opatrenia (ak sa neráta prijatie minimálnej sadzby vo výške 15 %). V súčasnosti ostáva situácia nezmenená: pokus Komisie vniesť poriadok aspoň do oblasti oslobodenia od daní treba určite uvítať, ale zároveň je dôkazom neschopnosti urobiť viac na dosiahnutie daňovej harmonizácie na úrovni Spoločenstva. Za túto situáciu isto nenesie zodpovednosť Komisia, ale ani členské štáty, aspoň nie len ony. Zásadný problém spočíva v samotnej štruktúre DPH v rámci „dočasného systému“, ako bude vysvetlené ďalej.

| 4.3. | Treba si konečne uvedomiť a zmieriť sa s tým ešte nadlho, že tak, ako je DPH koncipovaná v súčasnosti, v každom členskom štáte spĺňa prevažne daňové požiadavky pri súčasnom zohľadnení politických a sociálnych aspektov, ktoré sa premietajú do uplatňovania znížených sadzieb alebo sadzieb vyšších než je minimálna sadzba. Na úrovni Spoločenstva je dosiahnutie harmonizácie ašpiráciou, ktorá sa neprejavuje v praxi a predmetné oznámenie je pokusom o čiastočnú nápravu v tejto veci, t. j. snahou o harmonizáciu znížených sadzieb DPH aspoň pre tie činnosti, ktoré majú cezhraničný dosah alebo spĺňajú uznávané kritériá politických opatrení Spoločenstva. EHSV zdôrazňuje, že rozhodujúci činitelia by mali mať neustále na mysli skutočnosť, že ak má byť jedným z účelov zníženej sadzby DPH prerozdeľovanie príjmov, musí sa to odraziť konkrétne v praxi. Inými slovami, každé zníženie dane musí byť dôkladne preskúmané, aby sa s istotou stanovilo, že skutočne spĺňa sociálne požiadavky a neskrýva iné, menej ušľachtilé úmysly. Ďalšími požiadavkami, ktoré treba zohľadniť, sú zjednodušenie postupov a transparentnosť pravidiel, ktoré zjednodušujú život podnikom, ale na druhej strane umožňujú daňovým orgánov vykonávať kontroly jednoduchšie a hospodárnejšie. |
| --- | --- |

4.3.

Treba si konečne uvedomiť a zmieriť sa s tým ešte nadlho, že tak, ako je DPH koncipovaná v súčasnosti, v každom členskom štáte spĺňa prevažne daňové požiadavky pri súčasnom zohľadnení politických a sociálnych aspektov, ktoré sa premietajú do uplatňovania znížených sadzieb alebo sadzieb vyšších než je minimálna sadzba. Na úrovni Spoločenstva je dosiahnutie harmonizácie ašpiráciou, ktorá sa neprejavuje v praxi a predmetné oznámenie je pokusom o čiastočnú nápravu v tejto veci, t. j. snahou o harmonizáciu znížených sadzieb DPH aspoň pre tie činnosti, ktoré majú cezhraničný dosah alebo spĺňajú uznávané kritériá politických opatrení Spoločenstva. EHSV zdôrazňuje, že rozhodujúci činitelia by mali mať neustále na mysli skutočnosť, že ak má byť jedným z účelov zníženej sadzby DPH prerozdeľovanie príjmov, musí sa to odraziť konkrétne v praxi. Inými slovami, každé zníženie dane musí byť dôkladne preskúmané, aby sa s istotou stanovilo, že skutočne spĺňa sociálne požiadavky a neskrýva iné, menej ušľachtilé úmysly. Ďalšími požiadavkami, ktoré treba zohľadniť, sú zjednodušenie postupov a transparentnosť pravidiel, ktoré zjednodušujú život podnikom, ale na druhej strane umožňujú daňovým orgánov vykonávať kontroly jednoduchšie a hospodárnejšie.

| 4.4. | V prílohe III k smernici o DPH je uvedený zoznam 18 kategórií, na ktoré sa môže uplatňovať znížená sadzba. Každý členský štát má možnosť zvoliť si kategórie, zaviesť oslobodenia od dane v rámci nich a stanoviť rozsah zníženej sadzby dane. Predmetné oznámenie vyzýva členské štáty, aby zanalyzovali všetky dodatočné tovary a služby, pre ktoré sa navrhujú ďalšie znížené sadzby, a „stanovili úroveň narušení, ktoré môžu vzniknúť z ich – dobrovoľnej – voliteľnosti, a rozhodli, či takáto úroveň narušenia je prijateľná najmä pre podniky, ktoré pôsobia v príslušných sektoroch“ (9). Vo všeobecnom kontexte oznámenia sa nezdá, že by sa toto posolstvo dalo chápať ako výzva na rozšírenie zoznamu uvedených tovarov a služieb, skôr naopak. EHSV je v každom prípade jednoznačne proti rozšíreniu týchto kategórií tovarov a služieb, na ktoré je možné uplatniť znížené sadzby. Ak sa chce – aspoň teoreticky v tejto chvíli – pokračovať smerom k harmonizácii, členské štáty by mali skôr skrátiť než rozšíriť zoznam obsiahnutý v prílohe III. |
| --- | --- |

4.4.

V prílohe III k smernici o DPH je uvedený zoznam 18 kategórií, na ktoré sa môže uplatňovať znížená sadzba. Každý členský štát má možnosť zvoliť si kategórie, zaviesť oslobodenia od dane v rámci nich a stanoviť rozsah zníženej sadzby dane. Predmetné oznámenie vyzýva členské štáty, aby zanalyzovali všetky dodatočné tovary a služby, pre ktoré sa navrhujú ďalšie znížené sadzby, a „stanovili úroveň narušení, ktoré môžu vzniknúť z ich – dobrovoľnej – voliteľnosti, a rozhodli, či takáto úroveň narušenia je prijateľná najmä pre podniky, ktoré pôsobia v príslušných sektoroch“ (9). Vo všeobecnom kontexte oznámenia sa nezdá, že by sa toto posolstvo dalo chápať ako výzva na rozšírenie zoznamu uvedených tovarov a služieb, skôr naopak. EHSV je v každom prípade jednoznačne proti rozšíreniu týchto kategórií tovarov a služieb, na ktoré je možné uplatniť znížené sadzby. Ak sa chce – aspoň teoreticky v tejto chvíli – pokračovať smerom k harmonizácii, členské štáty by mali skôr skrátiť než rozšíriť zoznam obsiahnutý v prílohe III.

| 4.5. | Celkovo sa však dá so smerovaním Komisie súhlasiť: ak sa zabudne alebo ešte nadlho odloží vízia „konečnej úpravy“, je jednou z priorít poskytnutie väčšej autonómie členským štátom pri stanovovaní znížených sadzieb na miestne služby, ktoré sa nemôžu poskytovať na diaľku. Komisia konštatuje, že tieto služby nemajú negatívny vplyv na fungovanie vnútorného trhu. Nejde o pragmatický postoj, ale skôr o uznanie politických alebo sociálnych požiadaviek, ktoré sú dôvodom oslobodzovania od dane. |
| --- | --- |

4.5.

Celkovo sa však dá so smerovaním Komisie súhlasiť: ak sa zabudne alebo ešte nadlho odloží vízia „konečnej úpravy“, je jednou z priorít poskytnutie väčšej autonómie členským štátom pri stanovovaní znížených sadzieb na miestne služby, ktoré sa nemôžu poskytovať na diaľku. Komisia konštatuje, že tieto služby nemajú negatívny vplyv na fungovanie vnútorného trhu. Nejde o pragmatický postoj, ale skôr o uznanie politických alebo sociálnych požiadaviek, ktoré sú dôvodom oslobodzovania od dane.

| 4.6. | Treba však pozorne preskúmať tvrdenia, ktoré možno ľahko zovšeobecňovať: ak zdaňovanie miestne poskytovaných činností neovplyvňuje fungovanie vnútorného trhu, tak by mali všetky tovary alebo služby

  vyrobené alebo poskytované miestne

  podliehať zdaňovaniu stanovenému na základe miestnych pravidiel. Tento princíp by úplne podkopal samotné základy smernice o DPH. Komisia určite nemieni zaviesť ani schváliť takýto princíp. |
| --- | --- |

4.6.

Treba však pozorne preskúmať tvrdenia, ktoré možno ľahko zovšeobecňovať: ak zdaňovanie miestne poskytovaných činností neovplyvňuje fungovanie vnútorného trhu, tak by mali všetky tovary alebo služby

  vyrobené alebo poskytované miestne

  podliehať zdaňovaniu stanovenému na základe miestnych pravidiel. Tento princíp by úplne podkopal samotné základy smernice o DPH. Komisia určite nemieni zaviesť ani schváliť takýto princíp.

| 4.7. | Pri podrobnejšej analýze aspektov, ktoré uvádza Komisia, si bližší komentár zaslúži tvrdenie, podľa ktorého však uplatňovanie znížených sadzieb DPH môže v starostlivo cielených sektoroch priniesť osobitné výhody, zvýšiť celkovú produktivitu, a teda HDP. Do tejto kategórie spadajú miestne poskytované služby: zníženie sadzby DPH by viedlo spotrebiteľov k tomu, aby sa v menšej miere utiekali k svojpomocným riešeniam („urob si sám“), a tým venovali viac času svojej profesionálnej činnosti. Musíme sa však pozrieť pravde do očí: činnosti typu „urob si sám“ sú aktivitami v rámci voľného času, nielen sociálne prospešnými ale aj ekonomicky výhodnými pre rodiny, a preto ich treba podporovať. Na druhej strane je možné, že zníženie dane môže viesť k väčším príjmom do štátnej pokladnice, ale len pokiaľ ide o tú časť svojpomocných činností, ktoré je možno nahradiť službami podnikov podliehajúcich zdaneniu. Nedá sa odhadnúť, aký podiel by sa presunul do oblasti práce na čierno. Určite by tieňové alebo čiastočne tieňové hospodárstvo – ako aj daňové úniky – neprestali existovať len preto, že môžu využívať znížené sadzby DPH. Nato sú potrebné úplne iné opatrenia. |
| --- | --- |

4.7.

Pri podrobnejšej analýze aspektov, ktoré uvádza Komisia, si bližší komentár zaslúži tvrdenie, podľa ktorého však uplatňovanie znížených sadzieb DPH môže v starostlivo cielených sektoroch priniesť osobitné výhody, zvýšiť celkovú produktivitu, a teda HDP. Do tejto kategórie spadajú miestne poskytované služby: zníženie sadzby DPH by viedlo spotrebiteľov k tomu, aby sa v menšej miere utiekali k svojpomocným riešeniam („urob si sám“), a tým venovali viac času svojej profesionálnej činnosti. Musíme sa však pozrieť pravde do očí: činnosti typu „urob si sám“ sú aktivitami v rámci voľného času, nielen sociálne prospešnými ale aj ekonomicky výhodnými pre rodiny, a preto ich treba podporovať. Na druhej strane je možné, že zníženie dane môže viesť k väčším príjmom do štátnej pokladnice, ale len pokiaľ ide o tú časť svojpomocných činností, ktoré je možno nahradiť službami podnikov podliehajúcich zdaneniu. Nedá sa odhadnúť, aký podiel by sa presunul do oblasti práce na čierno. Určite by tieňové alebo čiastočne tieňové hospodárstvo – ako aj daňové úniky – neprestali existovať len preto, že môžu využívať znížené sadzby DPH. Nato sú potrebné úplne iné opatrenia.

| 4.8. | Osobitná poznámka je venovaná reštauračným službám, ktorých postavenie podľa Komisie nie je jednoznačne definované, alebo je prinajmenšom sporné. Na jednej strane možno konštatovať, že sú zamerané najmä na vnútroštátnu spotrebu, ale na druhej strane sa uznáva, že majú značný význam v rámci politických opatrení v oblasti cestovného ruchu niektorých členských štátov a všetkých pohraničných regiónov. Ako sa už ukázalo v minulosti, nebude ľahké dospieť k dohode o tejto veci. Výbor sa nazdáva, že táto konkrétna problematika si bude vyžadovať čisto politické rozhodnutie. Ak sa budú uvádzať akékoľvek iné hospodársky alebo daňovo podložené argumenty, hrozí, že sa diskusia pretiahne do nekonečna: každý bude zotrvávať na svojich pozíciách odôvodnených opodstatnenými požiadavkami vnútornej politiky. |
| --- | --- |

4.8.

Osobitná poznámka je venovaná reštauračným službám, ktorých postavenie podľa Komisie nie je jednoznačne definované, alebo je prinajmenšom sporné. Na jednej strane možno konštatovať, že sú zamerané najmä na vnútroštátnu spotrebu, ale na druhej strane sa uznáva, že majú značný význam v rámci politických opatrení v oblasti cestovného ruchu niektorých členských štátov a všetkých pohraničných regiónov. Ako sa už ukázalo v minulosti, nebude ľahké dospieť k dohode o tejto veci. Výbor sa nazdáva, že táto konkrétna problematika si bude vyžadovať čisto politické rozhodnutie. Ak sa budú uvádzať akékoľvek iné hospodársky alebo daňovo podložené argumenty, hrozí, že sa diskusia pretiahne do nekonečna: každý bude zotrvávať na svojich pozíciách odôvodnených opodstatnenými požiadavkami vnútornej politiky.

| 4.9. | Výbor upriamuje pozornosť – stále v rámci miestne poskytovaných služieb – na sektor, ktorý sa môže stať predmetom dôležitej diskusie, a síce sektor verejných a súkromných zdravotníckych služieb, ktoré už teraz môžu za určitých okolností uplatňovať znížené sadzby DPH (10). Je známy narastajúci trend občanov niektorých členských štátov využívať verejné služby lekárskej starostlivosti a chirurgie iných krajín, pokladaných neprávom alebo právom za efektívnejšie. Tento úkaz má málo spoločného so zdaňovaním, oveľa viac sa daňovej problematiky týka rozhodnutie využiť v iných krajinách služby poskytované súkromnými klinikami alebo lekármi. Veľké rozdiely medzi tarifami uplatňovanými v jednotlivých členských štátoch vedie, obzvlášť v určitých sektoroch zdravotníctva, k presmerovaniu z vnútroštátneho trhu do iných krajín. Miestny charakter takýchto služieb sa teda postupne oslabuje a niektoré služby v niektorých krajinách nadobúdajú skôr cezhraničný rozmer. V tejto oblasti nie je ľahké rozlišovať a nedá sa ani zovšeobecňovať, a preto vo zvýšenej miere hrozí, že dôjde k sporom. |
| --- | --- |

4.9.

Výbor upriamuje pozornosť – stále v rámci miestne poskytovaných služieb – na sektor, ktorý sa môže stať predmetom dôležitej diskusie, a síce sektor verejných a súkromných zdravotníckych služieb, ktoré už teraz môžu za určitých okolností uplatňovať znížené sadzby DPH (10). Je známy narastajúci trend občanov niektorých členských štátov využívať verejné služby lekárskej starostlivosti a chirurgie iných krajín, pokladaných neprávom alebo právom za efektívnejšie. Tento úkaz má málo spoločného so zdaňovaním, oveľa viac sa daňovej problematiky týka rozhodnutie využiť v iných krajinách služby poskytované súkromnými klinikami alebo lekármi. Veľké rozdiely medzi tarifami uplatňovanými v jednotlivých členských štátoch vedie, obzvlášť v určitých sektoroch zdravotníctva, k presmerovaniu z vnútroštátneho trhu do iných krajín. Miestny charakter takýchto služieb sa teda postupne oslabuje a niektoré služby v niektorých krajinách nadobúdajú skôr cezhraničný rozmer. V tejto oblasti nie je ľahké rozlišovať a nedá sa ani zovšeobecňovať, a preto vo zvýšenej miere hrozí, že dôjde k sporom.

| 4.9.1. | Dohoda bude závisieť od vyváženosti, ktorú sa podarí dosiahnuť medzi rozdielnymi a protichodnými požiadavkami. Na jednej strane výrazne sociálny charakter ochrany zdravia by navádzal na zaradenie týchto služieb medzi služby, na ktoré možno uplatniť znížené sadzby DPH, na strane druhej by sa dali uviesť aspekty hospodárskej súťaže. Pri konečnom rozhodnutí by sa malo zohľadniť právo občana zvoliť si také ošetrenie, ktoré spôsobuje čo najnižšie náklady pre jeho rodinný rozpočet. Inak povedané, záujmy občana/spotrebiteľa by mali mať prednosť pred zásadami hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

4.9.1.

Dohoda bude závisieť od vyváženosti, ktorú sa podarí dosiahnuť medzi rozdielnymi a protichodnými požiadavkami. Na jednej strane výrazne sociálny charakter ochrany zdravia by navádzal na zaradenie týchto služieb medzi služby, na ktoré možno uplatniť znížené sadzby DPH, na strane druhej by sa dali uviesť aspekty hospodárskej súťaže. Pri konečnom rozhodnutí by sa malo zohľadniť právo občana zvoliť si také ošetrenie, ktoré spôsobuje čo najnižšie náklady pre jeho rodinný rozpočet. Inak povedané, záujmy občana/spotrebiteľa by mali mať prednosť pred zásadami hospodárskej súťaže.

| 4.10. | Sporným je uplatňovanie zníženej sadzby DPH na sektory s vysokým podielom nízko kvalifikovaných pracovných síl. V štúdii, z ktorej vychádza Komisia, sa uvádza, že toto opatrenie môže prispieť k trvalej zamestnanosti, ale je „pravdepodobné, že celkové prínosy budú menej významné“, čo je zrejme pravdou. Aj v tomto prípade je ťažké dospieť k rozhodnutiu: sektory tohto druhu (stavebníctvo, cestné práce, upratovacie a čistiace služby, trhy atď.) sa riadia vo všeobecnosti nepružným dopytom, a preto by zníženie sadzby DPH pre tieto sektory malo len veľmi obmedzený vplyv na zamestnanosť. Na druhej strane ide však aj o sektory, kde je zamestnávanie pracovnej sily „na čierno“ najčastejšie. Zníženie sadzby DPH by určite prispelo k zníženiu nákladov podnikov, ale ostáva otvorenou otázka, či by to tiež viedlo k zníženiu cien a „skutočnému“ zvýšeniu zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.10.

Sporným je uplatňovanie zníženej sadzby DPH na sektory s vysokým podielom nízko kvalifikovaných pracovných síl. V štúdii, z ktorej vychádza Komisia, sa uvádza, že toto opatrenie môže prispieť k trvalej zamestnanosti, ale je „pravdepodobné, že celkové prínosy budú menej významné“, čo je zrejme pravdou. Aj v tomto prípade je ťažké dospieť k rozhodnutiu: sektory tohto druhu (stavebníctvo, cestné práce, upratovacie a čistiace služby, trhy atď.) sa riadia vo všeobecnosti nepružným dopytom, a preto by zníženie sadzby DPH pre tieto sektory malo len veľmi obmedzený vplyv na zamestnanosť. Na druhej strane ide však aj o sektory, kde je zamestnávanie pracovnej sily „na čierno“ najčastejšie. Zníženie sadzby DPH by určite prispelo k zníženiu nákladov podnikov, ale ostáva otvorenou otázka, či by to tiež viedlo k zníženiu cien a „skutočnému“ zvýšeniu zamestnanosti.

| 4.11. | Vo všeobecnosti Komisia konštatuje, že znížené sadzby DPH sú účinné iba vtedy, ak sa podiel spotrebných výdavkov na tovary/služby značne líši medzi nízkopríjmovými a vysokopríjmovými skupinami a časom sa stabilizuje. Tieto rozdiely sú najvýraznejšie v sektoroch stravovania, odievania a stavebníctva: existujú značné rozdiely medzi jednotlivými krajinami, ale často k tým najočividnejším – a zo sociálneho hľadiska najnespravodlivejším – rozdielom dochádza v rámci jednotlivých členských štátov. EHSV upriamuje pozornosť na skutočnosť, že v mnohých členských štátoch sa znížená sadzba uplatňuje po kategóriách bez ohľadu na to, že v rámci mnohých z nich sa nachádzajú výrobky určené masám spotrebiteľov popri iných, určených jednoznačne úzkemu okruhu osôb, ktorých cena mnohokrát viacnásobne prekračuje cenu tých prvých. Ostáva preto otvorenou otázka, ako a podľa akých kritérií zdaňovať rozdielne tovary alebo služby, ktoré majú rovnaké označenie, ale v skutočnosti sú určené – v závislosti od ceny a kvality – rôznym sociálnym vrstvám. Ďalším problémom je spôsob uplatňovania trvalého rozlišovania, ktoré by nepodliehalo módnym vlnám, ako aj otázka, ako dosiahnuť jeho dodržiavanie bez zavedenia nákladných a zložitých kontrol. Napokon treba posúdiť aspekt podvodov, ktoré sú možné vo všetkých oblastiach, ale najmä v dvoch posledne spomínaných: môžu ich uľahčiť podrobné a presné označenia a ich kontrola rozhodne nie je jednoduchá. EHSV upriamuje pozornosť na potrebu uplatňovať kritériá rozhodovania na základe sociálnych aspektov: inak povedané, znížené sadzby by mali prispieť k sociálnej politike prerozdeľovania príjmov alebo podpory dôležitých programov v sociálnej oblasti, ak by neboli možné alternatívne riešenia uvedené v bode 4.15. Ale v každom prípade musí byť zaručená transparentnosť voči vlastným občanom a ostaným členským štátom. |
| --- | --- |

4.11.

Vo všeobecnosti Komisia konštatuje, že znížené sadzby DPH sú účinné iba vtedy, ak sa podiel spotrebných výdavkov na tovary/služby značne líši medzi nízkopríjmovými a vysokopríjmovými skupinami a časom sa stabilizuje. Tieto rozdiely sú najvýraznejšie v sektoroch stravovania, odievania a stavebníctva: existujú značné rozdiely medzi jednotlivými krajinami, ale často k tým najočividnejším – a zo sociálneho hľadiska najnespravodlivejším – rozdielom dochádza v rámci jednotlivých členských štátov. EHSV upriamuje pozornosť na skutočnosť, že v mnohých členských štátoch sa znížená sadzba uplatňuje po kategóriách bez ohľadu na to, že v rámci mnohých z nich sa nachádzajú výrobky určené masám spotrebiteľov popri iných, určených jednoznačne úzkemu okruhu osôb, ktorých cena mnohokrát viacnásobne prekračuje cenu tých prvých. Ostáva preto otvorenou otázka, ako a podľa akých kritérií zdaňovať rozdielne tovary alebo služby, ktoré majú rovnaké označenie, ale v skutočnosti sú určené – v závislosti od ceny a kvality – rôznym sociálnym vrstvám. Ďalším problémom je spôsob uplatňovania trvalého rozlišovania, ktoré by nepodliehalo módnym vlnám, ako aj otázka, ako dosiahnuť jeho dodržiavanie bez zavedenia nákladných a zložitých kontrol. Napokon treba posúdiť aspekt podvodov, ktoré sú možné vo všetkých oblastiach, ale najmä v dvoch posledne spomínaných: môžu ich uľahčiť podrobné a presné označenia a ich kontrola rozhodne nie je jednoduchá. EHSV upriamuje pozornosť na potrebu uplatňovať kritériá rozhodovania na základe sociálnych aspektov: inak povedané, znížené sadzby by mali prispieť k sociálnej politike prerozdeľovania príjmov alebo podpory dôležitých programov v sociálnej oblasti, ak by neboli možné alternatívne riešenia uvedené v bode 4.15. Ale v každom prípade musí byť zaručená transparentnosť voči vlastným občanom a ostaným členským štátom.

| 4.11.1. | To isté by sa dalo uviesť aj na margo kníh a novín, kde sú občas do rovnakej kategórie zaraďované publikácie s možným sociálnym opodstatnením ako aj publikácie, ktoré nemajú žiadnu výchovnú alebo zábavnú hodnotu, alebo v horšom prípade sú nezákonné alebo na hrane zákonnosti resp. všeobecného ponímania morálky. Hoci je rozlišovanie komplikované, je potrebné a v každom prípade opodstatnené vzhľadom na demokratickú transparentnosť. |
| --- | --- |

4.11.1.

To isté by sa dalo uviesť aj na margo kníh a novín, kde sú občas do rovnakej kategórie zaraďované publikácie s možným sociálnym opodstatnením ako aj publikácie, ktoré nemajú žiadnu výchovnú alebo zábavnú hodnotu, alebo v horšom prípade sú nezákonné alebo na hrane zákonnosti resp. všeobecného ponímania morálky. Hoci je rozlišovanie komplikované, je potrebné a v každom prípade opodstatnené vzhľadom na demokratickú transparentnosť.

| 4.12. | Komisia napokon konštatuje, že početné znížené sadzby DPH spôsobujú podnikom a daňovým orgánom značné náklady: ide o zrejmé konštatovanie. Výbor by uprednostnil, keby sa skôr hovorilo o zvýšení nákladov vzhľadom na to, že v oblasti zdaňovania je DPH už sama osebe najnákladnejšou daňou, ktorá sa uplatňuje a vyberá. Toto konštatovanie už EHSV zdôraznil (11) a pripomína ho tu spolu s výzvou členským štátom, aby oznámili, akú výšku dosahuje čistý príjem z DPH pre ich rozpočty po odpočte časti určenej do rozpočtu Spoločenstva a nákladov na správu, výber dane, kontrolu a potláčanie podvodov. Odporúča sa, aby sa Komisia v záujme transparentnosti ujala tejto výzvy a zvážila, či nie je potrebné preskúmať alternatívny systém zdaňovania
   (12). Dúfajme, že prípadná revízia celej problematiky sa bude zakladať aj na výsledkoch – ktoré by mohli byť prekvapujúce – z oblasti
  prínosov pre štátnu
  pokladnicu: keď budú známe „skutočné“ výsledky, nie je vylúčené, že iniciatívy sa chopia samotné daňové orgány. |
| --- | --- |

4.12.

Komisia napokon konštatuje, že početné znížené sadzby DPH spôsobujú podnikom a daňovým orgánom značné náklady: ide o zrejmé konštatovanie. Výbor by uprednostnil, keby sa skôr hovorilo o zvýšení nákladov vzhľadom na to, že v oblasti zdaňovania je DPH už sama osebe najnákladnejšou daňou, ktorá sa uplatňuje a vyberá. Toto konštatovanie už EHSV zdôraznil (11) a pripomína ho tu spolu s výzvou členským štátom, aby oznámili, akú výšku dosahuje čistý príjem z DPH pre ich rozpočty po odpočte časti určenej do rozpočtu Spoločenstva a nákladov na správu, výber dane, kontrolu a potláčanie podvodov. Odporúča sa, aby sa Komisia v záujme transparentnosti ujala tejto výzvy a zvážila, či nie je potrebné preskúmať alternatívny systém zdaňovania
   (12). Dúfajme, že prípadná revízia celej problematiky sa bude zakladať aj na výsledkoch – ktoré by mohli byť prekvapujúce – z oblasti
  prínosov pre štátnu
  pokladnicu: keď budú známe „skutočné“ výsledky, nie je vylúčené, že iniciatívy sa chopia samotné daňové orgány.

| 4.13. | Avšak v súčasnosti je nastolenou otázkou len nesystematické zvyšovanie nákladov pre podniky a daňové orgány, týkajúcich sa administratívnych a účtovných výdavkov spojených s uplatňovaním a výkladom predpisov, ktoré tvoria výnimku zo štandardných pravidiel. Výbor poukazuje na to, že každé zvýšenie nákladov pre podniky sa prenáša na konečných spotrebiteľov, a preto treba posúdiť jednotlivo každý prípad, kedy a v akom rozsahu je uplatňovanie zníženej sadzby skutočným prínosom pre občanov. V súčasnosti je veľká väčšina – početných – sporov spôsobená všeobecným charakterom zatrieďovania a následnými spornými výkladmi, konzultáciami, inšpekciami, postupom pri odvolaniach sa: nové pravidlá by preto mali byť koncipované aj so zreteľom na hospodárnosť ich uplatňovania. |
| --- | --- |

4.13.

Avšak v súčasnosti je nastolenou otázkou len nesystematické zvyšovanie nákladov pre podniky a daňové orgány, týkajúcich sa administratívnych a účtovných výdavkov spojených s uplatňovaním a výkladom predpisov, ktoré tvoria výnimku zo štandardných pravidiel. Výbor poukazuje na to, že každé zvýšenie nákladov pre podniky sa prenáša na konečných spotrebiteľov, a preto treba posúdiť jednotlivo každý prípad, kedy a v akom rozsahu je uplatňovanie zníženej sadzby skutočným prínosom pre občanov. V súčasnosti je veľká väčšina – početných – sporov spôsobená všeobecným charakterom zatrieďovania a následnými spornými výkladmi, konzultáciami, inšpekciami, postupom pri odvolaniach sa: nové pravidlá by preto mali byť koncipované aj so zreteľom na hospodárnosť ich uplatňovania.

| 4.14. | Momentálne je jediným využiteľným systémom, i keď nákladným, systém znížených sadzieb. Ale vzhľadom na to, že samotná Komisia ho označila za nepružný a nesúrodý (13), EHSV dúfa, že politická diskusia medzi Radou a EP povedie k spoločným rozhodnutiam vychádzajúcim zo zásad vnútorného trhu, ale zároveň zohľadňujúcim požiadavky občanov/spotrebiteľov, podnikov a daňových orgánov. |
| --- | --- |

4.14.

Momentálne je jediným využiteľným systémom, i keď nákladným, systém znížených sadzieb. Ale vzhľadom na to, že samotná Komisia ho označila za nepružný a nesúrodý (13), EHSV dúfa, že politická diskusia medzi Radou a EP povedie k spoločným rozhodnutiam vychádzajúcim zo zásad vnútorného trhu, ale zároveň zohľadňujúcim požiadavky občanov/spotrebiteľov, podnikov a daňových orgánov.

| 4.15. | V súvislosti s alternatívnymi riešeniami znížených sadzieb Komisia položila otázku, či by nemohli byť nahradené priamymi dotáciami: ide o politický nástroj, ktorý je účinnejší, transparentnejší a menej nákladný. Výbor sa nazdáva, že vnútroštátne alternatívne riešenia sú schodnými len v niektorých osobitných prípadoch a len dočasne, pod podmienkou, že sa vyhne všetkým opatreniam, ktoré by mali charakter štátnej pomoci. Akékoľvek vnútroštátne alternatívne riešenie k výnimkám z uplatňovania DPH by malo byť rozhodnuté na základe kritérií transparentnosti, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že v každom prípade bude ďalším vzdialením sa od cieľov jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.15.

V súvislosti s alternatívnymi riešeniami znížených sadzieb Komisia položila otázku, či by nemohli byť nahradené priamymi dotáciami: ide o politický nástroj, ktorý je účinnejší, transparentnejší a menej nákladný. Výbor sa nazdáva, že vnútroštátne alternatívne riešenia sú schodnými len v niektorých osobitných prípadoch a len dočasne, pod podmienkou, že sa vyhne všetkým opatreniam, ktoré by mali charakter štátnej pomoci. Akékoľvek vnútroštátne alternatívne riešenie k výnimkám z uplatňovania DPH by malo byť rozhodnuté na základe kritérií transparentnosti, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že v každom prípade bude ďalším vzdialením sa od cieľov jednotného trhu.

| 4.16. | Na záver na doplnenie mnohých stanovísk na túto tému výbor opätovne odporúča, aby sa v záujme zdravého rozumu a transparentnosti odstránilo označenie „dočasný“ pre súčasný systém DPH. Toto prídavné meno, ktoré sa po tridsiatich rokoch ešte stále používa a v strednodobom horizonte nie sú vyhliadky na to, aby sa zmenilo na „konečný“, je mystifikáciou, ktorá uberá dôveryhodnosť pravidlám Únie. A potvrdzuje staré úslovie – ak je to vôbec potrebné – podľa ktorého nič nie je definitívnejšie než dočasné veci. |
| --- | --- |

4.16.

Na záver na doplnenie mnohých stanovísk na túto tému výbor opätovne odporúča, aby sa v záujme zdravého rozumu a transparentnosti odstránilo označenie „dočasný“ pre súčasný systém DPH. Toto prídavné meno, ktoré sa po tridsiatich rokoch ešte stále používa a v strednodobom horizonte nie sú vyhliadky na to, aby sa zmenilo na „konečný“, je mystifikáciou, ktorá uberá dôveryhodnosť pravidlám Únie. A potvrdzuje staré úslovie – ak je to vôbec potrebné – podľa ktorého nič nie je definitívnejšie než dočasné veci.

V Bruseli 22. apríla 2008.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Takzvaný „konečný“ systém DPH by mal byť logicky založený na zdaňovaní v mieste určenia, alebo lepšie povedané spotreby. V minulosti bránili jeho všeobecnému uplatňovaniu prekážky rôznej povahy a tak je tomu ešte aj dnes.

1

(2)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006).

2

(3)  Články 96 a 97 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006). Nikdy nebol stanovený strop.

3

(4)  Pozri články 98 – 101 a prílohu III smernice.

4

(5)  Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o určité dočasné opatrenia týkajúce sa sadzieb dane z pridanej hodnoty [KOM(2007) 381 v konečnom znení] a stanovisko EHSV k tomuto návrhu (Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 120).

5

(6)  Oznámenie KOM(2007) 380 v konečnom znení – SEC(2007) 910, „Úvod“.

6

(7)  Pozri stanovisko EHSV k návrhu smernice Rady o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (upravené nové znenie) (Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, s. 21).

7

(8)  V tejto súvislosti pozri pripomienky obsiahnuté v stanovisku EHSV na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 77/388/EHS s cieľom zjednodušiť povinnosti spojené s daňou z pridanej hodnoty“ a „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1798/2003 v spojitosti so zavedením mechanizmov administratívnej spolupráce, ktoré sa týkajú schémy jedného miesta kontaktu a postupu vrátenia dane z pridanej hodnoty“ (Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005, s. 45).

8

(9)  Pozri oznámenie KOM(2007) 380 v konečnom znení, bod 3.3 „Požiadavky vnútorného trhu“ ods. 2.

9

(10)  Pozri body 15 a 17 prílohy III k smernici o DPH.

10

(11)  Na túto problematiku sa poukázalo prvýkrát v stanovisku EHSV na tému „Boj proti daňovým podvodom na jednotnom trhu“ (Ú. v. ES C 268, 19.9.2000, s. 45) a následne viackrát, poslednýkrát z chronologického hľadiska v stanovisku EHSV na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 77/388/EHS s cieľom zjednodušiť povinnosti spojené s daňou z pridanej hodnoty“ a „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1798/2003 v spojitosti so zavedením mechanizmov administratívnej spolupráce, ktoré sa týkajú schémy jedného miesta kontaktu a postupu vrátenia dane z pridanej hodnoty“ (Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005, s. 45), samozrejme bez akéhokoľvek výsledku.

11

(12)  Aj na tento bod začal EHSV upozorňovať od roku 2000 vo svojom stanovisku uvedenom v predchádzajúcej poznámke pod čiarou a pokračoval v rade nasledujúcich stanovísk. O tejto otázke sa výbor vyslovil vo svojom stanovisku o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, s. 21).

12

(13)  V tejto súvislosti pozri stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 77/388/EHS s cieľom zjednodušiť povinnosti spojené s daňou z pridanej hodnoty“ a „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1798/2003 v spojitosti so zavedením mechanizmov administratívnej spolupráce, ktoré sa týkajú schémy jedného miesta kontaktu a postupu vrátenia dane z pridanej hodnoty“ (Ú. v. EÚ C 267, 27.10.2005, s. 45).

13

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/72 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/72

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky“

[KOM(2007) 507 v konečnom znení]

(2008/C 211/19)

Európska komisia sa 21. septembra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. marca 2008. Spravodajcom bol pán COUPEAU.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 128 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1. | Článok 299, ods. 2 Zmluvy o Európskej únii uznáva osobitosti najvzdialenejších regiónov (ďalej NR), čo im umožňuje zachovať si špecifiká a znížiť dosah obmedzení, s ktorými sa stretávajú. |
| --- | --- |

1.1.

Článok 299, ods. 2 Zmluvy o Európskej únii uznáva osobitosti najvzdialenejších regiónov (ďalej NR), čo im umožňuje zachovať si špecifiká a znížiť dosah obmedzení, s ktorými sa stretávajú.

| 1.2. | Medzi sedem najvzdialenejších regiónov patrí španielske samosprávne spoločenstvo Kanárskych ostrovov, portugalské samosprávne regióny Madeira a Azory a štyri francúzske departmenty (Guadeloupe, Guyana, Martinik a Réunion). |
| --- | --- |

1.2.

Medzi sedem najvzdialenejších regiónov patrí španielske samosprávne spoločenstvo Kanárskych ostrovov, portugalské samosprávne regióny Madeira a Azory a štyri francúzske departmenty (Guadeloupe, Guyana, Martinik a Réunion).

| 1.3. | Pre tieto regióny je od roku 1989 určený osobitný program na podporu ich sociálneho a hospodárskeho rozvoja, ktorý by im mal pomôcť priblížiť sa vo vývoji k zvyšku Európskej únie. |
| --- | --- |

1.3.

Pre tieto regióny je od roku 1989 určený osobitný program na podporu ich sociálneho a hospodárskeho rozvoja, ktorý by im mal pomôcť priblížiť sa vo vývoji k zvyšku Európskej únie.

| 1.4. | Komisia vydaním svojho oznámenia z 12. septembra 2007 na tému „Stratégia pre najodľahlejšie regióny: bilancia a perspektívy“ začala verejnú konzultáciu, v ktorej chce zozbierať názory všetkých zainteresovaných strán na svoju politiku v oblasti NR v súvislosti s vážnymi problémami, ktorým budú musieť NR čeliť v nasledujúcich rokoch. Toto stanovisko EHSV je súčasťou uvedenej konzultácie. |
| --- | --- |

1.4.

Komisia vydaním svojho oznámenia z 12. septembra 2007 na tému „Stratégia pre najodľahlejšie regióny: bilancia a perspektívy“ začala verejnú konzultáciu, v ktorej chce zozbierať názory všetkých zainteresovaných strán na svoju politiku v oblasti NR v súvislosti s vážnymi problémami, ktorým budú musieť NR čeliť v nasledujúcich rokoch. Toto stanovisko EHSV je súčasťou uvedenej konzultácie.

| 1.5. | EHSV sa nazdáva, že finančné opatrenia týkajúce sa NR priniesli určité pozitívne výsledky, no štrukturálne nedostatky pretrvávajú aj naďalej a treba ich riešiť. Podľa EHSV je teda nevyhnutné, aby sa uvedené opatrenia v budúcnosti posilnili. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV sa nazdáva, že finančné opatrenia týkajúce sa NR priniesli určité pozitívne výsledky, no štrukturálne nedostatky pretrvávajú aj naďalej a treba ich riešiť. Podľa EHSV je teda nevyhnutné, aby sa uvedené opatrenia v budúcnosti posilnili.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že dostupnosť územia NR a prístup na európsky trh je pre tieto oblasti neustálym problémom, a to kvôli ich vzdialenej polohe, ostrovnej povahe (s výnimkou Guyany) a ich zemepisným a štrukturálnym osobitostiam. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV konštatuje, že dostupnosť územia NR a prístup na európsky trh je pre tieto oblasti neustálym problémom, a to kvôli ich vzdialenej polohe, ostrovnej povahe (s výnimkou Guyany) a ich zemepisným a štrukturálnym osobitostiam.

| 1.7. | EHSV podotýka, že NR sa nachádzajú v blízkosti sféry vplyvu krajín Mercosuru, západnej Afriky, južnej Afriky a karibskej oblasti, čo dodáva Európe svetový rozmer. Pripomína, že vďaka polohe NR v rôznych oceánoch získala Európa exkluzívnu hospodársku zónu s rozlohou 25 miliónov km2, ktorej bohatstvo a zdroje ešte nie sú preskúmané. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV podotýka, že NR sa nachádzajú v blízkosti sféry vplyvu krajín Mercosuru, západnej Afriky, južnej Afriky a karibskej oblasti, čo dodáva Európe svetový rozmer. Pripomína, že vďaka polohe NR v rôznych oceánoch získala Európa exkluzívnu hospodársku zónu s rozlohou 25 miliónov km2, ktorej bohatstvo a zdroje ešte nie sú preskúmané.

| 1.8. | EHSV takisto uznáva, že vzdialená poloha neprospieva konkurencieschopnosti:






  — | kvôli malému trhu nie je možné dosahovať úspory z rozsahu, |
| --- | --- | --- |

1.8.

EHSV takisto uznáva, že vzdialená poloha neprospieva konkurencieschopnosti:

—

kvôli malému trhu nie je možné dosahovať úspory z rozsahu,

| — | málo prírodných zdrojov ako ropa, plyn, nerastné suroviny, |
| --- | --- |

—

málo prírodných zdrojov ako ropa, plyn, nerastné suroviny,

| — | jednostranný hospodársky rozvoj NR, keďže sú do veľkej miery závislé od cestovného ruchu, poľnohospodárstva a rybolovu, |
| --- | --- |

—

jednostranný hospodársky rozvoj NR, keďže sú do veľkej miery závislé od cestovného ruchu, poľnohospodárstva a rybolovu,

| — | malý rozsah trhu vedie ku koncentrácii podnikov a vzniku monopolov či oligopolov, ktoré nepriaznivo vplývajú na konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

—

malý rozsah trhu vedie ku koncentrácii podnikov a vzniku monopolov či oligopolov, ktoré nepriaznivo vplývajú na konkurencieschopnosť.

| 1.9. | Podľa EHSV by medziútvarová skupina Komisie zaoberajúca sa NR mala pokračovať v činnosti či dokonca by sa mala posilniť, aby sa dosiahla vyššia efektívnosť európskych opatrení. |
| --- | --- |

1.9.

Podľa EHSV by medziútvarová skupina Komisie zaoberajúca sa NR mala pokračovať v činnosti či dokonca by sa mala posilniť, aby sa dosiahla vyššia efektívnosť európskych opatrení.

2.   Analýza odvetví činnosti najvzdialenejších regiónov a odporúčania

2.1.   Cestovný ruch

| 2.1.1. | Cestovný ruch predstavuje dôležitý segment hospodárstva najvzdialenejších regiónov; niekedy je dokonca jediným faktorom hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

2.1.1.

Cestovný ruch predstavuje dôležitý segment hospodárstva najvzdialenejších regiónov; niekedy je dokonca jediným faktorom hospodárskeho rastu.

| 2.2. | Kanárske ostrovy dokázali vytvoriť podmienky pre aktívny a rôznorodý cestovný ruch, ktoré ročne využije až vyše desať miliónov turistov. Madeire sa takisto podarilo rozšíriť objem ponúkaných služieb a rozvinúť cestovný ruch. Na Antilách a ostrove Réunion je tento sektor významný, no naďalej pomerne nestabilný. Výnimočné prírodné podmienky a vynikajúca klíma umožňujú najvzdialenejším regiónom rozvinúť kvalitný cestovný ruch. Tým sa však zvyšuje ich hospodárska závislosť, ktorá so sebou prináša nezanedbateľné riziko, keďže dopyt v oblasti cestovného ruchu sa rýchlo mení podľa meteorologických podmienok, kurzu eura alebo zdravotné riziká. |
| --- | --- |

2.2.

Kanárske ostrovy dokázali vytvoriť podmienky pre aktívny a rôznorodý cestovný ruch, ktoré ročne využije až vyše desať miliónov turistov. Madeire sa takisto podarilo rozšíriť objem ponúkaných služieb a rozvinúť cestovný ruch. Na Antilách a ostrove Réunion je tento sektor významný, no naďalej pomerne nestabilný. Výnimočné prírodné podmienky a vynikajúca klíma umožňujú najvzdialenejším regiónom rozvinúť kvalitný cestovný ruch. Tým sa však zvyšuje ich hospodárska závislosť, ktorá so sebou prináša nezanedbateľné riziko, keďže dopyt v oblasti cestovného ruchu sa rýchlo mení podľa meteorologických podmienok, kurzu eura alebo zdravotné riziká.

| 2.3. | Podľa EHSV treba propagovať tieto regióny vo všetkých európskych krajinách či dokonca aj v ostatných krajinách nachádzajúcich sa v blízkosti NR pod osobitným „logom“, s cieľom diverzifikovať cestovný ruch a zvýšiť jeho kvalitu a trvalo udržateľný aspekt. |
| --- | --- |

2.3.

Podľa EHSV treba propagovať tieto regióny vo všetkých európskych krajinách či dokonca aj v ostatných krajinách nachádzajúcich sa v blízkosti NR pod osobitným „logom“, s cieľom diverzifikovať cestovný ruch a zvýšiť jeho kvalitu a trvalo udržateľný aspekt.

| 2.4. | Aktéri činní v cestovnom ruchu by mali posilniť trvalo udržateľný prvok a väčšmi dbať na ochranu prírodných zdrojov. Takisto by mali po porade so všetkými miestnymi činiteľmi stanoviť vhodné kritériá rozvoja. Najvzdialenejšie regióny už pozornosť týmto otázkam venujú, no k povedomiu o nich by sa mala pridať aj politika trvalej udržateľnosti, ktorú si stanovia miestni aktéri a ktorú by finančne podporila aj EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

Aktéri činní v cestovnom ruchu by mali posilniť trvalo udržateľný prvok a väčšmi dbať na ochranu prírodných zdrojov. Takisto by mali po porade so všetkými miestnymi činiteľmi stanoviť vhodné kritériá rozvoja. Najvzdialenejšie regióny už pozornosť týmto otázkam venujú, no k povedomiu o nich by sa mala pridať aj politika trvalej udržateľnosti, ktorú si stanovia miestni aktéri a ktorú by finančne podporila aj EÚ.

2.5.   Poľnohospodárstvo

| 2.5.1. | EHSV konštatuje, že poľnohospodárstvo je tradičným sektorom a zostáva dôležitou ekonomickou oblasťou NR, hoci jeho príspevok k vytváraniu pridanej hodnoty klesá. Naďalej predstavuje významný zdroj primárnych pracovných miest, ktorý treba zachovať, či dokonca rozvíjať.






  — | Regiónom s najväčším podielom poľnohospodárstva medzi najvzdialenejšími regiónmi sú Azorské ostrovy, kde poľnohospodárstvo tvorí 24 % pracovných miest (chov dobytka, ako aj pestovanie cukrovej repy, tabaku, atď.). Rybolov je strategickým exportným odvetvím (najmä tuniak) no aj táto oblasť zaznamenala v poslednom čase pokles. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

EHSV konštatuje, že poľnohospodárstvo je tradičným sektorom a zostáva dôležitou ekonomickou oblasťou NR, hoci jeho príspevok k vytváraniu pridanej hodnoty klesá. Naďalej predstavuje významný zdroj primárnych pracovných miest, ktorý treba zachovať, či dokonca rozvíjať.

—

Regiónom s najväčším podielom poľnohospodárstva medzi najvzdialenejšími regiónmi sú Azorské ostrovy, kde poľnohospodárstvo tvorí 24 % pracovných miest (chov dobytka, ako aj pestovanie cukrovej repy, tabaku, atď.). Rybolov je strategickým exportným odvetvím (najmä tuniak) no aj táto oblasť zaznamenala v poslednom čase pokles.

| — | Pripomíname, že v NR sa vyrábajú a pestujú aj:






  — | banány (Kanárske ostrovy, Madeira, Martinik, Guadeloupe), |
| --- | --- | --- |

—

Pripomíname, že v NR sa vyrábajú a pestujú aj:

—

banány (Kanárske ostrovy, Madeira, Martinik, Guadeloupe),

| — | cukrová trstina (Réunion, Guadeloupe, Martinik), |
| --- | --- |

—

cukrová trstina (Réunion, Guadeloupe, Martinik),

| — | tropické ovocie (Réunion, Guyana), |
| --- | --- |

—

tropické ovocie (Réunion, Guyana),

| — | tropické rastliny (Antily), |
| --- | --- |

—

tropické rastliny (Antily),

| — | nápoje (Madeira, Kanárske ostrovy, Martinik, Guadeloupe). |
| --- | --- |

—

nápoje (Madeira, Kanárske ostrovy, Martinik, Guadeloupe).

| 2.5.2. | Treba však podotknúť, že v týchto oblastiach sa prejavuje silná konkurencia nečlenských krajín, čo môže čiastočne vysvetliť pokles pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

2.5.2.

Treba však podotknúť, že v týchto oblastiach sa prejavuje silná konkurencia nečlenských krajín, čo môže čiastočne vysvetliť pokles pridanej hodnoty.

| 2.5.3. | Možno rozlišovať dva typy poľnohospodárstva: miestne poľnohospodárstvo a poľnohospodárstvo zamerané na vývoz. Tieto dva typy sú často v protiklade, no môžu sa aj navzájom dopĺňať. EHSV sa nazdáva, že je nevyhnutné, aby sa miestni distribútori usilovali propagovať miestne poľnohospodárstvo. |
| --- | --- |

2.5.3.

Možno rozlišovať dva typy poľnohospodárstva: miestne poľnohospodárstvo a poľnohospodárstvo zamerané na vývoz. Tieto dva typy sú často v protiklade, no môžu sa aj navzájom dopĺňať. EHSV sa nazdáva, že je nevyhnutné, aby sa miestni distribútori usilovali propagovať miestne poľnohospodárstvo.

| 2.5.4. | Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo zamerané na vývoz, EHSV žiada, aby prebehla reklamná kampaň zameraná na výrobky z najvzdialenejších regiónov a aby boli tieto výrobky odlíšené, keďže spĺňajú európske normy, a teda aj prísne požiadavky v sociálnej, environmentálnej aj v oblasti verejného zdravia. |
| --- | --- |

2.5.4.

Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo zamerané na vývoz, EHSV žiada, aby prebehla reklamná kampaň zameraná na výrobky z najvzdialenejších regiónov a aby boli tieto výrobky odlíšené, keďže spĺňajú európske normy, a teda aj prísne požiadavky v sociálnej, environmentálnej aj v oblasti verejného zdravia.

| 2.5.5. | Podľa EHSV je nevyhnutné, aby Európa posilnila politiku dohľadu nad výrobkami z nečlenských krajín, s cieľom predchádzať nákazám zvierat a chorobám rastlín a chrániť poľnohospodárske podniky. |
| --- | --- |

2.5.5.

Podľa EHSV je nevyhnutné, aby Európa posilnila politiku dohľadu nad výrobkami z nečlenských krajín, s cieľom predchádzať nákazám zvierat a chorobám rastlín a chrániť poľnohospodárske podniky.

| 2.5.6. | EHSV navrhuje, aby sa výrobky z nečlenských krajín a z NR navzájom dopĺňali, avšak len pod podmienkou, že takáto situácia:






  — | neohrozí miestne poľnohospodárske podniky, |
| --- | --- | --- |

2.5.6.

EHSV navrhuje, aby sa výrobky z nečlenských krajín a z NR navzájom dopĺňali, avšak len pod podmienkou, že takáto situácia:

—

neohrozí miestne poľnohospodárske podniky,

| — | umožní zvýšiť životnú úroveň obyvateľov nečlenských krajín, |
| --- | --- |

—

umožní zvýšiť životnú úroveň obyvateľov nečlenských krajín,

| — | vytvorí sa orgán pre spoluprácu, ktorý stanoví rámec trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

—

vytvorí sa orgán pre spoluprácu, ktorý stanoví rámec trvalo udržateľného rozvoja.

| 2.5.7. | EHSV uznáva vyššie uvedené prírodné znevýhodnenia NR a želá si, aby sa opatrenia na ich kompenzáciu uplatňovali aj naďalej. |
| --- | --- |

2.5.7.

EHSV uznáva vyššie uvedené prírodné znevýhodnenia NR a želá si, aby sa opatrenia na ich kompenzáciu uplatňovali aj naďalej.

| 2.5.8. | EHSV je znepokojený situáciou v oblasti správy pôdy v niektorých najvzdialenejších regiónoch, nakoľko je potrebné zachovať poľnohospodárske zóny. Európske orgány by mali nabádať miestne samosprávy, aby rozhodli, ktoré zóny sa budú považovať za chránené a ktoré zóny bude možné urbanizovať v rámci trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.5.8.

EHSV je znepokojený situáciou v oblasti správy pôdy v niektorých najvzdialenejších regiónoch, nakoľko je potrebné zachovať poľnohospodárske zóny. Európske orgány by mali nabádať miestne samosprávy, aby rozhodli, ktoré zóny sa budú považovať za chránené a ktoré zóny bude možné urbanizovať v rámci trvalo udržateľného rozvoja.

| 2.5.9. | Veľký význam má v NR aj biodiverzita, ktorá nepochybne predstavuje ekonomickú výhodu. Podľa názoru EHSV treba navrhnúť ambicióznu politiku so zodpovedajúcim financovaním na zachovanie rozsiahlej poľnohospodárskej štruktúry a postupov, ktoré nepoškodzujú ekosystémy. |
| --- | --- |

2.5.9.

Veľký význam má v NR aj biodiverzita, ktorá nepochybne predstavuje ekonomickú výhodu. Podľa názoru EHSV treba navrhnúť ambicióznu politiku so zodpovedajúcim financovaním na zachovanie rozsiahlej poľnohospodárskej štruktúry a postupov, ktoré nepoškodzujú ekosystémy.

2.6.   Rybolov

| 2.6.1. | V oblasti rybolovu, ktorý je pre NR dôležitým odvetvím, možno v budúcnosti očakávať problémy súvisiace so zásobami rýb. Bolo by vhodné uvažovať o iných zdrojoch rýb, ako napríklad morská akvakultúra. |
| --- | --- |

2.6.1.

V oblasti rybolovu, ktorý je pre NR dôležitým odvetvím, možno v budúcnosti očakávať problémy súvisiace so zásobami rýb. Bolo by vhodné uvažovať o iných zdrojoch rýb, ako napríklad morská akvakultúra.

| 2.6.2. | V tejto súvislosti by riešenie mohol ponúknuť výskum a vhodné opatrenia na udržanie zdrojov rýb. Doterajšie snahy o zachovanie sektoru rybolovu priniesli viac či menej pozitívne výsledky. |
| --- | --- |

2.6.2.

V tejto súvislosti by riešenie mohol ponúknuť výskum a vhodné opatrenia na udržanie zdrojov rýb. Doterajšie snahy o zachovanie sektoru rybolovu priniesli viac či menej pozitívne výsledky.

| 2.6.3. | Sektor akvakultúry je zatiaľ len v plienkach, no veľmi dobre sa uchytil na Kanárskych ostrovoch a na ostrove Réunion. EHSV poukazuje na pozitívne skúsenosti Guyany s chovom kreviet. |
| --- | --- |

2.6.3.

Sektor akvakultúry je zatiaľ len v plienkach, no veľmi dobre sa uchytil na Kanárskych ostrovoch a na ostrove Réunion. EHSV poukazuje na pozitívne skúsenosti Guyany s chovom kreviet.

| 2.6.4. | Vďaka NR má Európska únia prístup k rozsiahlym morským oblastiam (Indický a Atlantický oceán, Karibské more), vďaka čomu sa môže Európa pochváliť pozoruhodnou biodiverzitou pokiaľ ide o zásoby rýb. EHSV sa nazdáva, že pri správe morských vôd by sa malo prihliadať na konkrétne podmienky, keďže situácia v Indickom oceáne sa odlišuje od situácie v Atlantickom oceáne. Diferencovaný prístup by mal zohľadňovať aj skutočné zásoby rýb. |
| --- | --- |

2.6.4.

Vďaka NR má Európska únia prístup k rozsiahlym morským oblastiam (Indický a Atlantický oceán, Karibské more), vďaka čomu sa môže Európa pochváliť pozoruhodnou biodiverzitou pokiaľ ide o zásoby rýb. EHSV sa nazdáva, že pri správe morských vôd by sa malo prihliadať na konkrétne podmienky, keďže situácia v Indickom oceáne sa odlišuje od situácie v Atlantickom oceáne. Diferencovaný prístup by mal zohľadňovať aj skutočné zásoby rýb.

2.7   Obchod a distribúcia

| 2.7.1. | Odvetvie obchodu je pre NR dôležitým odvetvím. NR však závisia od dovozu z členských štátov, pričom spotrebiteľmi sú miestni obyvatelia, no spotreba môže vzrastať alebo klesať aj v závislosti od počtu turistov. |
| --- | --- |

2.7.1.

Odvetvie obchodu je pre NR dôležitým odvetvím. NR však závisia od dovozu z členských štátov, pričom spotrebiteľmi sú miestni obyvatelia, no spotreba môže vzrastať alebo klesať aj v závislosti od počtu turistov.

| 2.7.2. | EHSV sa nazdáva, že by bolo vhodné rozvíjať miestny obchod, ktorý by mohol ponúknuť rôznorodé výrobky a služby pre obyvateľov ako aj pre turistov. |
| --- | --- |

2.7.2.

EHSV sa nazdáva, že by bolo vhodné rozvíjať miestny obchod, ktorý by mohol ponúknuť rôznorodé výrobky a služby pre obyvateľov ako aj pre turistov.

2.8.   Konkurencieschopnosť a podnikanie

| 2.8.1. | Malý podnik pôsobiaci v najvzdialenejšom regióne sa môže kvôli malému rozsahu miestneho trhu rýchlo ocitnúť v monopolnom postavení. Podniky, ktoré sa v NR považujú za veľké, sú teda v porovnaní s kontinentálnou Európou pomerne malé a ťažšie sa im dosahujú úspory z rozsahu v týchto regiónoch. |
| --- | --- |

2.8.1.

Malý podnik pôsobiaci v najvzdialenejšom regióne sa môže kvôli malému rozsahu miestneho trhu rýchlo ocitnúť v monopolnom postavení. Podniky, ktoré sa v NR považujú za veľké, sú teda v porovnaní s kontinentálnou Európou pomerne malé a ťažšie sa im dosahujú úspory z rozsahu v týchto regiónoch.

| 2.8.2. | EHSV sa nazdáva, že treba posilniť transparentnosť trhov a podporovať konkurenciu medzi podnikmi. |
| --- | --- |

2.8.2.

EHSV sa nazdáva, že treba posilniť transparentnosť trhov a podporovať konkurenciu medzi podnikmi.

| 2.8.3. | Pojem dodatočných nákladov najvzdialenejších regiónov sa často ťažko definuje. Medzi ich charakteristikami možno okrem iného uviesť:






  — | dodatočné náklady na prepravu výrobkov a materiálu po mori a letecky, |
| --- | --- | --- |

2.8.3.

Pojem dodatočných nákladov najvzdialenejších regiónov sa často ťažko definuje. Medzi ich charakteristikami možno okrem iného uviesť:

—

dodatočné náklady na prepravu výrobkov a materiálu po mori a letecky,

| — | služobné cesty medzi kontinentom a najvzdialenejšími regiónmi sú pomerne zložité, keďže je nedostatok priamych spojení a náklady na cestu sú okrem toho vysoké kvôli ostrovnej povahe, |
| --- | --- |

—

služobné cesty medzi kontinentom a najvzdialenejšími regiónmi sú pomerne zložité, keďže je nedostatok priamych spojení a náklady na cestu sú okrem toho vysoké kvôli ostrovnej povahe,

| — | vyššie náklady na skladovanie kvôli nedostatku námorných a leteckých spojení, |
| --- | --- |

—

vyššie náklady na skladovanie kvôli nedostatku námorných a leteckých spojení,

| — | vyššie náklady na nábor pracovníkov, keďže slabšie vyškolení pracovníci dosahujú nižšiu produktivitu, čo si vyžaduje ďalšie zaškoľovanie v podnikoch, |
| --- | --- |

—

vyššie náklady na nábor pracovníkov, keďže slabšie vyškolení pracovníci dosahujú nižšiu produktivitu, čo si vyžaduje ďalšie zaškoľovanie v podnikoch,

| — | vyššie náklady na dopravu, potreba školiť personál, väčšie skladovacie priestory v porovnaní s podnikmi v kontinentálnej Európe – rastú požiadavky na financovanie, a teda klesá konkurencieschopnosť, |
| --- | --- |

—

vyššie náklady na dopravu, potreba školiť personál, väčšie skladovacie priestory v porovnaní s podnikmi v kontinentálnej Európe – rastú požiadavky na financovanie, a teda klesá konkurencieschopnosť,

| — | vyššie počiatočné náklady kvôli dovozu materiálu. |
| --- | --- |

—

vyššie počiatočné náklady kvôli dovozu materiálu.

2.9.   Energetika

| 2.9.1. | Ekonomiky najvzdialenejších regiónov trpia štrukturálnou slabosťou kvôli nedostatku alebo nedostupnosti klasických zdrojov energie ako aj energetickej závislosti od vonkajších území. Napriek tomu majú NR celú škálu možností na rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.9.1.

Ekonomiky najvzdialenejších regiónov trpia štrukturálnou slabosťou kvôli nedostatku alebo nedostupnosti klasických zdrojov energie ako aj energetickej závislosti od vonkajších území. Napriek tomu majú NR celú škálu možností na rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov.

| 2.9.2. | EHSV konštatuje, že v týchto regiónoch sa opakovane vyskytujú problémy so zásobovaním energiou, no existuje tu množstvo možností ako solárna, geotermálna, morská či veterná energia. |
| --- | --- |

2.9.2.

EHSV konštatuje, že v týchto regiónoch sa opakovane vyskytujú problémy so zásobovaním energiou, no existuje tu množstvo možností ako solárna, geotermálna, morská či veterná energia.

| 2.9.3. | Takisto sa tieto regióny stretávajú s problémami pri nakladaní s odpadom, ktorý by bolo možné využiť ako zdroj energie. Opatrenia na diverzifikáciu zdrojov energie by možno zároveň mohli vyriešiť problémy v oblasti verejnej hygieny:






  — | väčšina regiónov sa nachádza v tropickom pásme, kde existuje možnosť túto energiu zachytávať, |
| --- | --- | --- |

2.9.3.

Takisto sa tieto regióny stretávajú s problémami pri nakladaní s odpadom, ktorý by bolo možné využiť ako zdroj energie. Opatrenia na diverzifikáciu zdrojov energie by možno zároveň mohli vyriešiť problémy v oblasti verejnej hygieny:

—

väčšina regiónov sa nachádza v tropickom pásme, kde existuje možnosť túto energiu zachytávať,

| — | niektoré regióny sa nachádzajú v sopečných oblastiach, a teda majú možnosť využívať geotermálne zdroje, |
| --- | --- |

—

niektoré regióny sa nachádzajú v sopečných oblastiach, a teda majú možnosť využívať geotermálne zdroje,

| — | takisto možno využiť blízkosť mora a jeho energiu, |
| --- | --- |

—

takisto možno využiť blízkosť mora a jeho energiu,

| — | dostupnosť odpadu ako zdroja energie. |
| --- | --- |

—

dostupnosť odpadu ako zdroja energie.

| 2.9.4. | EHSV sa nazdáva, že diverzifikácia zdrojov energie by mala byť dlhodobým cieľom a treba ju finančne podporiť. |
| --- | --- |

2.9.4.

EHSV sa nazdáva, že diverzifikácia zdrojov energie by mala byť dlhodobým cieľom a treba ju finančne podporiť.

2.10.   Výskum a vývoj

| 2.10.1. | Na prelomenie izolácie a uvoľnenie možností hospodárskeho rozvoja podnikov v NR sa musia vyvíjať nové komunikačné technológie. |
| --- | --- |

2.10.1.

Na prelomenie izolácie a uvoľnenie možností hospodárskeho rozvoja podnikov v NR sa musia vyvíjať nové komunikačné technológie.

| 2.10.2. | Obzvlášť dôležité je rozvíjať výskum v tradičných aj netradičných sektoroch a využiť ho na hľadanie riešení problémov NR. |
| --- | --- |

2.10.2.

Obzvlášť dôležité je rozvíjať výskum v tradičných aj netradičných sektoroch a využiť ho na hľadanie riešení problémov NR.

| 2.10.3. | EHSV sa nazdáva, že umiestňovanie výskumných centier do týchto regiónov by malo veľmi pozitívne účinky. Takisto by znamenalo nezanedbateľný príspevok k diverzifikácii hospodárstva NR. |
| --- | --- |

2.10.3.

EHSV sa nazdáva, že umiestňovanie výskumných centier do týchto regiónov by malo veľmi pozitívne účinky. Takisto by znamenalo nezanedbateľný príspevok k diverzifikácii hospodárstva NR.

2.11.   Význam rozvoja a diverzifikácie regionálnych ekonomík

| 2.11.1. | Najvzdialenejšie regióny sa rozvíjajú značne nerovnomerne. Nové odvetvia sú v NR veľmi slabo zastúpené, ide len o ojedinelé iniciatívy a v žiadnom prípade o alternatívu k tradičnému sektoru. |
| --- | --- |

2.11.1.

Najvzdialenejšie regióny sa rozvíjajú značne nerovnomerne. Nové odvetvia sú v NR veľmi slabo zastúpené, ide len o ojedinelé iniciatívy a v žiadnom prípade o alternatívu k tradičnému sektoru.

| 2.11.2. | Treba zdôrazniť, že hnacou silou je v prvom rade verejný sektor (európska, centrálna a regionálna správa, verejné podniky, univerzity, výskumné centrá). Takisto netreba zabúdať, že v NR pracujú dôležité univerzitné centrá, ktoré preto treba v každom prípade zachovať. EHSV navrhuje, aby sa poskytovali európske štipendiá, vďaka ktorým by do NR prišli študenti z rôznych krajín. |
| --- | --- |

2.11.2.

Treba zdôrazniť, že hnacou silou je v prvom rade verejný sektor (európska, centrálna a regionálna správa, verejné podniky, univerzity, výskumné centrá). Takisto netreba zabúdať, že v NR pracujú dôležité univerzitné centrá, ktoré preto treba v každom prípade zachovať. EHSV navrhuje, aby sa poskytovali európske štipendiá, vďaka ktorým by do NR prišli študenti z rôznych krajín.

| 2.11.3. | Miestne podniky nemajú dostatočné kapacity na investovanie. Pri realizácii projektov presahujúcich tradičné sektory sú preto do veľkej miery závislé od pomoci Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.11.3.

Miestne podniky nemajú dostatočné kapacity na investovanie. Pri realizácii projektov presahujúcich tradičné sektory sú preto do veľkej miery závislé od pomoci Spoločenstva.

| 2.11.4. | Finančnú kapacitu podnikov obmedzujú dodatočné náklady. EHSV považuje za nevyhnutné vytvoriť finančné opatrenia, ktoré by pomohli podnikom rozvíjať ich aktivity. EHSV by takisto chcel stimulovať vytváranie podnikov prostredníctvom uľahčenia prístupu k rizikovému kapitálu, s cieľom podporiť projekty, ktoré znamenajú pre NR prínos. |
| --- | --- |

2.11.4.

Finančnú kapacitu podnikov obmedzujú dodatočné náklady. EHSV považuje za nevyhnutné vytvoriť finančné opatrenia, ktoré by pomohli podnikom rozvíjať ich aktivity. EHSV by takisto chcel stimulovať vytváranie podnikov prostredníctvom uľahčenia prístupu k rizikovému kapitálu, s cieľom podporiť projekty, ktoré znamenajú pre NR prínos.

2.12.   Životné podmienky

| 2.12.1. | Podľa EHSV by sa mali zohľadniť špecifiká NR a s ohľadom na ne vypracovať súvislé opatrenia, ktorými by sa napokon zlepšila dostupnosť týchto oblastí, podporil výskum a inovácie vrátane nových informačných a komunikačných technológií a v konečnom dôsledku by sa zvýšila atraktivita týchto regiónov a miest. |
| --- | --- |

2.12.1.

Podľa EHSV by sa mali zohľadniť špecifiká NR a s ohľadom na ne vypracovať súvislé opatrenia, ktorými by sa napokon zlepšila dostupnosť týchto oblastí, podporil výskum a inovácie vrátane nových informačných a komunikačných technológií a v konečnom dôsledku by sa zvýšila atraktivita týchto regiónov a miest.

| 2.12.2. | EHSV sa nazdáva, že v týchto regiónoch treba podporovať sociálny dialóg a že by sa na tento bod malo prihliadať v európskych politikách pri stanovení budúcich cieľov pre NR. |
| --- | --- |

2.12.2.

EHSV sa nazdáva, že v týchto regiónoch treba podporovať sociálny dialóg a že by sa na tento bod malo prihliadať v európskych politikách pri stanovení budúcich cieľov pre NR.

| 2.12.3. | Treba podporiť vznik nových a lepších pracovných miest vstupom väčšieho počtu ľudí na pracovný trh alebo podporou zakladania podnikov, ako aj zvyšovaním prispôsobivosti pracovníkov a podnikov a rastom investícií. |
| --- | --- |

2.12.3.

Treba podporiť vznik nových a lepších pracovných miest vstupom väčšieho počtu ľudí na pracovný trh alebo podporou zakladania podnikov, ako aj zvyšovaním prispôsobivosti pracovníkov a podnikov a rastom investícií.

| 2.12.4. | Regionálne a miestne samosprávy, ktoré sú zodpovedné za uplatňovanie opatrení týkajúcich sa NR, niekedy opomínajú zlepšovanie sociálnej súdržnosti. EHSV sa nazdáva, že sociálna a územná súdržnosť je prioritou a treba na ňu prihliadať. |
| --- | --- |

2.12.4.

Regionálne a miestne samosprávy, ktoré sú zodpovedné za uplatňovanie opatrení týkajúcich sa NR, niekedy opomínajú zlepšovanie sociálnej súdržnosti. EHSV sa nazdáva, že sociálna a územná súdržnosť je prioritou a treba na ňu prihliadať.

| 2.12.5. | Tieto ciele sa musia zohľadniť v politikách EÚ a je potrebné vypracovať opatrenia, ktoré prinesú hospodársky rozvoj. EHSV by si želal, aby sa najprv pracovalo na zlepšení dostupnosti najvzdialenejších regiónov:






  — | prostredníctvom lepšieho dopravného spojenia, atraktívnejších cien, otvorením dopravného trhu, skvalitnením tranzitných miest (prístavy, letiská), racionalizáciou dopravnej logistiky a kompenzáciami za vzdialenú polohu, |
| --- | --- | --- |

2.12.5.

Tieto ciele sa musia zohľadniť v politikách EÚ a je potrebné vypracovať opatrenia, ktoré prinesú hospodársky rozvoj. EHSV by si želal, aby sa najprv pracovalo na zlepšení dostupnosti najvzdialenejších regiónov:

—

prostredníctvom lepšieho dopravného spojenia, atraktívnejších cien, otvorením dopravného trhu, skvalitnením tranzitných miest (prístavy, letiská), racionalizáciou dopravnej logistiky a kompenzáciami za vzdialenú polohu,

| — | prostredníctvom rozvoja tradičných sektorov, propagáciou a vzdelávaním pracovníkov. |
| --- | --- |

—

prostredníctvom rozvoja tradičných sektorov, propagáciou a vzdelávaním pracovníkov.

| 2.12.6. | EHSV citlivo vníma osobitné podmienky NR a želá si, aby sa vďaka ambicióznej politike, ktorou sa zotrie znevýhodnenie a vytvorí sa priestor pre vytváranie pridanej hodnoty, zlepšili pracovné podmienky a životná úroveň. |
| --- | --- |

2.12.6.

EHSV citlivo vníma osobitné podmienky NR a želá si, aby sa vďaka ambicióznej politike, ktorou sa zotrie znevýhodnenie a vytvorí sa priestor pre vytváranie pridanej hodnoty, zlepšili pracovné podmienky a životná úroveň.

| 2.12.7. | Pripomíname, že jedným z hlavných problémov, s ktorým sa stretávajú obyvatelia NR, sú služby všeobecného záujmu. EHSV sa nazdáva, že opatrenia Spoločenstva na podporu NR musia zohľadňovať skutočnosť, že na to, aby sa tieto regióny vo vývoji priblížili ostatným, treba skvalitniť verejné služby, a tak posilniť sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

2.12.7.

Pripomíname, že jedným z hlavných problémov, s ktorým sa stretávajú obyvatelia NR, sú služby všeobecného záujmu. EHSV sa nazdáva, že opatrenia Spoločenstva na podporu NR musia zohľadňovať skutočnosť, že na to, aby sa tieto regióny vo vývoji priblížili ostatným, treba skvalitniť verejné služby, a tak posilniť sociálnu súdržnosť.

2.13.   Cezhraničná spolupráca

| 2.13.1. | EHSV považuje za nevyhnutné rozvíjať dynamickú cezhraničnú spoluprácu s ďalšími regionálnymi zoskupeniami mimo Európskej únie, zameranú na hľadanie synergií, s cieľom podporiť rozvoj týchto oblastí a pod podmienkou, že do nej budú zapojené aj miestne orgány najvzdialenejších regiónov. |
| --- | --- |

2.13.1.

EHSV považuje za nevyhnutné rozvíjať dynamickú cezhraničnú spoluprácu s ďalšími regionálnymi zoskupeniami mimo Európskej únie, zameranú na hľadanie synergií, s cieľom podporiť rozvoj týchto oblastí a pod podmienkou, že do nej budú zapojené aj miestne orgány najvzdialenejších regiónov.

| 2.13.2. | EHSV by chcel dať cezhraničnú spoluprácu odborne preskúmať, nakoľko predpokladá, že riešenie je možné nájsť, no rád by postupoval opatrne, aby nevyvolal ďalšie problémy. |
| --- | --- |

2.13.2.

EHSV by chcel dať cezhraničnú spoluprácu odborne preskúmať, nakoľko predpokladá, že riešenie je možné nájsť, no rád by postupoval opatrne, aby nevyvolal ďalšie problémy.

2.14.   Daňový systém

| 2.14.1. | Najvzdialenejšie regióny majú osobitný hospodársky a daňový režim schválený Európskou úniou. EHSV sa nazdáva, že zachovanie osobitného hospodárskeho a daňového režimu je nevyhnutným prostriedkom ako pomôcť NR prekonať ich štrukturálne problémy. |
| --- | --- |

2.14.1.

Najvzdialenejšie regióny majú osobitný hospodársky a daňový režim schválený Európskou úniou. EHSV sa nazdáva, že zachovanie osobitného hospodárskeho a daňového režimu je nevyhnutným prostriedkom ako pomôcť NR prekonať ich štrukturálne problémy.

2.15.   Kohézna politika

| 2.15.1. | Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť je jedným z hlavných cieľov EÚ, ktorý bude v budúcnosti potrebné ešte prehĺbiť. Podľa názoru EHSV sa opatrenia EÚ zamerané na najvzdialenejšie regióny musia usilovať o posilnenie súdržnosti, aby sa zvýšila kvalita života všetkých obyvateľov. |
| --- | --- |

2.15.1.

Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť je jedným z hlavných cieľov EÚ, ktorý bude v budúcnosti potrebné ešte prehĺbiť. Podľa názoru EHSV sa opatrenia EÚ zamerané na najvzdialenejšie regióny musia usilovať o posilnenie súdržnosti, aby sa zvýšila kvalita života všetkých obyvateľov.

| 2.15.2. | Kohézna politika by mala napomôcť modernizácii a rozvoju podnikov a vytváraniu nových podnikov pre mladých ľudí. V tejto oblasti sú prioritou na vytváranie nových príležitostí inovácie a takisto bude treba podporiť výskum a vzdelávacie strediská prepojené s podnikmi. |
| --- | --- |

2.15.2.

Kohézna politika by mala napomôcť modernizácii a rozvoju podnikov a vytváraniu nových podnikov pre mladých ľudí. V tejto oblasti sú prioritou na vytváranie nových príležitostí inovácie a takisto bude treba podporiť výskum a vzdelávacie strediská prepojené s podnikmi.

| 2.15.3. | Na posilnenie súdržnosti treba stimulovať hospodársky rozvoj, no zároveň zvýšiť kvalitu pracovných miest, finančného ohodnotenia a verejných služieb. |
| --- | --- |

2.15.3.

Na posilnenie súdržnosti treba stimulovať hospodársky rozvoj, no zároveň zvýšiť kvalitu pracovných miest, finančného ohodnotenia a verejných služieb.

| 2.15.4. | Najvzdialenejšie regióny môžu v regionálnom rozvoji zohrať dôležitú úlohu, pretože sú veľmi významnými európskymi platformami pre podniky. NR môžu takisto slúžiť ako regionálny model v oblasti intenzívnejšieho zapájania občianskej spoločnosti a ako svetový príklad v oblasti sociálneho modelu. |
| --- | --- |

2.15.4.

Najvzdialenejšie regióny môžu v regionálnom rozvoji zohrať dôležitú úlohu, pretože sú veľmi významnými európskymi platformami pre podniky. NR môžu takisto slúžiť ako regionálny model v oblasti intenzívnejšieho zapájania občianskej spoločnosti a ako svetový príklad v oblasti sociálneho modelu.

2.16.   Posilnenie akčného plánu širšieho susedstva

| 2.16.1. | Najvzdialenejšie regióny môžu rozvíjať úzke partnerské kontakty s regiónmi nachádzajúcimi sa v ich geografickej blízkosti. Túto politiku treba však ešte posilniť, keďže sa uplatňuje v nedostatočnej miere a nie vždy celkom súvislo. EHSV pripomína, že takéto partnerstvo môže vzniknúť výlučne v spolupráci s európskymi samosprávami, na základe ich iniciatív a spolu so stimulačnými opatreniami na lepšie vzájomné spoznávanie sa v týchto zemepisných oblastiach. |
| --- | --- |

2.16.1.

Najvzdialenejšie regióny môžu rozvíjať úzke partnerské kontakty s regiónmi nachádzajúcimi sa v ich geografickej blízkosti. Túto politiku treba však ešte posilniť, keďže sa uplatňuje v nedostatočnej miere a nie vždy celkom súvislo. EHSV pripomína, že takéto partnerstvo môže vzniknúť výlučne v spolupráci s európskymi samosprávami, na základe ich iniciatív a spolu so stimulačnými opatreniami na lepšie vzájomné spoznávanie sa v týchto zemepisných oblastiach.

2.17.   Dohody o hospodárskom partnerstve

| 2.17.1. | Dohody o hospodárskom partnerstve by mohli predstavovať príležitosť pre rozvoj NR, no bolo by treba danú oblasť preštudovať, aby sme sa mohli oprieť o spoľahlivé poznatky pri uzatváraní takýchto dohôd v budúcnosti. Dohody o hospodárskom partnerstve musia zodpovedať záujmom všetkých strán. |
| --- | --- |

2.17.1.

Dohody o hospodárskom partnerstve by mohli predstavovať príležitosť pre rozvoj NR, no bolo by treba danú oblasť preštudovať, aby sme sa mohli oprieť o spoľahlivé poznatky pri uzatváraní takýchto dohôd v budúcnosti. Dohody o hospodárskom partnerstve musia zodpovedať záujmom všetkých strán.

| 2.17.2. | EHSV sa nazdáva, že tieto dohody by mali uľahčiť zapájanie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti v NR ako aj v nečlenských krajinách. |
| --- | --- |

2.17.2.

EHSV sa nazdáva, že tieto dohody by mali uľahčiť zapájanie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti v NR ako aj v nečlenských krajinách.

| 2.17.3. | EHSV podporuje dialóg a kontakty medzi NR a krajinami Afriky, Karibiku a Tichomoria (AKT) s cieľom preskúmať oblasti možnej spolupráce a súčinnosti, zameranej na hospodársky rozvoj všetkých strán. |
| --- | --- |

2.17.3.

EHSV podporuje dialóg a kontakty medzi NR a krajinami Afriky, Karibiku a Tichomoria (AKT) s cieľom preskúmať oblasti možnej spolupráce a súčinnosti, zameranej na hospodársky rozvoj všetkých strán.

2.18.   Migračné toky

| 2.18.1. | Európska únia momentálne pripravuje spoločnú prisťahovaleckú politiku, ktorá zohľadní demografickú situáciu, pracovné trhy a spoluprácu s krajinami pôvodu. Migračné toky sú pre NR pálčivým problémom. NR potrebujú nájsť spôsob, ako znížiť prílev nelegálnych prisťahovalcov. Európska migračná politika musí preto vhodne zohľadniť osobitné potreby najvzdialenejších regiónov a ponúknuť trvalé riešenia ich problémov. |
| --- | --- |

2.18.1.

Európska únia momentálne pripravuje spoločnú prisťahovaleckú politiku, ktorá zohľadní demografickú situáciu, pracovné trhy a spoluprácu s krajinami pôvodu. Migračné toky sú pre NR pálčivým problémom. NR potrebujú nájsť spôsob, ako znížiť prílev nelegálnych prisťahovalcov. Európska migračná politika musí preto vhodne zohľadniť osobitné potreby najvzdialenejších regiónov a ponúknuť trvalé riešenia ich problémov.

| 2.18.2. | Mala by sa vypracovať štúdia dosahu zameraná na lepšie porozumenie tejto problematike a s cieľom nájsť riešenie migračných javov. |
| --- | --- |

2.18.2.

Mala by sa vypracovať štúdia dosahu zameraná na lepšie porozumenie tejto problematike a s cieľom nájsť riešenie migračných javov.

| 2.18.3. | EHSV sa nazdáva, že európska prisťahovalecká politika by mala byť ambicióznejšia a prisťahovalectvo malo podliehať spoločným zákonom a riadiť sa transparentnými postupmi. V súvislosti s NR by Európa mala prisťahovalectvo podporovať, no zároveň by mala prihliadať na demografický vývoj na trhu práce. |
| --- | --- |

2.18.3.

EHSV sa nazdáva, že európska prisťahovalecká politika by mala byť ambicióznejšia a prisťahovalectvo malo podliehať spoločným zákonom a riadiť sa transparentnými postupmi. V súvislosti s NR by Európa mala prisťahovalectvo podporovať, no zároveň by mala prihliadať na demografický vývoj na trhu práce.

| 2.18.4. | Počet prichádzajúcich prisťahovalcov sa bude zvyšovať v nadväznosti na demografický vývoj v Európe. NR stoja kvôli svojej polohe pred problémami súvisiacimi s nelegálnym prisťahovalectvom a v tejto súvislosti potrebujú solidaritu EÚ. Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach EÚ by mala posilniť svoje aktivity v najvzdialenejších regiónoch. |
| --- | --- |

2.18.4.

Počet prichádzajúcich prisťahovalcov sa bude zvyšovať v nadväznosti na demografický vývoj v Európe. NR stoja kvôli svojej polohe pred problémami súvisiacimi s nelegálnym prisťahovalectvom a v tejto súvislosti potrebujú solidaritu EÚ. Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach EÚ by mala posilniť svoje aktivity v najvzdialenejších regiónoch.

2.19.   Zvýšenie počtu najvzdialenejších regiónov

| 2.19.1. | Niektoré členské štáty, konkrétne Francúzsko a Holandsko, momentálne uvažujú o zvýšení počtu NR. Takýto krok si vyžaduje súhlas Rady. EHSV napriek tomu zdôrazňuje, že na lepšiu integráciu súčasných aj budúcich NR by mala EÚ vyčleniť viac finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

2.19.1.

Niektoré členské štáty, konkrétne Francúzsko a Holandsko, momentálne uvažujú o zvýšení počtu NR. Takýto krok si vyžaduje súhlas Rady. EHSV napriek tomu zdôrazňuje, že na lepšiu integráciu súčasných aj budúcich NR by mala EÚ vyčleniť viac finančných prostriedkov.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/77 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/77

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Sloboda združovania v krajinách stredomorskej oblasti“

(2008/C 211/20)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 17. januára 2007 podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko na tému

„Sloboda združovania v krajinách stredomorskej oblasti“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 22. februára 2008. Spravodajcom bol pán Moreno Preciado.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 99 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Rešpektovanie slobody združovania je výslovne uvedené ako jeden zo záväzkov vlád, ktoré v novembri 1995 podpísali Barcelonskú deklaráciu, ktorá ustanovila Európsko-stredomorské partnerstvo.
  Asociačné dohody podpísané medzi EÚ a partnerskými krajinami Stredomoria (1) obsahujú doložku, v ktorej sa hovorí, že rešpektovanie demokratických princípov a základných práv predstavuje jeden zo základných prvkov asociačných dohôd.
  Akčné plány, ktoré EÚ uzatvára s partnerskými krajinami Stredomoria v rámci Európskej susedskej politiky, založenej v roku 2004, sa tiež zmieňujú o dobrom riadení a podpore ľudských práv a základných slobôd. |
| --- | --- |

1.1.

Rešpektovanie slobody združovania je výslovne uvedené ako jeden zo záväzkov vlád, ktoré v novembri 1995 podpísali Barcelonskú deklaráciu, ktorá ustanovila Európsko-stredomorské partnerstvo.

Asociačné dohody podpísané medzi EÚ a partnerskými krajinami Stredomoria (1) obsahujú doložku, v ktorej sa hovorí, že rešpektovanie demokratických princípov a základných práv predstavuje jeden zo základných prvkov asociačných dohôd.

Akčné plány, ktoré EÚ uzatvára s partnerskými krajinami Stredomoria v rámci Európskej susedskej politiky, založenej v roku 2004, sa tiež zmieňujú o dobrom riadení a podpore ľudských práv a základných slobôd.

| 1.2. | Skutočnosť je však taká, že v partnerských krajinách Stredomoria (i keď v rôznej miere) nie je zaručená sloboda združovania a rozvoj občianskej spoločnosti brzdia politické a administratívne prekážky, ktoré majú v niektorých prípadoch formu zamietnutia založenia združenia a v ďalších sú združenia postavené mimo zákon alebo je ich pôsobenie zrušené.
  Dokonca aj legalizované združenia pri svojom bežnom fungovaní tiež narážajú na prekážky, pričom k mimoriadne vážnym patria zákazy alebo obmedzenia rôznych úradov v súvislosti s prístupom k finančnej pomoci v rámci medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

1.2.

Skutočnosť je však taká, že v partnerských krajinách Stredomoria (i keď v rôznej miere) nie je zaručená sloboda združovania a rozvoj občianskej spoločnosti brzdia politické a administratívne prekážky, ktoré majú v niektorých prípadoch formu zamietnutia založenia združenia a v ďalších sú združenia postavené mimo zákon alebo je ich pôsobenie zrušené.

Dokonca aj legalizované združenia pri svojom bežnom fungovaní tiež narážajú na prekážky, pričom k mimoriadne vážnym patria zákazy alebo obmedzenia rôznych úradov v súvislosti s prístupom k finančnej pomoci v rámci medzinárodnej spolupráce.

| 1.3. | Zakladanie voľných spoločenských zoskupení v rôznych skupinách občianskej spoločnosti (zamestnanci, zamestnávatelia, poľnohospodári, sociálne hospodárstvo, ženy, mladí ľudia, spotrebitelia, atď.) je nevyhnutným predpokladom demokratizačného procesu v partnerských krajinách Stredomoria. Európsko-stredomorské partnerstvo, po hospodárskej stránke dobre regulované prostredníctvom asociačných dohôd medzi EÚ a partnerskými krajinami Stredomoria, musí byť doplnené o sociálnu a demokratickú dimenziu, pre ktorú je potrebná účasť organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.3.

Zakladanie voľných spoločenských zoskupení v rôznych skupinách občianskej spoločnosti (zamestnanci, zamestnávatelia, poľnohospodári, sociálne hospodárstvo, ženy, mladí ľudia, spotrebitelia, atď.) je nevyhnutným predpokladom demokratizačného procesu v partnerských krajinách Stredomoria. Európsko-stredomorské partnerstvo, po hospodárskej stránke dobre regulované prostredníctvom asociačných dohôd medzi EÚ a partnerskými krajinami Stredomoria, musí byť doplnené o sociálnu a demokratickú dimenziu, pre ktorú je potrebná účasť organizovanej občianskej spoločnosti.

| 1.4. | Odbory podliehajú na svojich jednotlivých organizačných úrovniach zásahom politickej moci, čo obmedzuje ochranu zástupcov pracovníkov pri výkone svojich práv, vrátane práva na štrajk. |
| --- | --- |

1.4.

Odbory podliehajú na svojich jednotlivých organizačných úrovniach zásahom politickej moci, čo obmedzuje ochranu zástupcov pracovníkov pri výkone svojich práv, vrátane práva na štrajk.

| 1.5. | Je potrebné upozorniť na nízku úroveň sociálneho dialógu a konzultácií v dôsledku nedostatočnej činnosti zamestnávateľského a odborového združovania. Tento dvojstranný či trojstranný dialóg je menej rozvinutý v krajinách na Strednom východe ako v krajinách Maghrebu. |
| --- | --- |

1.5.

Je potrebné upozorniť na nízku úroveň sociálneho dialógu a konzultácií v dôsledku nedostatočnej činnosti zamestnávateľského a odborového združovania. Tento dvojstranný či trojstranný dialóg je menej rozvinutý v krajinách na Strednom východe ako v krajinách Maghrebu.

| 1.6. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby boli dodržiavané demokratizačné záväzky v asociačných dohodách v rámci Európsko-stredomorského partnerstva a v akčných plánoch Európskej susedskej politiky. Žiada tiež, aby Komisia upozornila vlády na to, že združenia môžu byť rozpustené alebo ich činnosť zrušená iba na základe spravodlivého súdneho procesu. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV žiada Európsku komisiu, aby boli dodržiavané demokratizačné záväzky v asociačných dohodách v rámci Európsko-stredomorského partnerstva a v akčných plánoch Európskej susedskej politiky. Žiada tiež, aby Komisia upozornila vlády na to, že združenia môžu byť rozpustené alebo ich činnosť zrušená iba na základe spravodlivého súdneho procesu.

| 1.7. | EHSV rovnako žiada Komisiu, aby vlády partnerských krajín Stredomoria zaručili, že členovia a predstavitelia združení nebudú zbavení slobody kvôli tomu, že vykonávali svoje legitímne úlohy. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV rovnako žiada Komisiu, aby vlády partnerských krajín Stredomoria zaručili, že členovia a predstavitelia združení nebudú zbavení slobody kvôli tomu, že vykonávali svoje legitímne úlohy.

| 1.8. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby sa pri vypracovávaní strategických správ o krajinách, ktoré na základe akčných plánov určujú rámec spolupráce Spoločenstva, zohľadňovalo do akej miery vlády partnerských krajín dodržiavajú svoje záväzky súvisiace so slobodou združovania a ľudskými právami.
  Táto požiadavka sa zakladá tiež na Akčnom pláne Spoločenstva 2005 – 2010 pre oblasť Stredozemného mora, konkrétne na bode č. 1 (politické združovanie a bezpečnosť), v ktorom sa ako hlavný cieľ navrhuje podporovať občiansku angažovanosť, zvyšovať angažovanosť žien, zaručiť slobodu prejavu a združovania, posilniť úlohu občianskej spoločnosti a uplatňovať medzinárodné dohovory. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV žiada Európsku komisiu, aby sa pri vypracovávaní strategických správ o krajinách, ktoré na základe akčných plánov určujú rámec spolupráce Spoločenstva, zohľadňovalo do akej miery vlády partnerských krajín dodržiavajú svoje záväzky súvisiace so slobodou združovania a ľudskými právami.

Táto požiadavka sa zakladá tiež na Akčnom pláne Spoločenstva 2005 – 2010 pre oblasť Stredozemného mora, konkrétne na bode č. 1 (politické združovanie a bezpečnosť), v ktorom sa ako hlavný cieľ navrhuje podporovať občiansku angažovanosť, zvyšovať angažovanosť žien, zaručiť slobodu prejavu a združovania, posilniť úlohu občianskej spoločnosti a uplatňovať medzinárodné dohovory.

| 1.9. | EHSV žiada Komisiu, aby vyžadovala účasť občianskej spoločnosti partnerských krajín Stredomoria pri monitorovaní asociačných dohôd a akčných plánov. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV žiada Komisiu, aby vyžadovala účasť občianskej spoločnosti partnerských krajín Stredomoria pri monitorovaní asociačných dohôd a akčných plánov.

| 1.10. | EHSV navrhne Európsko-stredomorskému parlamentnému zhromaždeniu, v ktorom má štatút pozorovateľa, aby si parlamenty partnerských krajín uvedomili potrebu reformovať právne predpisy obmedzujúce slobodu združovania. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV navrhne Európsko-stredomorskému parlamentnému zhromaždeniu, v ktorom má štatút pozorovateľa, aby si parlamenty partnerských krajín uvedomili potrebu reformovať právne predpisy obmedzujúce slobodu združovania.

| 1.11. | EHSV by mohol (v spolupráci so sieťami zamestnávateľov, odborov, sociálneho hospodárstva a inými sieťami v rámci partnerstva Euromed) pravidelne pripravovať podrobné správy o situácii v oblasti slobody združovania a ľudských práv v partnerských krajinách Stredomoria a zasielať ich Európskej komisii a Európskemu parlamentu. O tomto stanovisku sa bude diskutovať na budúcom summite hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií, ktorý sa bude konať v roku 2008 v Maroku a získané názory a informácie prispejú k ďalšiemu sledovaniu tejto problematiky. |
| --- | --- |

1.11.

EHSV by mohol (v spolupráci so sieťami zamestnávateľov, odborov, sociálneho hospodárstva a inými sieťami v rámci partnerstva Euromed) pravidelne pripravovať podrobné správy o situácii v oblasti slobody združovania a ľudských práv v partnerských krajinách Stredomoria a zasielať ich Európskej komisii a Európskemu parlamentu. O tomto stanovisku sa bude diskutovať na budúcom summite hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií, ktorý sa bude konať v roku 2008 v Maroku a získané názory a informácie prispejú k ďalšiemu sledovaniu tejto problematiky.

| 1.12. | EHSV bude i naďalej podporovať zakladanie konzultačných inštitucionálnych orgánov občianskej spoločnosti v partnerských krajinách Stredomoria (hospodárske a sociálne rady a podobné mechanizmy) a obnovovať aktivity už existujúcich orgánov v Libanone a Jordánsku a bude odporúčať, aby boli tieto orgány zložené z organizácií zastupujúcich rôzne oblasti spoločnosti, a aby disponovali primeranými prostriedkami potrebnými na ich nezávislé a efektívne fungovanie. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV bude i naďalej podporovať zakladanie konzultačných inštitucionálnych orgánov občianskej spoločnosti v partnerských krajinách Stredomoria (hospodárske a sociálne rady a podobné mechanizmy) a obnovovať aktivity už existujúcich orgánov v Libanone a Jordánsku a bude odporúčať, aby boli tieto orgány zložené z organizácií zastupujúcich rôzne oblasti spoločnosti, a aby disponovali primeranými prostriedkami potrebnými na ich nezávislé a efektívne fungovanie.

| 1.13. | EHSV znovu opakuje, že je potrebné posilniť postavenie žien v spoločnosti, predovšetkým ich účasť v združeniach v partnerských krajinách, v súlade s hlavnými odporúčaniami stanoviska o podpore podnikania žien v európsko-stredomorskom regióne (2).
  V tomto zmysle tiež vyzdvihuje význam záverov z európsko-stredomorskej ministerskej konferencie (3), v ktorých sa požaduje posilnenie zastúpenia a účasti žien vo vedúcich pozíciách hospodárskych orgánov, predovšetkým v združeniach zamestnávateľov, v odboroch a iných sociálno-hospodárskych štruktúrach. |
| --- | --- |

1.13.

EHSV znovu opakuje, že je potrebné posilniť postavenie žien v spoločnosti, predovšetkým ich účasť v združeniach v partnerských krajinách, v súlade s hlavnými odporúčaniami stanoviska o podpore podnikania žien v európsko-stredomorskom regióne (2).

V tomto zmysle tiež vyzdvihuje význam záverov z európsko-stredomorskej ministerskej konferencie (3), v ktorých sa požaduje posilnenie zastúpenia a účasti žien vo vedúcich pozíciách hospodárskych orgánov, predovšetkým v združeniach zamestnávateľov, v odboroch a iných sociálno-hospodárskych štruktúrach.

| 1.14. | EHSV bude podporovať stretnutia a dialóg zamestnávateľských (UMCE – Stredomorská únia podnikových konfederácií) a odborových organizácií (Fórum odborov) a ich rozvoj, ako aj rozvoj ďalších sietí a organizácií občianskej spoločnosti v európsko-stredomorskej oblasti, ako je napr. Európsko-stredomorská sieť sociálneho hospodárstva (ESMED) alebo ženské organizácie. |
| --- | --- |

1.14.

EHSV bude podporovať stretnutia a dialóg zamestnávateľských (UMCE – Stredomorská únia podnikových konfederácií) a odborových organizácií (Fórum odborov) a ich rozvoj, ako aj rozvoj ďalších sietí a organizácií občianskej spoločnosti v európsko-stredomorskej oblasti, ako je napr. Európsko-stredomorská sieť sociálneho hospodárstva (ESMED) alebo ženské organizácie.

2.   Základy slobody združovania s cieľom plniť demokratizačné ciele barcelonského procesu

| 2.1. | Potreba vypracovania tohto stanoviska vyplýva z nedostatkov, na ktoré bolo upozornené v záveroch z prvého summitu najvyšších predstaviteľov štátov a vlád krajín Euromedu (november 2006), ktorý sa zaoberal úlohou občianskej spoločnosti. Vyplýva tiež zo záverečných vyhlásení posledných euro-stredomorských summitov hospodárskych a sociálnych rád a podobných orgánov (Ammán, november 2005; Ľubľana, november 2006; Atény, október 2007). Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je prispieť k plnému uplatňovaniu práva na združovanie v partnerských krajinách južného Stredomoria. |
| --- | --- |

2.1.

Potreba vypracovania tohto stanoviska vyplýva z nedostatkov, na ktoré bolo upozornené v záveroch z prvého summitu najvyšších predstaviteľov štátov a vlád krajín Euromedu (november 2006), ktorý sa zaoberal úlohou občianskej spoločnosti. Vyplýva tiež zo záverečných vyhlásení posledných euro-stredomorských summitov hospodárskych a sociálnych rád a podobných orgánov (Ammán, november 2005; Ľubľana, november 2006; Atény, október 2007). Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je prispieť k plnému uplatňovaniu práva na združovanie v partnerských krajinách južného Stredomoria.

| 2.2. | Medzi záväzkami, ktoré prijali signatárske krajiny Barcelonskej deklarácie, treba spomenúť nasledujúce:






  — | konať v súlade s Chartou Organizácie Spojených národov a Všeobecnou deklaráciou ľudských práv, ako aj inými záväzkami medzinárodného práva, predovšetkým tými, ktoré vychádzajú z regionálnych a medzinárodných nástrojov, ktorých sú súčasťou, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Medzi záväzkami, ktoré prijali signatárske krajiny Barcelonskej deklarácie, treba spomenúť nasledujúce:

—

konať v súlade s Chartou Organizácie Spojených národov a Všeobecnou deklaráciou ľudských práv, ako aj inými záväzkami medzinárodného práva, predovšetkým tými, ktoré vychádzajú z regionálnych a medzinárodných nástrojov, ktorých sú súčasťou,

| — | rozvíjať vo svojich politických systémoch právny štát a demokraciu a súčasne uznať právo každej krajiny slobodne si vybrať a rozvíjať vlastné politické, sociálno-kultúrne, hospodárske a právne systémy, |
| --- | --- |

—

rozvíjať vo svojich politických systémoch právny štát a demokraciu a súčasne uznať právo každej krajiny slobodne si vybrať a rozvíjať vlastné politické, sociálno-kultúrne, hospodárske a právne systémy,

| — | dodržiavať ľudské práva a základné slobody a zaručiť efektívne a legitímne vykonávanie týchto práv a slobôd, vrátane slobody prejavu, združovania s mierovým úmyslom a slobody myslenia, svedomia a náboženského vyznania jednotlivca i členov rovnakej skupiny, bez akejkoľvek rasovej, národnostnej, jazykovej, náboženskej diskriminácie alebo diskriminácie z dôvodov pohlavia. |
| --- | --- |

—

dodržiavať ľudské práva a základné slobody a zaručiť efektívne a legitímne vykonávanie týchto práv a slobôd, vrátane slobody prejavu, združovania s mierovým úmyslom a slobody myslenia, svedomia a náboženského vyznania jednotlivca i členov rovnakej skupiny, bez akejkoľvek rasovej, národnostnej, jazykovej, náboženskej diskriminácie alebo diskriminácie z dôvodov pohlavia.

| 2.3. | Prvý summit najvyšších predstaviteľov štátov a vlád krajín Stredomoria v Barcelone 2005, usporiadaný s cieľom zhodnotiť prvých desať rokov fungovania Euromedu, bol vo všeobecnosti zhodnotený pozitívne, keďže od vyhlásenia z roku 1995 znamenal určitý pokrok a boli vypracované nové ustanovenia v súvislosti s rozvojom úlohy občianskej spoločnosti. Avšak demokracia a ľudské práva ostávajú naďalej predmetom vážnych obáv, ako bolo konštatované i na samotnom summite. |
| --- | --- |

2.3.

Prvý summit najvyšších predstaviteľov štátov a vlád krajín Stredomoria v Barcelone 2005, usporiadaný s cieľom zhodnotiť prvých desať rokov fungovania Euromedu, bol vo všeobecnosti zhodnotený pozitívne, keďže od vyhlásenia z roku 1995 znamenal určitý pokrok a boli vypracované nové ustanovenia v súvislosti s rozvojom úlohy občianskej spoločnosti. Avšak demokracia a ľudské práva ostávajú naďalej predmetom vážnych obáv, ako bolo konštatované i na samotnom summite.

| 2.4. | Summit 2005 si preto stanovil ako záväzok posilniť politický pluralizmus a angažovanosť u všetkých občanov, predovšetkým žien a mladých ľudí, prostredníctvom propagácie konkurencieschopného politického rámca, vrátane spravodlivých a slobodných volieb, ako aj krokov smerujúcich k decentralizácii a lepšej verejnej správe. |
| --- | --- |

2.4.

Summit 2005 si preto stanovil ako záväzok posilniť politický pluralizmus a angažovanosť u všetkých občanov, predovšetkým žien a mladých ľudí, prostredníctvom propagácie konkurencieschopného politického rámca, vrátane spravodlivých a slobodných volieb, ako aj krokov smerujúcich k decentralizácii a lepšej verejnej správe.

| 2.5. | Pokiaľ ide o Európsku komisiu, tá implicitne uznala slabý pokrok v oblasti ľudských práv a v oznámení Rade a Európskemu parlamentu (4) ich zaradila medzi tri prioritné témy pre oblasť Stredomoria a tiež pre posilnenie vzťahov medzi Európskou úniou a partnerskými krajinami, pričom poukázala v prvom rade na cieľ „napredovať v oblasti ľudských práv a demokracie“. EHSV súhlasí v tomto názore s Komisiou a považuje za nevyhnutné, aby boli v partnerských krajinách Stredomoria začaté a konsolidované demokratizačné procesy. |
| --- | --- |

2.5.

Pokiaľ ide o Európsku komisiu, tá implicitne uznala slabý pokrok v oblasti ľudských práv a v oznámení Rade a Európskemu parlamentu (4) ich zaradila medzi tri prioritné témy pre oblasť Stredomoria a tiež pre posilnenie vzťahov medzi Európskou úniou a partnerskými krajinami, pričom poukázala v prvom rade na cieľ „napredovať v oblasti ľudských práv a demokracie“. EHSV súhlasí v tomto názore s Komisiou a považuje za nevyhnutné, aby boli v partnerských krajinách Stredomoria začaté a konsolidované demokratizačné procesy.

| 2.6. | Správa Programu OSN pre rozvoj (UNDP) z roku 2004 (5) zaradila medzi hlavné odporúčania postupný prechod k reprezentatívnejšiemu riadeniu, ktorého prvou etapou by malo byť oslobodenie síl občianskej spoločnosti a umožnenie uplatňovania troch základných slobôd: slobody názoru, slobody prejavu a slobody združovania.
  V tomto zmysle a s cieľom uľahčiť účasť žien vo všetkých oblastiach verejného života v partnerských krajinách Stredomoria je dôležité uskutočniť zmeny v legislatíve, predovšetkým v zákonoch o „osobnom postavení“, ktoré by ženám umožnili slobodne sa rozhodovať pri uplatňovaní základných slobôd. |
| --- | --- |

2.6.

Správa Programu OSN pre rozvoj (UNDP) z roku 2004 (5) zaradila medzi hlavné odporúčania postupný prechod k reprezentatívnejšiemu riadeniu, ktorého prvou etapou by malo byť oslobodenie síl občianskej spoločnosti a umožnenie uplatňovania troch základných slobôd: slobody názoru, slobody prejavu a slobody združovania.

V tomto zmysle a s cieľom uľahčiť účasť žien vo všetkých oblastiach verejného života v partnerských krajinách Stredomoria je dôležité uskutočniť zmeny v legislatíve, predovšetkým v zákonoch o „osobnom postavení“, ktoré by ženám umožnili slobodne sa rozhodovať pri uplatňovaní základných slobôd.

| 2.7. | Záverečné vyhlásenia z posledných dvoch summitov hospodárskych a sociálnych rád a podobných organizácií sa zaoberali otázkami, ktoré sa týkajú hlavnej témy tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

2.7.

Záverečné vyhlásenia z posledných dvoch summitov hospodárskych a sociálnych rád a podobných organizácií sa zaoberali otázkami, ktoré sa týkajú hlavnej témy tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy.

| 2.8. | Zasadnutie v Ľubľane v roku 2006 pripomenulo potrebu posilniť dialóg a spoluprácu medzi vládami a mimovládnymi organizáciami partnerstva Euromed, predovšetkým združeniami žien a mladých ľudí a socio-profesijnými organizáciami. V tomto zmysle záverečné vyhlásenie navrhlo, aby slovinské predsedníctvo Rady Európskej únie (prvý polrok 2008) zorganizovalo tripartitnú konferenciu o pokroku dosiahnutom v oblasti sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

2.8.

Zasadnutie v Ľubľane v roku 2006 pripomenulo potrebu posilniť dialóg a spoluprácu medzi vládami a mimovládnymi organizáciami partnerstva Euromed, predovšetkým združeniami žien a mladých ľudí a socio-profesijnými organizáciami. V tomto zmysle záverečné vyhlásenie navrhlo, aby slovinské predsedníctvo Rady Európskej únie (prvý polrok 2008) zorganizovalo tripartitnú konferenciu o pokroku dosiahnutom v oblasti sociálneho dialógu.

| 2.9. | Záverečné vyhlásenie z posledného summitu hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií (Atény, 15. – 16. októbra 2007) obsahovalo niekoľko dôležitých informácií: a) požiadavku, aby občianska spoločnosť pravidelne monitorovala prípravu a uplatňovanie národných akčných plánov a návrh, aby hospodárske a sociálne rady (a podobné orgány) slúžili ako nástroj na takéto monitorovanie, b) žiadosť o zdroje, podporu a uznanie pre hospodárske a sociálne rady, aby sa mohli nezávisle vyjadrovať a o záväzok z ich strany, aby boli otvorené pre zástupcov občianskej spoločnosti, ktorí nie sú ich členmi, c) bod 12 jasne žiada o rešpektovanie slobody združovania, aby sa uľahčil dialóg občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.9.

Záverečné vyhlásenie z posledného summitu hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií (Atény, 15. – 16. októbra 2007) obsahovalo niekoľko dôležitých informácií: a) požiadavku, aby občianska spoločnosť pravidelne monitorovala prípravu a uplatňovanie národných akčných plánov a návrh, aby hospodárske a sociálne rady (a podobné orgány) slúžili ako nástroj na takéto monitorovanie, b) žiadosť o zdroje, podporu a uznanie pre hospodárske a sociálne rady, aby sa mohli nezávisle vyjadrovať a o záväzok z ich strany, aby boli otvorené pre zástupcov občianskej spoločnosti, ktorí nie sú ich členmi, c) bod 12 jasne žiada o rešpektovanie slobody združovania, aby sa uľahčil dialóg občianskej spoločnosti.

3.   Situácia v oblasti slobody združovania v partnerských krajinách Stredomoria

| 3.1. | Bezpečnosť a snaha o zachovanie mieru sú základom pre vytváranie priaznivého prostredia pre rozvoj demokratizačného procesu vo všetkých partnerských krajinách Stredomoria.
  Krízová situácia na palestínskych územiach, vojna v Iraku a nárast extrémizmu a terorizmu mali veľmi negatívny dosah na rozvíjanie slobôd. Niektoré vlády využili krízy alebo vonkajšie ohrozenie na odloženie demokratizačných reforiem. Táto situácia v niektorých krajinách spôsobila zhoršenie situácie v oblasti osobných slobôd a práva na združovanie. |
| --- | --- |

3.1.

Bezpečnosť a snaha o zachovanie mieru sú základom pre vytváranie priaznivého prostredia pre rozvoj demokratizačného procesu vo všetkých partnerských krajinách Stredomoria.

Krízová situácia na palestínskych územiach, vojna v Iraku a nárast extrémizmu a terorizmu mali veľmi negatívny dosah na rozvíjanie slobôd. Niektoré vlády využili krízy alebo vonkajšie ohrozenie na odloženie demokratizačných reforiem. Táto situácia v niektorých krajinách spôsobila zhoršenie situácie v oblasti osobných slobôd a práva na združovanie.

| 3.2. | Zaručenie dodržiavania ľudských práv je bezpochyby nevyhnutné pre realizáciu spomínaných demokratizačných zámerov. Sloboda združovania a podpora a rozvoj združení je v záujme mnohých odvetví a je kľúčovým prvkom rozvoja európsko-stredomorského partnerstva a predovšetkým účasti občianskej spoločnosti a jej rôznych orgánov v tomto partnerstve. |
| --- | --- |

3.2.

Zaručenie dodržiavania ľudských práv je bezpochyby nevyhnutné pre realizáciu spomínaných demokratizačných zámerov. Sloboda združovania a podpora a rozvoj združení je v záujme mnohých odvetví a je kľúčovým prvkom rozvoja európsko-stredomorského partnerstva a predovšetkým účasti občianskej spoločnosti a jej rôznych orgánov v tomto partnerstve.

| 3.3. | Je potrebné znovu zdôrazniť, že právo na slobodu združovania zahŕňa právo vstupovania a pripájania sa do skupín, združení a spoločenstiev, a tiež právo ich zakladať alebo z nich vystupovať. Vyžaduje sa, aby štát nezasahoval do zakladania združení a do ich záležitostí, pokiaľ pôsobia v rámci zákona. Vyžaduje sa tiež podpora zo strany štátu pri vytváraní a udržiavaní prostredia, v ktorom môže byť právo na slobodu združovania realizované. |
| --- | --- |

3.3.

Je potrebné znovu zdôrazniť, že právo na slobodu združovania zahŕňa právo vstupovania a pripájania sa do skupín, združení a spoločenstiev, a tiež právo ich zakladať alebo z nich vystupovať. Vyžaduje sa, aby štát nezasahoval do zakladania združení a do ich záležitostí, pokiaľ pôsobia v rámci zákona. Vyžaduje sa tiež podpora zo strany štátu pri vytváraní a udržiavaní prostredia, v ktorom môže byť právo na slobodu združovania realizované.

| 3.4. | Právo na združovanie nemôže byť oddelené od ostatných občianskych a politických práv, ako sú sloboda prejavu a názoru a právo na voľný pohyb a azyl. Rozvoj občianskej spoločnosti prispeje zároveň k zavedeniu a konsolidácii pluralitnejších politických systémov. |
| --- | --- |

3.4.

Právo na združovanie nemôže byť oddelené od ostatných občianskych a politických práv, ako sú sloboda prejavu a názoru a právo na voľný pohyb a azyl. Rozvoj občianskej spoločnosti prispeje zároveň k zavedeniu a konsolidácii pluralitnejších politických systémov.

| 3.5. | Vo väčšine partnerských krajín Stredomoria existuje rozpor medzi medzinárodnými dohodami (ktoré zaručujú právo na slobodu združovania) podpísanými vládami týchto krajín a vnútroštátnymi právnymi dokumentmi a medzi týmito právnymi predpismi a reálnou skutočnosťou. S výnimkou niekoľkých krajín podlieha zakladanie združení a ich aktivity rôznym reštrikciám, s cieľom alebo pod zámienkou zaručiť bezpečnosť a národnú jednotu. |
| --- | --- |

3.5.

Vo väčšine partnerských krajín Stredomoria existuje rozpor medzi medzinárodnými dohodami (ktoré zaručujú právo na slobodu združovania) podpísanými vládami týchto krajín a vnútroštátnymi právnymi dokumentmi a medzi týmito právnymi predpismi a reálnou skutočnosťou. S výnimkou niekoľkých krajín podlieha zakladanie združení a ich aktivity rôznym reštrikciám, s cieľom alebo pod zámienkou zaručiť bezpečnosť a národnú jednotu.

| 3.6. | Pod zámienkou úpravy sa za pomoci zákonov obmedzuje (niekedy dokonca zakazuje) právo na štrajk, zhromažďovanie, demonštrácie alebo zakladanie združení. Silná centralizácia výkonnej moci, ktorá je všeobecne charakteristická pre politické systémy partnerských krajín, sa prejavuje v nadmernej kontrole združení. |
| --- | --- |

3.6.

Pod zámienkou úpravy sa za pomoci zákonov obmedzuje (niekedy dokonca zakazuje) právo na štrajk, zhromažďovanie, demonštrácie alebo zakladanie združení. Silná centralizácia výkonnej moci, ktorá je všeobecne charakteristická pre politické systémy partnerských krajín, sa prejavuje v nadmernej kontrole združení.

| 3.7. | Tolerancia, kontrola alebo represia sú tri zaužívané prístupy, ktoré (často v kombinácii) používajú vlády pri zaobchádzaní so združeniami. V niektorých krajinách existuje prijateľná miera slobody združovania, obmedzená iba v špecifických a vybraných prípadoch. V iných krajinách sa umožňujú aktivity nezávislých združení, ale je na ne vyvíjaný tlak prostredníctvom administratívnych a finančných kontrol a existujú tiež krajiny, kde sú povolené iba provládne združenia. |
| --- | --- |

3.7.

Tolerancia, kontrola alebo represia sú tri zaužívané prístupy, ktoré (často v kombinácii) používajú vlády pri zaobchádzaní so združeniami. V niektorých krajinách existuje prijateľná miera slobody združovania, obmedzená iba v špecifických a vybraných prípadoch. V iných krajinách sa umožňujú aktivity nezávislých združení, ale je na ne vyvíjaný tlak prostredníctvom administratívnych a finančných kontrol a existujú tiež krajiny, kde sú povolené iba provládne združenia.

| 3.8. | Zásahy a kontroly negatívne vplývajú na jednotlivé etapy združovania, a to od momentu ich založenia až po ich rozpustenie. Pokiaľ sú združenia zakladané selektívne a neobjektívne, potom sú takéto združenia často rezervované pre osoby blízke vládnym kruhom a zvyknú byť zdrojom korupcie. Pokiaľ môže byť rozpustenie združení nariadené svojvoľne, fungujú v atmosfére strachu a nemôžu naplno rozvinúť svoje očakávania a možnosti. |
| --- | --- |

3.8.

Zásahy a kontroly negatívne vplývajú na jednotlivé etapy združovania, a to od momentu ich založenia až po ich rozpustenie. Pokiaľ sú združenia zakladané selektívne a neobjektívne, potom sú takéto združenia často rezervované pre osoby blízke vládnym kruhom a zvyknú byť zdrojom korupcie. Pokiaľ môže byť rozpustenie združení nariadené svojvoľne, fungujú v atmosfére strachu a nemôžu naplno rozvinúť svoje očakávania a možnosti.

| 3.9. | Existujú tri typy združení, ktoré sú z rôznych dôvodov mimoriadne monitorované. Na jednej strane sú to islamské fundamentalistické združenia, kvôli podozreniu z podnecovania extrémistického politického islamizmu, ktorý sa v niektorých krajinách premenil na hlavnú opozičnú silu, či už legálnu alebo ilegálnu, na druhej strane sú to združenia pre ľudské práva, pretože majú tiež často blízko k alternatívnym politickým skupinám. Do tretice sú to odbory, pretože v niektorých prípadoch sú masovými organizáciami, ktoré môžu spochybňovať hospodársku a sociálnu politiku krajiny a pretože sú v úzkom vzťahu s medzinárodnými organizáciami a inštitúciami. |
| --- | --- |

3.9.

Existujú tri typy združení, ktoré sú z rôznych dôvodov mimoriadne monitorované. Na jednej strane sú to islamské fundamentalistické združenia, kvôli podozreniu z podnecovania extrémistického politického islamizmu, ktorý sa v niektorých krajinách premenil na hlavnú opozičnú silu, či už legálnu alebo ilegálnu, na druhej strane sú to združenia pre ľudské práva, pretože majú tiež často blízko k alternatívnym politickým skupinám. Do tretice sú to odbory, pretože v niektorých prípadoch sú masovými organizáciami, ktoré môžu spochybňovať hospodársku a sociálnu politiku krajiny a pretože sú v úzkom vzťahu s medzinárodnými organizáciami a inštitúciami.

| 3.10. | Napriek uvedeným obmedzeniam treba povedať, že miera slobody v súvislosti s právom na združovanie nie je vo všetkých partnerských krajinách rovnaká. A v mnohých z nich je i napriek ťažkostiam možné vytvárať nezávislé združenia zamestnancov, súkromných podnikateľov, zamestnávateľov, žien, mladých ľudí, poľnohospodárov, a iných. |
| --- | --- |

3.10.

Napriek uvedeným obmedzeniam treba povedať, že miera slobody v súvislosti s právom na združovanie nie je vo všetkých partnerských krajinách rovnaká. A v mnohých z nich je i napriek ťažkostiam možné vytvárať nezávislé združenia zamestnancov, súkromných podnikateľov, zamestnávateľov, žien, mladých ľudí, poľnohospodárov, a iných.

4.   Situácia a charakteristika hlavných združení v partnerských krajinách Stredomoria

| 4.1. | Tradičné organizácie zamestnancov, poľnohospodárov, zamestnávateľov, sociálneho hospodárstva a iné sú rozšírené vo všetkých krajinách, ale sú pomerne slabé a podliehajú spomínaným obmedzeniam. |
| --- | --- |

4.1.

Tradičné organizácie zamestnancov, poľnohospodárov, zamestnávateľov, sociálneho hospodárstva a iné sú rozšírené vo všetkých krajinách, ale sú pomerne slabé a podliehajú spomínaným obmedzeniam.

| 4.2. | Ďalšie združenia majú charitatívny a sociálny charakter, pracujú pre znevýhodnené obyvateľstvo a poskytujú služby prevažne v komunitách, náboženských skupinách, regiónoch, na kmeňovom alebo rodinnom základe. V niektorých prípadoch sa tieto združenia stali skutočnými organizovanými sociálnymi službami. |
| --- | --- |

4.2.

Ďalšie združenia majú charitatívny a sociálny charakter, pracujú pre znevýhodnené obyvateľstvo a poskytujú služby prevažne v komunitách, náboženských skupinách, regiónoch, na kmeňovom alebo rodinnom základe. V niektorých prípadoch sa tieto združenia stali skutočnými organizovanými sociálnymi službami.

| 4.3. | V 90. rokoch sa objavili ďalšie typy združení, s environmentálnym alebo kultúrnym zameraním, ktoré sa snažili zapájať do verejných a štátnych záležitostí prostredníctvom návrhov iniciatív alebo dokonca aktivitami a neboli len záplatou na nedostatočné aktivity štátu. Tieto nové združenia často vzbudzujú podozrenie a sú blokované zo strany administratívnych a politických systémov. |
| --- | --- |

4.3.

V 90. rokoch sa objavili ďalšie typy združení, s environmentálnym alebo kultúrnym zameraním, ktoré sa snažili zapájať do verejných a štátnych záležitostí prostredníctvom návrhov iniciatív alebo dokonca aktivitami a neboli len záplatou na nedostatočné aktivity štátu. Tieto nové združenia často vzbudzujú podozrenie a sú blokované zo strany administratívnych a politických systémov.

| 4.4. | Ďalšími dôležitými združeniami sú tie, ktoré sa zaujímajú o prípady súvisiace s ľudskými právami, právami žien, ochranou menšín a rozvojom demokracie vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

4.4.

Ďalšími dôležitými združeniami sú tie, ktoré sa zaujímajú o prípady súvisiace s ľudskými právami, právami žien, ochranou menšín a rozvojom demokracie vo všeobecnosti.

| 4.5. | Situáciou na pracovisku a pracovnými vzťahmi v partnerských krajinách Stredomoria sa podrobne zaoberal posledný summit hospodárskych a sociálnych rád, a to v spoločnej správe, ktorú predložila španielska hospodárska a sociálna rada. Niektoré zhodnotenia sú zhrnuté v nasledujúcich štyroch bodoch. |
| --- | --- |

4.5.

Situáciou na pracovisku a pracovnými vzťahmi v partnerských krajinách Stredomoria sa podrobne zaoberal posledný summit hospodárskych a sociálnych rád, a to v spoločnej správe, ktorú predložila španielska hospodárska a sociálna rada. Niektoré zhodnotenia sú zhrnuté v nasledujúcich štyroch bodoch.

| 4.6. | Princíp slobodného združovania v odboroch je zakotvený v ústavných dokumentoch partnerských krajín Stredomoria. V posledných rokoch bol zaznamenaný pokrok pri ratifikovaní základných sociálnych dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP). Napriek tomu, takýto pokrok nemožno konštatovať pri ich začleňovaní do národných právnych predpisov. Výbor MOP pre slobodu združovania, poverený preverovaním sťažností od odborových alebo zamestnávateľských organizácií na ich vlády o porušovaní slobody združovania dostal rôzne sťažnosti od partnerských krajín Stredomoria, hlavne v Maroku a Turecku (6). |
| --- | --- |

4.6.

Princíp slobodného združovania v odboroch je zakotvený v ústavných dokumentoch partnerských krajín Stredomoria. V posledných rokoch bol zaznamenaný pokrok pri ratifikovaní základných sociálnych dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP). Napriek tomu, takýto pokrok nemožno konštatovať pri ich začleňovaní do národných právnych predpisov. Výbor MOP pre slobodu združovania, poverený preverovaním sťažností od odborových alebo zamestnávateľských organizácií na ich vlády o porušovaní slobody združovania dostal rôzne sťažnosti od partnerských krajín Stredomoria, hlavne v Maroku a Turecku (6).

| 4.7. | Existujú rôzne typy odborových organizácii, podľa krajín. V niektorých krajinách existuje jediný povinný odborový zväz (monopol), v ďalších je príslušnosť k týmto jediným odborom dobrovoľná (jednotné odbory) a v iných krajinách existuje niekoľko odborových organizácií. Vo všeobecnosti je tiež fungovanie odborových organizácií silne závislé na vládnej moci. |
| --- | --- |

4.7.

Existujú rôzne typy odborových organizácii, podľa krajín. V niektorých krajinách existuje jediný povinný odborový zväz (monopol), v ďalších je príslušnosť k týmto jediným odborom dobrovoľná (jednotné odbory) a v iných krajinách existuje niekoľko odborových organizácií. Vo všeobecnosti je tiež fungovanie odborových organizácií silne závislé na vládnej moci.

| 4.8. | Na druhej strane reprezentatívnosť odborových i zamestnávateľských organizácií je charakterizovaná tým, že nemá jasnú a presne špecifikovanú legislatívnu úpravu, čo vytvára politickým subjektom dosť široký manévrovací priestor pre uplatňovanie svojvoľnej právomoci. |
| --- | --- |

4.8.

Na druhej strane reprezentatívnosť odborových i zamestnávateľských organizácií je charakterizovaná tým, že nemá jasnú a presne špecifikovanú legislatívnu úpravu, čo vytvára politickým subjektom dosť široký manévrovací priestor pre uplatňovanie svojvoľnej právomoci.

| 4.9. | Väčšina sídiel odborových organizácií v partnerských krajinách Stredomoria je združená na medzinárodnej úrovni a konajú v súlade s európskymi odborovými organizáciami prostredníctvom odborového fóra Euromedu. Toto fórum sa skladá z Európskej konfederácie odborových zväzov (EOK), Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (CSI), Medzinárodnej konfederácie arabských odborových zväzov (CISA) a odborového zväzu pracovníkov v arabskom Maghrebe (USTMA). Medzi ich ciele patrí rozvoj spolupráce medzi severom a juhom a ochrana a podpora záujmov pracujúcich na základe Barcelonského procesu. |
| --- | --- |

4.9.

Väčšina sídiel odborových organizácií v partnerských krajinách Stredomoria je združená na medzinárodnej úrovni a konajú v súlade s európskymi odborovými organizáciami prostredníctvom odborového fóra Euromedu. Toto fórum sa skladá z Európskej konfederácie odborových zväzov (EOK), Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (CSI), Medzinárodnej konfederácie arabských odborových zväzov (CISA) a odborového zväzu pracovníkov v arabskom Maghrebe (USTMA). Medzi ich ciele patrí rozvoj spolupráce medzi severom a juhom a ochrana a podpora záujmov pracujúcich na základe Barcelonského procesu.

| 4.10. | Združovanie zamestnávateľov je rozšírené vo všetkých partnerských krajinách Stredomoria a vo všeobecnosti pri výkone svojich reprezentatívnych funkcií nepodlieha mnohým politickým či administratívnym obmedzeniam. Odvetvové združenia zamestnávateľov sú všeobecne rozšírené a vo väčšine krajín sa postupne zakladajú medziodvetvové konfederácie. Okrem zamestnávateľských združení treba vyzdvihnúť aj dôležitú úlohu obchodných komôr v partnerských krajinách Stredomoria.
  Pluralizmus je konsolidovanejší v zamestnávateľských združeniach ako v odborových združeniach. Organizácie jednotlivých krajín sa môžu združovať iba do jedinej zamestnávateľskej konfederácie, ako napr. v Tunise, kde UTICA (7) združuje všetky nepoľnohospodárske hospodárske odvetvia. V iných krajinách existuje niekoľko organizácií, napr. v Maroku, kde sú tri zamestnávateľské organizácie (8). |
| --- | --- |

4.10.

Združovanie zamestnávateľov je rozšírené vo všetkých partnerských krajinách Stredomoria a vo všeobecnosti pri výkone svojich reprezentatívnych funkcií nepodlieha mnohým politickým či administratívnym obmedzeniam. Odvetvové združenia zamestnávateľov sú všeobecne rozšírené a vo väčšine krajín sa postupne zakladajú medziodvetvové konfederácie. Okrem zamestnávateľských združení treba vyzdvihnúť aj dôležitú úlohu obchodných komôr v partnerských krajinách Stredomoria.

Pluralizmus je konsolidovanejší v zamestnávateľských združeniach ako v odborových združeniach. Organizácie jednotlivých krajín sa môžu združovať iba do jedinej zamestnávateľskej konfederácie, ako napr. v Tunise, kde UTICA (7) združuje všetky nepoľnohospodárske hospodárske odvetvia. V iných krajinách existuje niekoľko organizácií, napr. v Maroku, kde sú tri zamestnávateľské organizácie (8).

| 4.11. | Podnikateľské organizácie 11 partnerských krajín (9) (a Malty) tvoria Stredomorský zväz konfederácie podnikov (UMCE), ktorý má sídlo v Tunise a medzi jeho ciele patrí zaviesť inštitucionalizované konzultácie medzi socio-profesijnými organizáciami a prispieť k otvoreniu zóny voľného obchodu v európsko-stredomorskej oblasti. |
| --- | --- |

4.11.

Podnikateľské organizácie 11 partnerských krajín (9) (a Malty) tvoria Stredomorský zväz konfederácie podnikov (UMCE), ktorý má sídlo v Tunise a medzi jeho ciele patrí zaviesť inštitucionalizované konzultácie medzi socio-profesijnými organizáciami a prispieť k otvoreniu zóny voľného obchodu v európsko-stredomorskej oblasti.

| 4.12. | Sociálne hospodárstvo vo svojich rôznych formách (družstvá, vzájomné poisťovacie spoločnosti, rozvojové združenia) poskytuje v partnerských krajinách Stredomoria prácu veľkej časti obyvateľstva a má rozhodujúci význam pre hospodársky rast a zamestnanosť, predovšetkým v MSP a mikropodnikoch, a tiež zohráva dôležitú úlohu ako poskytovateľ sociálnych služieb. |
| --- | --- |

4.12.

Sociálne hospodárstvo vo svojich rôznych formách (družstvá, vzájomné poisťovacie spoločnosti, rozvojové združenia) poskytuje v partnerských krajinách Stredomoria prácu veľkej časti obyvateľstva a má rozhodujúci význam pre hospodársky rast a zamestnanosť, predovšetkým v MSP a mikropodnikoch, a tiež zohráva dôležitú úlohu ako poskytovateľ sociálnych služieb.

| 4.13. | Združovanie v odvetviach sociálneho hospodárstva nie je v zásade politicky obmedzované ale podlieha určitým administratívnym kontrolám, spomínaným v súvislosti s inými skupinami. Takéto združovanie je rozšírené hlavne medzi poľnohospodárskymi družstvami v Maroku, Palestíne, Turecku, Egypte a Izraeli. |
| --- | --- |

4.13.

Združovanie v odvetviach sociálneho hospodárstva nie je v zásade politicky obmedzované ale podlieha určitým administratívnym kontrolám, spomínaným v súvislosti s inými skupinami. Takéto združovanie je rozšírené hlavne medzi poľnohospodárskymi družstvami v Maroku, Palestíne, Turecku, Egypte a Izraeli.

| 4.14. | Rôzne druhy zoskupení – sociálni a socio-profesijní partneri, environmentálne organizácie, rodinné združenia a združenia spotrebiteľov, zoskupenia sociálneho hospodárstva, atď. – sa snažia zohrávať aktívnu rolu pri uplatňovaní partnerských a susedských politík, ako sa uvádza v nedávnej informačnej správe EHSV (10). |
| --- | --- |

4.14.

Rôzne druhy zoskupení – sociálni a socio-profesijní partneri, environmentálne organizácie, rodinné združenia a združenia spotrebiteľov, zoskupenia sociálneho hospodárstva, atď. – sa snažia zohrávať aktívnu rolu pri uplatňovaní partnerských a susedských politík, ako sa uvádza v nedávnej informačnej správe EHSV (10).

| 4.15. | V roku 2000 bola v Madride založená Európsko-stredomorská sieť pre sociálne hospodárstvo (ESMED), v ktorej sú v súčasnosti združené organizácie z Francúzska, Grécka, Talianska, Portugalska, Španielska, Maroka a Tuniska. Sieť ESMED sa zapojila do rôznych aktivít a fór, ktoré organizovali EHSV a Euro-stredomorské partnerstvo. |
| --- | --- |

4.15.

V roku 2000 bola v Madride založená Európsko-stredomorská sieť pre sociálne hospodárstvo (ESMED), v ktorej sú v súčasnosti združené organizácie z Francúzska, Grécka, Talianska, Portugalska, Španielska, Maroka a Tuniska. Sieť ESMED sa zapojila do rôznych aktivít a fór, ktoré organizovali EHSV a Euro-stredomorské partnerstvo.

| 4.16. | Mimovládne organizácie a iné sociálne orientované združenia tiež zohrávajú, i napriek ťažkostiam spomínaným aj v súvislosti s inými združeniami, významnú úlohu predovšetkým v ochrane ľudských práv. Ich činnosť je tiež viditeľná pri rozvíjaní cieľov Barcelonského procesu. Mimovládna platforma Euromed, založená v roku 2005, združuje rôzne siete a mimovládne organizácie, okrem iných aj Euro-stredomorskú sieť pre ľudské práva. |
| --- | --- |

4.16.

Mimovládne organizácie a iné sociálne orientované združenia tiež zohrávajú, i napriek ťažkostiam spomínaným aj v súvislosti s inými združeniami, významnú úlohu predovšetkým v ochrane ľudských práv. Ich činnosť je tiež viditeľná pri rozvíjaní cieľov Barcelonského procesu. Mimovládna platforma Euromed, založená v roku 2005, združuje rôzne siete a mimovládne organizácie, okrem iných aj Euro-stredomorskú sieť pre ľudské práva.

V Bruseli 22. apríla 2008.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Jordánsko, Izrael, Palestína, Libanon, Sýria, Turecko, Mauretánia a Albánsko (Mauretánia a Albánsko sú súčasťou Barcelonského procesu od decembra 2007).

1

(2)  REX/233 – CESE 1004/2007.

2

(3)  Istanbul, 14. – 15. decembra 2006.

3

(4)  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 12. apríla 2005 s názvom „Desiate výročie euro-stredomorského partnerstva – program práce na plnenie výziev ďalších piatich rokov“, KOM(2005) 139 v konečnom znení.

4

(5)  Správa o ľudskom rozvoji v arabských krajinách. UNDP (apríl 2005).

5

(6)  V súčasnosti sa rokuje o otázke práv odbornových zväzov v Turecku v rámci zmiešaného poradného výboru EÚ – Turecko.

6

(7)  Tuniský zväz priemyslu, obchodu a remesiel.

7

(8)  Marocký zväz poľnohospodárov, Všeobecný zväz priemyslu a obchodu, Všeobecná konfederácia podnikov v Maroku.

8

(9)  CGEA – Alžírsko, OEB – Cyprus, FEI – Egypt, MAI – Izrael, JCI – Jordánsko, ALI – Libanon, MFOI – Malta, CGEM – Maroko, PFI – Palestína, FSCC-CCI – Sýria, UTICA – Tunisko, TUSIAD-TISK – Turecko.

9

(10)  REX/223 – CESE 504/2007 „Zapojenie občianskej spoločnosti na miestnej úrovni do realizácie akčných plánov európskej susedskej politiky so zreteľom na vyvážený a trvalo udržateľný rozvoj“.

10

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/82 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Rokovania o nových obchodných dohodách – postoj EHSV“

(2008/C 211/21)

Na plenárnom zasadnutí 26. septembra 2007 sa Európsky hospodársky a sociálny výbor v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko na tému

„Rokovania o nových obchodných dohodách – postoj EHSV“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 1. apríla 2008. Spravodajcom bol pán Peel a pomocnou spravodajkyňou pani Pichenot.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 101 hlasmi za, pričom 6 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a všeobecné odporúčania

| 1.1. | Výbor víta skutočnosť, že Komisia znovu potvrdila celkový záväzok k multilaterálnej liberalizácii obchodu. Tento obrat EK k bilaterálnej agende pripisuje nedostatočnému pokroku v multilaterálnej agende. |
| --- | --- |

1.1.

Výbor víta skutočnosť, že Komisia znovu potvrdila celkový záväzok k multilaterálnej liberalizácii obchodu. Tento obrat EK k bilaterálnej agende pripisuje nedostatočnému pokroku v multilaterálnej agende.

| 1.2. | Výbor sa nazdáva, že bilaterálne dohody by mali byť zlučiteľné s multilateralizmom a prípadne by ho mali aj posilňovať. Prípadné výhody získané bilaterálne môžu stimulovať multilaterálny proces. Náš blahobyt závisí od obchodu, ako uvádza EK. |
| --- | --- |

1.2.

Výbor sa nazdáva, že bilaterálne dohody by mali byť zlučiteľné s multilateralizmom a prípadne by ho mali aj posilňovať. Prípadné výhody získané bilaterálne môžu stimulovať multilaterálny proces. Náš blahobyt závisí od obchodu, ako uvádza EK.

| 1.3. | Výbor však zdôrazňuje, že musí nastať kvalitatívna zmena v prístupe k novej sérii rokovaní: skúsiť iba zopakovať na bilaterálnej úrovni politické opatrenia, ktoré neuspeli na multilaterálnej úrovni, je nedostačujúce. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor však zdôrazňuje, že musí nastať kvalitatívna zmena v prístupe k novej sérii rokovaní: skúsiť iba zopakovať na bilaterálnej úrovni politické opatrenia, ktoré neuspeli na multilaterálnej úrovni, je nedostačujúce.

| 1.4. | Bilaterálny prístup snáď umožní väčšie rešpektovanie regionálnych a národných rozdielov, ako je to v prípade multilaterálnych dohôd, ktoré sledujú vo svojej podstate širšie ciele. |
| --- | --- |

1.4.

Bilaterálny prístup snáď umožní väčšie rešpektovanie regionálnych a národných rozdielov, ako je to v prípade multilaterálnych dohôd, ktoré sledujú vo svojej podstate širšie ciele.

| 1.5. | Výbor preto srdečne víta prístup GR pre obchod, ktoré požiadalo výbor o pomoc pri príprave nových obchodných rokovaní, ako je to naplánované v oznámení Komisie o globálnej Európe z októbra 2006. |
| --- | --- |

1.5.

Výbor preto srdečne víta prístup GR pre obchod, ktoré požiadalo výbor o pomoc pri príprave nových obchodných rokovaní, ako je to naplánované v oznámení Komisie o globálnej Európe z októbra 2006.

| 1.6. | Výbor znovu potvrdzuje svoj zásadný cieľ zachovať a rozvinúť ako plnohodnotný partner Európskej komisie do významnej miery spoluprácu a ústretovosť v mene európskej občianskej spoločnosti v našej ďalšej práci s Komisiou a inými hlavnými inštitúciami EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

Výbor znovu potvrdzuje svoj zásadný cieľ zachovať a rozvinúť ako plnohodnotný partner Európskej komisie do významnej miery spoluprácu a ústretovosť v mene európskej občianskej spoločnosti v našej ďalšej práci s Komisiou a inými hlavnými inštitúciami EÚ.

| 1.7. | Výbor víta príležitosť podporiť cieľ Komisie zabezpečiť vyššiu úroveň monitorovania a transparentnosť rokovaní a rozšíriť svoje kontakty s občianskou spoločnosťou v tých krajinách a regiónoch sveta, ktoré sú zapojené do rokovaní. |
| --- | --- |

1.7.

Výbor víta príležitosť podporiť cieľ Komisie zabezpečiť vyššiu úroveň monitorovania a transparentnosť rokovaní a rozšíriť svoje kontakty s občianskou spoločnosťou v tých krajinách a regiónoch sveta, ktoré sú zapojené do rokovaní.

| 1.8. | Výbor sa nazdáva, že v oblasti monitorovania môže kvôli svojej štruktúre zohrávať aktívnu úlohu. Skúsenosti výboru umožňujú hlavne určiť efektívnych potenciálnych partnerov v iných krajinách. |
| --- | --- |

1.8.

Výbor sa nazdáva, že v oblasti monitorovania môže kvôli svojej štruktúre zohrávať aktívnu úlohu. Skúsenosti výboru umožňujú hlavne určiť efektívnych potenciálnych partnerov v iných krajinách.

| 1.9. | Výbor berie na vedomie, že v tomto prípade Komisii ide o pripomienky k navrhovaným rokovaniam ako celku a spolupráci pri ich príprave, poukazuje aj na veľmi rozsiahlu škálu otázok a problémov, ktorých sa budú tieto rokovania týkať, pričom mnohé z nich sa uvádzajú v texte tohto stanoviska. Výbor preto dôrazne odporúča, aby sa mnohé osobitné otázky v rôznych stanoviskách v blízkej budúcnosti preskúmali podrobnejšie a do väčšej hĺbky, napríklad problematika dôstojnej práce a prístupu na trh. |
| --- | --- |

1.9.

Výbor berie na vedomie, že v tomto prípade Komisii ide o pripomienky k navrhovaným rokovaniam ako celku a spolupráci pri ich príprave, poukazuje aj na veľmi rozsiahlu škálu otázok a problémov, ktorých sa budú tieto rokovania týkať, pričom mnohé z nich sa uvádzajú v texte tohto stanoviska. Výbor preto dôrazne odporúča, aby sa mnohé osobitné otázky v rôznych stanoviskách v blízkej budúcnosti preskúmali podrobnejšie a do väčšej hĺbky, napríklad problematika dôstojnej práce a prístupu na trh.

| 1.10. | Výbor víta hlavne opätovné zaradenie sociálnych a environmentálnych aspektov do krátkej správy Komisie o týchto rokovaniach a v tomto zmysle upozorňuje, že trvalo udržateľný rozvoj zahŕňa hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty. Výbor však takisto upozorňuje, že veľa primárne hospodárskych otázok, ktoré sa spomínajú, zahŕňa hľadiská občianskej spoločnosti, najmä tie, ktoré majú vplyv na voľný pohyb osôb. |
| --- | --- |

1.10.

Výbor víta hlavne opätovné zaradenie sociálnych a environmentálnych aspektov do krátkej správy Komisie o týchto rokovaniach a v tomto zmysle upozorňuje, že trvalo udržateľný rozvoj zahŕňa hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty. Výbor však takisto upozorňuje, že veľa primárne hospodárskych otázok, ktoré sa spomínajú, zahŕňa hľadiská občianskej spoločnosti, najmä tie, ktoré majú vplyv na voľný pohyb osôb.

| 1.11. | V rámci tohto bilaterálneho prístupu sa výbor nazdáva, že princíp základných univerzálnych práv zakotvený v normách Medzinárodnej organizácie práce má zásadný význam. Výbor sa takisto nazdáva, že takéto normy sa musia použiť na posilnenie vzájomne prijateľných a uskutočniteľných definícií dôstojnej práce. |
| --- | --- |

1.11.

V rámci tohto bilaterálneho prístupu sa výbor nazdáva, že princíp základných univerzálnych práv zakotvený v normách Medzinárodnej organizácie práce má zásadný význam. Výbor sa takisto nazdáva, že takéto normy sa musia použiť na posilnenie vzájomne prijateľných a uskutočniteľných definícií dôstojnej práce.

2.   Súvislosti – význam obchodu

| 2.1. | Obchod je skutočným jadrom medzinárodných vzťahov. Interakcie medzi krajinami sa uskutočňujú na viacerých úrovniach, hlavne prostredníctvom:






  — | geopolitickej/vojenskej interakcie, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Obchod je skutočným jadrom medzinárodných vzťahov. Interakcie medzi krajinami sa uskutočňujú na viacerých úrovniach, hlavne prostredníctvom:

—

geopolitickej/vojenskej interakcie,

| — | obchodných a hospodárskych prepojení, |
| --- | --- |

—

obchodných a hospodárskych prepojení,

| — | medzinárodných inštitúcií: stálych ako WTO (Svetová obchodná organizácia), Organizácia spojených národov a jej agentúry, vrátane MOP (Medzinárodná organizácia práce), MMF (Medzinárodný menový fond) a Svetová banka – a orgánov vytvorených ad hoc, hlavne na riešenie spoločných problémov v oblasti environmentálneho/trvalo udržateľného rozvoja a klimatických zmien (Rio, Kyoto) – pričom všetky vyplývajú zo spoločných celosvetových záujmov, |
| --- | --- |

—

medzinárodných inštitúcií: stálych ako WTO (Svetová obchodná organizácia), Organizácia spojených národov a jej agentúry, vrátane MOP (Medzinárodná organizácia práce), MMF (Medzinárodný menový fond) a Svetová banka – a orgánov vytvorených ad hoc, hlavne na riešenie spoločných problémov v oblasti environmentálneho/trvalo udržateľného rozvoja a klimatických zmien (Rio, Kyoto) – pričom všetky vyplývajú zo spoločných celosvetových záujmov,

| — | športových, kultúrnych a historických väzieb, a |
| --- | --- |

—

športových, kultúrnych a historických väzieb, a

| — | kontaktov s občianskou spoločnosťou – čo je mimoriadne významné pre výbor. |
| --- | --- |

—

kontaktov s občianskou spoločnosťou – čo je mimoriadne významné pre výbor.

Z týchto úrovní predstavuje obchod najefektívnejší, najhlbší a najtrvalejší prostriedok na budovanie kontaktov medzi krajinami a svetovými regiónmi, z ktorých môžu najjednoduchšie vzrásť ďalšie kontakty a väzby.

| 2.2. | Medzinárodný obchod a investície sú kľúčovými hnacími mechanizmami európskeho hospodárskeho rastu a vonkajšieho rozmeru konkurencieschopnosti EÚ. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o globálnej Európe, „náš blahobyt závisí od obchodu“. Je takisto dôležité, aby Komisia mala plnú právomoc v obchodných otázkach, zatiaľ čo v mnohých iných oblastiach medzinárodných vzťahov môže mať iba politické ambície. Zodpovednosť Komisie v tejto oblasti však zostáva otvorenou otázkou, ktorou sa treba zaoberať a bude nutné ju naďalej sledovať počas vývoja týchto rokovaní. |
| --- | --- |

2.2.

Medzinárodný obchod a investície sú kľúčovými hnacími mechanizmami európskeho hospodárskeho rastu a vonkajšieho rozmeru konkurencieschopnosti EÚ. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o globálnej Európe, „náš blahobyt závisí od obchodu“. Je takisto dôležité, aby Komisia mala plnú právomoc v obchodných otázkach, zatiaľ čo v mnohých iných oblastiach medzinárodných vzťahov môže mať iba politické ambície. Zodpovednosť Komisie v tejto oblasti však zostáva otvorenou otázkou, ktorou sa treba zaoberať a bude nutné ju naďalej sledovať počas vývoja týchto rokovaní.

| 2.3. | Pre dosiahnutie všeobecného prijatia pozitívnejších a priaznivejších aspektov globalizácie prikladajú mnohí veľký význam podpore obchodu, nižších ciel a odstráneniu ďalších obchodných a investičných prekážok. Hlavné nastupujúce hospodárske veľmoci ako Čína, Brazília a India – všetky zahrnuté v novej stratégii Komisie – prijímajú menej obmedzujúce obchodné postupy, čo je významným signálom toho, že rýchlosť globalizácie rastie geometrickým radom. Rozširujúce sa hospodárske väzby – prostredníctvom rozširujúceho sa obchodu – značne posilňujú kultúrne kontakty, a čo je pre EHSV najdôležitejšie, kontakty na úrovni občianskej spoločnosti. Mnohí sa nazdávajú, že tieto väzby podporia a povzbudia prijatie a rozvoj osvedčených postupov pri obnove životného prostredia a presadzovaní trvalo udržateľného rozvoja, ako aj rozvoja vyšších sociálnych a zamestnaneckých noriem. Týmto výsledkom si však ešte nemôžeme byť istí – Komisia sa nazdáva, že bude potrebné starostlivé monitorovanie prostredníctvom priameho zapojenia občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.3.

Pre dosiahnutie všeobecného prijatia pozitívnejších a priaznivejších aspektov globalizácie prikladajú mnohí veľký význam podpore obchodu, nižších ciel a odstráneniu ďalších obchodných a investičných prekážok. Hlavné nastupujúce hospodárske veľmoci ako Čína, Brazília a India – všetky zahrnuté v novej stratégii Komisie – prijímajú menej obmedzujúce obchodné postupy, čo je významným signálom toho, že rýchlosť globalizácie rastie geometrickým radom. Rozširujúce sa hospodárske väzby – prostredníctvom rozširujúceho sa obchodu – značne posilňujú kultúrne kontakty, a čo je pre EHSV najdôležitejšie, kontakty na úrovni občianskej spoločnosti. Mnohí sa nazdávajú, že tieto väzby podporia a povzbudia prijatie a rozvoj osvedčených postupov pri obnove životného prostredia a presadzovaní trvalo udržateľného rozvoja, ako aj rozvoja vyšších sociálnych a zamestnaneckých noriem. Týmto výsledkom si však ešte nemôžeme byť istí – Komisia sa nazdáva, že bude potrebné starostlivé monitorovanie prostredníctvom priameho zapojenia občianskej spoločnosti.

| 2.4. | Výbor prikladá kľúčový význam úlohe občianskej spoločnosti v uplatňovaní a v nadväzných mechanizmoch tých častí dohôd, ktoré sa týkajú trvalo udržateľného rozvoja. Uznávame výhodu, ktorú získame dialógom založeným na spolupráci, pri vytváraní atmosféry dôvery medzi partnermi, keďže to je jediný spôsob ako sa zaoberať zahrnutými citlivými otázkami. |
| --- | --- |

2.4.

Výbor prikladá kľúčový význam úlohe občianskej spoločnosti v uplatňovaní a v nadväzných mechanizmoch tých častí dohôd, ktoré sa týkajú trvalo udržateľného rozvoja. Uznávame výhodu, ktorú získame dialógom založeným na spolupráci, pri vytváraní atmosféry dôvery medzi partnermi, keďže to je jediný spôsob ako sa zaoberať zahrnutými citlivými otázkami.

| 2.5. | Vítame, že do rokovacieho mandátu o nových dohodách bolo zahrnuté dôležité usmernenie, ktoré stanovuje, že rokovania sa musia snažiť o podporu rešpektovania trvalo udržateľného rozvoja (obzvlášť sociálnych a environmentálnych noriem). Tento mandát by sa mal chápať v súvislosti s významnými celosvetovými otázkami: klimatické zmeny, ciele milénia, znižovanie chudoby, dôstojné pracovné a zdravotné normy (hlavne potravinové). |
| --- | --- |

2.5.

Vítame, že do rokovacieho mandátu o nových dohodách bolo zahrnuté dôležité usmernenie, ktoré stanovuje, že rokovania sa musia snažiť o podporu rešpektovania trvalo udržateľného rozvoja (obzvlášť sociálnych a environmentálnych noriem). Tento mandát by sa mal chápať v súvislosti s významnými celosvetovými otázkami: klimatické zmeny, ciele milénia, znižovanie chudoby, dôstojné pracovné a zdravotné normy (hlavne potravinové).

| 2.6. | Výbor odporúča, aby sa obnovila diskusia v občianskej spoločnosti o spoločných preferenciách, ktoré podporujú európsky model sociálneho trhového hospodárstva. V bilaterálnych rokovaniach musí Európa jasne ukázať, že stojí za spoločnými preferenciami v sociálnych otázkach a v oblastiach potravinovej bezpečnosti a životného prostredia. Tento názor potvrdila Komisia v oznámení z októbra 2007: „EÚ musí zabezpečiť, aby boli tretie krajiny voči vývozcom a investorom z EÚ primerane otvorené a aby sa vytvorili základné pravidlá, ktoré nepoškodia našu schopnosť chrániť naše záujmy a zabezpečiť vysoký štandard výrobkov v oblasti zdravia, bezpečnosti, životného prostredia a ochrany spotrebiteľov“. |
| --- | --- |

2.6.

Výbor odporúča, aby sa obnovila diskusia v občianskej spoločnosti o spoločných preferenciách, ktoré podporujú európsky model sociálneho trhového hospodárstva. V bilaterálnych rokovaniach musí Európa jasne ukázať, že stojí za spoločnými preferenciami v sociálnych otázkach a v oblastiach potravinovej bezpečnosti a životného prostredia. Tento názor potvrdila Komisia v oznámení z októbra 2007: „EÚ musí zabezpečiť, aby boli tretie krajiny voči vývozcom a investorom z EÚ primerane otvorené a aby sa vytvorili základné pravidlá, ktoré nepoškodia našu schopnosť chrániť naše záujmy a zabezpečiť vysoký štandard výrobkov v oblasti zdravia, bezpečnosti, životného prostredia a ochrany spotrebiteľov“.

| 2.7. | Komisia oznámila, že čoskoro predloží nové návrhy na riešenie týchto zásadných otázok, založené na záväzku EÚ otvoriť trhy a zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž. Výbor preto považuje za naliehavé naďalej sa snažiť o pokrok v týchto bilaterálnych dohodách pri sledovaní troch politických cieľov – ochrany, spravodlivosti, vzájomnosti – aby sa mohlo dospieť k novej generácii dohôd. |
| --- | --- |

2.7.

Komisia oznámila, že čoskoro predloží nové návrhy na riešenie týchto zásadných otázok, založené na záväzku EÚ otvoriť trhy a zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž. Výbor preto považuje za naliehavé naďalej sa snažiť o pokrok v týchto bilaterálnych dohodách pri sledovaní troch politických cieľov – ochrany, spravodlivosti, vzájomnosti – aby sa mohlo dospieť k novej generácii dohôd.

3.   Oznámenie Komisie o globálnej Európe – hlavná zmena v obchodnej politike EÚ

| 3.1. | Schválenie oznámenia Komisie s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia Radou ministrov v apríli 2007 je veľmi významnou udalosťou v celosvetovom meradle. EÚ je jedným z najväčších svetových obchodných partnerov, keďže jej podiel na svetovom obchode so službami predstavuje 26 % a podiel na obchode s tovarom tvorí 17,5 % (EÚ 25 – údaje EK z roku 2005). V tejto stratégii Komisie sa zdôrazňuje záväzok EÚ k multilateralizmu a podporuje nová generácia bilaterálnych a regionálnych obchodných dohôd, ako aj zameranie na odstránenie necolných a regulačných prekážok. |
| --- | --- |

3.1.

Schválenie oznámenia Komisie s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia Radou ministrov v apríli 2007 je veľmi významnou udalosťou v celosvetovom meradle. EÚ je jedným z najväčších svetových obchodných partnerov, keďže jej podiel na svetovom obchode so službami predstavuje 26 % a podiel na obchode s tovarom tvorí 17,5 % (EÚ 25 – údaje EK z roku 2005). V tejto stratégii Komisie sa zdôrazňuje záväzok EÚ k multilateralizmu a podporuje nová generácia bilaterálnych a regionálnych obchodných dohôd, ako aj zameranie na odstránenie necolných a regulačných prekážok.

| 3.2. | Tento nový rámec je evidentne výsledkom nedostatku skutočného pokroku v kole rokovaní o rozvojovej agende z Dauhá. Je preto na mieste privítať vyhlásenie o zámere zaoberať sa liberalizovaným programom. Komisia právom zdôrazňuje, že táto stratégia by sa nemala zamieňať s multilateralizmom, ale mala by sa považovať za záväzok pokračovať v prebiehajúcom procese. Výbor víta tento prístup. Závery z kola rokovaní z Dauhá zostávajú strategickou politickou nutnosťou. |
| --- | --- |

3.2.

Tento nový rámec je evidentne výsledkom nedostatku skutočného pokroku v kole rokovaní o rozvojovej agende z Dauhá. Je preto na mieste privítať vyhlásenie o zámere zaoberať sa liberalizovaným programom. Komisia právom zdôrazňuje, že táto stratégia by sa nemala zamieňať s multilateralizmom, ale mala by sa považovať za záväzok pokračovať v prebiehajúcom procese. Výbor víta tento prístup. Závery z kola rokovaní z Dauhá zostávajú strategickou politickou nutnosťou.

| 3.3. | Oznámenie však predstavuje významnú zmenu smeru v obchodnej politike EÚ, ktorá je prvou zmenou od roku 1999. Výbor však už toto oznámenie (1) privítal, hlavne kvôli tomu, že upevnilo záväzok Komisie rozvíjať trh a príklon EÚ k multilateralizmu. |
| --- | --- |

3.3.

Oznámenie však predstavuje významnú zmenu smeru v obchodnej politike EÚ, ktorá je prvou zmenou od roku 1999. Výbor však už toto oznámenie (1) privítal, hlavne kvôli tomu, že upevnilo záväzok Komisie rozvíjať trh a príklon EÚ k multilateralizmu.

| 3.4. | Je dôležité, aby bilaterálne dohody neboli prekážkou pre multilateralizmus. Mali by sa preto obmedziť na poskytnutie podpory pre multilaterálny prístup a mali by sa považovať za zlučiteľné s týmto prístupom a prípadne ho posilňovať. Výbor sa nazdáva, že prípadné výhody plynúce z bilaterálneho prístupu môžu podnietiť multilaterálny proces ako výsledok hlbšej diskusie a užšieho prepojenia pozícií, ktoré prinášajú bilaterálne prístupy. |
| --- | --- |

3.4.

Je dôležité, aby bilaterálne dohody neboli prekážkou pre multilateralizmus. Mali by sa preto obmedziť na poskytnutie podpory pre multilaterálny prístup a mali by sa považovať za zlučiteľné s týmto prístupom a prípadne ho posilňovať. Výbor sa nazdáva, že prípadné výhody plynúce z bilaterálneho prístupu môžu podnietiť multilaterálny proces ako výsledok hlbšej diskusie a užšieho prepojenia pozícií, ktoré prinášajú bilaterálne prístupy.

| 3.5. | Treba poznamenať, že komplexnosť problematiky veľmi jasne vyjadril profesor Patrick Messerlin (2). Ľudské zdroje sú v niektorých malých štátoch a regionálnych usporiadaniach tak nedostatočné, že rozhodnutie medzi multilaterálnym a bilaterálnym prístupom je zložitou a kritickou voľbou. |
| --- | --- |

3.5.

Treba poznamenať, že komplexnosť problematiky veľmi jasne vyjadril profesor Patrick Messerlin (2). Ľudské zdroje sú v niektorých malých štátoch a regionálnych usporiadaniach tak nedostatočné, že rozhodnutie medzi multilaterálnym a bilaterálnym prístupom je zložitou a kritickou voľbou.

| 3.6. | Je preto nevyhnutné, aby Komisia rokovala o takých dohodách o voľnom obchode, ktoré budú skutočným prínosom. Bilaterálny prístup umožňuje väčšie rešpektovanie regionálnych a národných rozdielov v názoroch, ako to bolo doteraz v multilaterálnych dohodách, prostredníctvom ktorých sa dosahuje širší prístup. V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že sa kladie jasný, nový dôraz na tri nedoriešené „singapurské otázky“, a to hlavne na hospodársku súťaž, investície a verejné obstarávanie, ktorými sa Komisia v súčasnosti chce zaoberať na rokovaniach o navrhovaných dohodách o voľnom obchode napriek tomu, že v Kankúne EÚ tieto otázky vypustila z rokovaní o rozvojovej agende z Dauhá. |
| --- | --- |

3.6.

Je preto nevyhnutné, aby Komisia rokovala o takých dohodách o voľnom obchode, ktoré budú skutočným prínosom. Bilaterálny prístup umožňuje väčšie rešpektovanie regionálnych a národných rozdielov v názoroch, ako to bolo doteraz v multilaterálnych dohodách, prostredníctvom ktorých sa dosahuje širší prístup. V tejto súvislosti treba takisto poznamenať, že sa kladie jasný, nový dôraz na tri nedoriešené „singapurské otázky“, a to hlavne na hospodársku súťaž, investície a verejné obstarávanie, ktorými sa Komisia v súčasnosti chce zaoberať na rokovaniach o navrhovaných dohodách o voľnom obchode napriek tomu, že v Kankúne EÚ tieto otázky vypustila z rokovaní o rozvojovej agende z Dauhá.

| 3.7. | Výbor však zdôrazňuje, že musí nastať kvalitatívna zmena v prístupe k novej sérii rokovaní: skúsiť iba zopakovať na bilaterálnej úrovni politické opatrenia, ktoré neuspeli na multilaterálnej úrovni, je nedostačujúce. |
| --- | --- |

3.7.

Výbor však zdôrazňuje, že musí nastať kvalitatívna zmena v prístupe k novej sérii rokovaní: skúsiť iba zopakovať na bilaterálnej úrovni politické opatrenia, ktoré neuspeli na multilaterálnej úrovni, je nedostačujúce.

| 3.8. | EÚ si takisto musí uvedomiť, že partner si v každom prípade bude pri rokovaní želať napredovať takou rýchlosťou a spôsobom, ktoré zodpovedajú jeho vlastným tradíciám. V mnohých oblastiach existujú v prístupe Európy a Ázie veľké rozdiely, ktoré by sa mali rešpektovať. Medzi členmi ASEAN existujú ďalšie veľké rozdiely, hlavne v úrovni rozvoja. EÚ nemôže rozšíriť svoje normy bez rokovania. |
| --- | --- |

3.8.

EÚ si takisto musí uvedomiť, že partner si v každom prípade bude pri rokovaní želať napredovať takou rýchlosťou a spôsobom, ktoré zodpovedajú jeho vlastným tradíciám. V mnohých oblastiach existujú v prístupe Európy a Ázie veľké rozdiely, ktoré by sa mali rešpektovať. Medzi členmi ASEAN existujú ďalšie veľké rozdiely, hlavne v úrovni rozvoja. EÚ nemôže rozšíriť svoje normy bez rokovania.

4.   Všeobecné odporúčania pre budúce dohody o voľnom obchode

| 4.1. | Komisia stanovila sériu kľúčových dohôd o voľnom obchode, ako aj ďalšie obchodné rokovania, ktoré si želá podporovať, spolu so sériou kľúčových oblastí rokovania vrátane technických a necolných prekážok a „singapurských otázok“, čím sa usiluje o rozvoj a posilnenie „agendy konkurencieschopnosti“ v obchodnej politike. Rokovania by mali byť čo najširšie, ale malo by sa za každú cenu vyhnúť otvoreným rozporom a nezlučiteľným normám medzi dohodami. Výbor sa bude usilovať o to, aby sa plánované dohody o voľnom obchode a ďalšie rokovania, ktoré budú nasledovať, riadili jasnými usmerneniami v nasledujúcich oblastiach. |
| --- | --- |

4.1.

Komisia stanovila sériu kľúčových dohôd o voľnom obchode, ako aj ďalšie obchodné rokovania, ktoré si želá podporovať, spolu so sériou kľúčových oblastí rokovania vrátane technických a necolných prekážok a „singapurských otázok“, čím sa usiluje o rozvoj a posilnenie „agendy konkurencieschopnosti“ v obchodnej politike. Rokovania by mali byť čo najširšie, ale malo by sa za každú cenu vyhnúť otvoreným rozporom a nezlučiteľným normám medzi dohodami. Výbor sa bude usilovať o to, aby sa plánované dohody o voľnom obchode a ďalšie rokovania, ktoré budú nasledovať, riadili jasnými usmerneniami v nasledujúcich oblastiach.

| 4.2. | Technické prekážky obchodu: v mnohých krajinách predstavujú v súčasnosti najväčšiu prekážku obchodu a hospodárskeho rastu a kladú viac prekážok prístupu na trh, ako clo (najmä keď mnohé rozvojové krajiny jednostranne znížili clo, aby sa rozvinul trh a investície). V tejto súvislosti sú normy, obzvlášť v oblasti ľudského zdravia a zdravia zvierat a rastlín, často hlavnou príčinou sporov, hlavne preto, že EÚ sa riadi jednými z najprísnejších noriem vo svete – ktoré ostatní často vnímajú ako skrytý protekcionizmus. EÚ musí byť pripravená zintenzívniť odbornú prípravu a rozšíriť budovanie kapacít, ktoré sú už k dispozícii a stavať na úspechu existujúcich programov pre technickú pomoc v oblasti obchodu. |
| --- | --- |

4.2.

Technické prekážky obchodu: v mnohých krajinách predstavujú v súčasnosti najväčšiu prekážku obchodu a hospodárskeho rastu a kladú viac prekážok prístupu na trh, ako clo (najmä keď mnohé rozvojové krajiny jednostranne znížili clo, aby sa rozvinul trh a investície). V tejto súvislosti sú normy, obzvlášť v oblasti ľudského zdravia a zdravia zvierat a rastlín, často hlavnou príčinou sporov, hlavne preto, že EÚ sa riadi jednými z najprísnejších noriem vo svete – ktoré ostatní často vnímajú ako skrytý protekcionizmus. EÚ musí byť pripravená zintenzívniť odbornú prípravu a rozšíriť budovanie kapacít, ktoré sú už k dispozícii a stavať na úspechu existujúcich programov pre technickú pomoc v oblasti obchodu.

| 4.3. | Colné prekážky budú kľúčovým problémom v každom z troch hlavných rokovaní, a to s Kóreou, Indiou a krajinami ASEAN. Hlavne India má niektoré veľmi vysoké colné sadzby, spojené s ďalšími poplatkami, hlavne dodatočným clom a mimoriadnym dodatočným clom, takže celkové clo dosahuje pre niektoré výrobky až 550 %. Nedostatok harmonizácie je problémom v krajinách ASEAN, kde sa uplatňuje široká škála rozdielnych colných úrovní, ako aj diskriminačné systémy spotrebnej dane (3). |
| --- | --- |

4.3.

Colné prekážky budú kľúčovým problémom v každom z troch hlavných rokovaní, a to s Kóreou, Indiou a krajinami ASEAN. Hlavne India má niektoré veľmi vysoké colné sadzby, spojené s ďalšími poplatkami, hlavne dodatočným clom a mimoriadnym dodatočným clom, takže celkové clo dosahuje pre niektoré výrobky až 550 %. Nedostatok harmonizácie je problémom v krajinách ASEAN, kde sa uplatňuje široká škála rozdielnych colných úrovní, ako aj diskriminačné systémy spotrebnej dane (3).

| 4.4. | Rokovanie o odstránení čo najväčšieho počtu necolných prekážok bude významným bodom v programe rokovania, hoci problémy, ktoré v tejto súvislosti existujú, vyplývajú z prebujnelej byrokracie, nadmernej regulácie na miestnej úrovni, nedostatku alternatívneho zamestnania pre nadbytočných úradníkov a možno aj korupcie. WTO odhaduje, že napríklad 93 % dovozu do Indie čelí necolných prekážkam istého druhu, v porovnaní s iba 22 % v prípade Brazíliu (4). Necolné prekážky sú vysoké aj v krajinách ASEAN, ale tu sa ich rozsah tiež veľmi rôzni (napríklad ovplyvňujú 31 % dovozu do Indonézie, v porovnaní s iba 2 % do Singapuru). V prípade Kórei ide o 25 %. |
| --- | --- |

4.4.

Rokovanie o odstránení čo najväčšieho počtu necolných prekážok bude významným bodom v programe rokovania, hoci problémy, ktoré v tejto súvislosti existujú, vyplývajú z prebujnelej byrokracie, nadmernej regulácie na miestnej úrovni, nedostatku alternatívneho zamestnania pre nadbytočných úradníkov a možno aj korupcie. WTO odhaduje, že napríklad 93 % dovozu do Indie čelí necolných prekážkam istého druhu, v porovnaní s iba 22 % v prípade Brazíliu (4). Necolné prekážky sú vysoké aj v krajinách ASEAN, ale tu sa ich rozsah tiež veľmi rôzni (napríklad ovplyvňujú 31 % dovozu do Indonézie, v porovnaní s iba 2 % do Singapuru). V prípade Kórei ide o 25 %.

| 4.5. | Hospodárske kritériá musia byť prvoradé – súčasné a budúce trhy musia byť základnou hnacou silou pri určovaní budúcich dohôd o voľnom obchode. |
| --- | --- |

4.5.

Hospodárske kritériá musia byť prvoradé – súčasné a budúce trhy musia byť základnou hnacou silou pri určovaní budúcich dohôd o voľnom obchode.

| 4.6. | Do dohôd musia byť v podstate zahrnuté všetky druhy tovarov a služieb, t. j. prinajmenšom 90 % objemu obchodu: v článku XXIV Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) sa uvádza, že „obmedzenia medzi účastníkmi dohôd o voľnom obchode majú byť odstránené“. Je potrebné spraviť isté výnimky, hlavne keď ide o zachovanie poľnohospodárstva. Toto obmedzenie sa nemôže vzťahovať na oblasť služieb, kde je optimálne zahrnutie veľmi dôležité. V hre sú obrovské potenciálne zisky pre každú stranu v rokovaní – možno najlepšie merateľné v oblasti obchodu. Voľný pohyb kapitálu a financií tu bude mať samozrejme kľúčový význam, ak všetky strany majú získať maximálny úžitok. Hlavné problémy však vyplývajú hlavne z pohybu osôb, hlavne „typov“ 3 a 4. Úspešne vyriešiť tieto problémy bude mimoriadne náročné, hlavne pokiaľ ide o poskytnutie otvorenejšieho prístupu do jednotlivých členských štátov pre kvalifikovaných profesionálov zo strany všetkých obchodných partnerov. Občianska spoločnosť bude chcieť veľmi pozorne monitorovať vývoj a implementáciu v tejto oblasti. Je pochopiteľné, že pre všetky strany dohôd sú isté odvetvia citlivejšie ako ostatné, ale v každom prípade je potrebné zabrániť uzavretiu dohôd, ktoré by boli v rozpore s ostatnými uzavretými dohodami alebo by s nimi neboli zlučiteľné. Výbor však podporuje zámer Komisie pracovať na základe pozitívneho zoznamu, ako pri rokovaniach o rozvojovej agende z Dauhá, a nie na základe negatívneho zoznamu, ako postupujú Spojené štáty. |
| --- | --- |

4.6.

Do dohôd musia byť v podstate zahrnuté všetky druhy tovarov a služieb, t. j. prinajmenšom 90 % objemu obchodu: v článku XXIV Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) sa uvádza, že „obmedzenia medzi účastníkmi dohôd o voľnom obchode majú byť odstránené“. Je potrebné spraviť isté výnimky, hlavne keď ide o zachovanie poľnohospodárstva. Toto obmedzenie sa nemôže vzťahovať na oblasť služieb, kde je optimálne zahrnutie veľmi dôležité. V hre sú obrovské potenciálne zisky pre každú stranu v rokovaní – možno najlepšie merateľné v oblasti obchodu. Voľný pohyb kapitálu a financií tu bude mať samozrejme kľúčový význam, ak všetky strany majú získať maximálny úžitok. Hlavné problémy však vyplývajú hlavne z pohybu osôb, hlavne „typov“ 3 a 4. Úspešne vyriešiť tieto problémy bude mimoriadne náročné, hlavne pokiaľ ide o poskytnutie otvorenejšieho prístupu do jednotlivých členských štátov pre kvalifikovaných profesionálov zo strany všetkých obchodných partnerov. Občianska spoločnosť bude chcieť veľmi pozorne monitorovať vývoj a implementáciu v tejto oblasti. Je pochopiteľné, že pre všetky strany dohôd sú isté odvetvia citlivejšie ako ostatné, ale v každom prípade je potrebné zabrániť uzavretiu dohôd, ktoré by boli v rozpore s ostatnými uzavretými dohodami alebo by s nimi neboli zlučiteľné. Výbor však podporuje zámer Komisie pracovať na základe pozitívneho zoznamu, ako pri rokovaniach o rozvojovej agende z Dauhá, a nie na základe negatívneho zoznamu, ako postupujú Spojené štáty.

| 4.7. | EÚ by mala podporovať medzinárodný rozmer vnútorného trhu, pričom by mala povzbudzovať hlavne užšiu hospodársku integráciu v oblastiach, v ktorých je prospešná, ako v prípade účtovných noriem, a takisto s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých. |
| --- | --- |

4.7.

EÚ by mala podporovať medzinárodný rozmer vnútorného trhu, pričom by mala povzbudzovať hlavne užšiu hospodársku integráciu v oblastiach, v ktorých je prospešná, ako v prípade účtovných noriem, a takisto s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých.

| 4.8. | Všetky dohody o voľnom obchode si budú vyžadovať ochranné klauzuly a mechanizmus riešenia sporov, ako aj istý monitorovací proces sociálnej agendy. Výbor odporúča, aby sa vytvoril mechanizmus na rýchle riešenie necolných sporov. Išlo by o bilaterálny nástroj, ktorého cieľom by bolo dosiahnuť dohodu, a to pomocou pružného mechanizmu, ako to bolo v prípade systému Solvit na internej úrovni Európskej únie. EHSV sa už zaoberal s otázkou monitorovania takejto sociálnej agendy v súvislosti s bilaterálnymi dohodami a navrhol vytvorenie „spoločných bilaterálnych monitorovacích stredísk“ (5). |
| --- | --- |

4.8.

Všetky dohody o voľnom obchode si budú vyžadovať ochranné klauzuly a mechanizmus riešenia sporov, ako aj istý monitorovací proces sociálnej agendy. Výbor odporúča, aby sa vytvoril mechanizmus na rýchle riešenie necolných sporov. Išlo by o bilaterálny nástroj, ktorého cieľom by bolo dosiahnuť dohodu, a to pomocou pružného mechanizmu, ako to bolo v prípade systému Solvit na internej úrovni Európskej únie. EHSV sa už zaoberal s otázkou monitorovania takejto sociálnej agendy v súvislosti s bilaterálnymi dohodami a navrhol vytvorenie „spoločných bilaterálnych monitorovacích stredísk“ (5).

5.   Odporúčania pre budúce obchodné dohody: sociálne a environmentálne aspekty (6)

| 5.1. | Výbor obzvlášť víta skutočnosť, že v oznámení sa objasňuje význam sociálnej spravodlivosti, pričom sa uvádza, že „musíme takisto uznať potenciálne rušivé vplyvy otvorenia trhu na niektoré regióny a pracovníkov, obzvlášť menej kvalifikovaných“. V tejto súvislosti tiež zdôrazňuje hrozbu klimatických zmien a poukazuje na problémy spojené s energetikou a biodiverzitou. |
| --- | --- |

5.1.

Výbor obzvlášť víta skutočnosť, že v oznámení sa objasňuje význam sociálnej spravodlivosti, pričom sa uvádza, že „musíme takisto uznať potenciálne rušivé vplyvy otvorenia trhu na niektoré regióny a pracovníkov, obzvlášť menej kvalifikovaných“. V tejto súvislosti tiež zdôrazňuje hrozbu klimatických zmien a poukazuje na problémy spojené s energetikou a biodiverzitou.

| 5.2. | V uruguajskom kole rokovaní Komisia podporila sociálnu klauzulu pre svetový obchod, ale tento krok sa vypustil, v neposlednom rade kvôli odporu zo strany rozvojových krajín, ktoré takúto podmienečnosť vnímali ako možnosť skrytého protekcionizmu. |
| --- | --- |

5.2.

V uruguajskom kole rokovaní Komisia podporila sociálnu klauzulu pre svetový obchod, ale tento krok sa vypustil, v neposlednom rade kvôli odporu zo strany rozvojových krajín, ktoré takúto podmienečnosť vnímali ako možnosť skrytého protekcionizmu.

| 5.3. | V EÚ však pretrváva obava zo „sociálneho dumpingu“ – umelo nízke mzdy a sociálne náklady, ktoré umožňujú „nečestnú“ hospodársku súťaž. EHSV (7) sa hlavne domnieva, že zóny voľného obchodu v krajinách, s ktorými práve prebiehajú bilaterálne rokovania, nesmú v žiadnom prípade fungovať mimo hraníc stanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi (v sociálnej a environmentálnej oblasti). Predstavujú totiž skutočné prípady sociálneho a environmentálneho dumpingu. Uzavreté dohody musia zabezpečiť, aby žiadny podnik nemohol prostredníctvom subdodávateľských vzťahov stanoviť cieľové podmienky na nižšej úrovni ako sú vnútroštátne právne predpisy alebo základné konvencie Medzinárodnej organizácie práce. |
| --- | --- |

5.3.

V EÚ však pretrváva obava zo „sociálneho dumpingu“ – umelo nízke mzdy a sociálne náklady, ktoré umožňujú „nečestnú“ hospodársku súťaž. EHSV (7) sa hlavne domnieva, že zóny voľného obchodu v krajinách, s ktorými práve prebiehajú bilaterálne rokovania, nesmú v žiadnom prípade fungovať mimo hraníc stanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi (v sociálnej a environmentálnej oblasti). Predstavujú totiž skutočné prípady sociálneho a environmentálneho dumpingu. Uzavreté dohody musia zabezpečiť, aby žiadny podnik nemohol prostredníctvom subdodávateľských vzťahov stanoviť cieľové podmienky na nižšej úrovni ako sú vnútroštátne právne predpisy alebo základné konvencie Medzinárodnej organizácie práce.

| 5.4. | Všetky bilaterálne rokovania musia spočívať na štruktúre, ktorú vytvárajú hlavné medzinárodné záväzky: vyhlásenie Medzinárodnej organizácie práce z roku 1998, summit o trvalo udržateľnom rozvoji z roku 2005, ako aj záväzky uskutočnené v rámci miléniových cieľov na zníženie chudoby a ministerské vyhlásenie z roku 2006 o dôstojnej práci. |
| --- | --- |

5.4.

Všetky bilaterálne rokovania musia spočívať na štruktúre, ktorú vytvárajú hlavné medzinárodné záväzky: vyhlásenie Medzinárodnej organizácie práce z roku 1998, summit o trvalo udržateľnom rozvoji z roku 2005, ako aj záväzky uskutočnené v rámci miléniových cieľov na zníženie chudoby a ministerské vyhlásenie z roku 2006 o dôstojnej práci.

| 5.5. | Napriek citlivosti a nedostatku pokroku pri multilaterálnom uskutočňovaní sociálnej agendy prostredníctvom WTO, výbor nalieha na Komisiu, aby zvážila, ako sa môže táto agenda uskutočňovať bilaterálne. Ako bolo už uvedené, pri dosahovaní cieľa Komisie môže byť bilaterálny prístup plodnejší, pretože zabezpečuje úplnejší a priamejší dialóg s patričným rešpektovaním rozdielov vo vývoji. |
| --- | --- |

5.5.

Napriek citlivosti a nedostatku pokroku pri multilaterálnom uskutočňovaní sociálnej agendy prostredníctvom WTO, výbor nalieha na Komisiu, aby zvážila, ako sa môže táto agenda uskutočňovať bilaterálne. Ako bolo už uvedené, pri dosahovaní cieľa Komisie môže byť bilaterálny prístup plodnejší, pretože zabezpečuje úplnejší a priamejší dialóg s patričným rešpektovaním rozdielov vo vývoji.

| 5.6. | Stále viac európskych občanov si kladie otázky o globalizovanej budúcnosti Európy. Samotná Komisia sa pokúša definovať „európsky záujem“, ako sa ukazuje v súhrnnej správe o Lisabonskej stratégii z decembra 2007. Komisia zdôrazňuje vonkajší rozmer (8): upozorňuje, že sa stáva stále potrebnejším na zabezpečenie rovnakých podmienok na medzinárodnej úrovni.
  S cieľom posilniť vonkajší rozmer Lisabonskej stratégie, ktorý zlučuje obranu a legitímne otváranie európskych záujmov, Komisia súhlasí s tým, aby sa dialóg s tretími krajinami zintenzívnil a zracionalizoval, pričom by sa väčšmi zdôrazňovali otázky spoločného záujmu, ako sú prístup k trhu, konvergencia právnych predpisov, migrácia a klimatické zmeny. Komisia prijme každoročne správu o prístupe, menovite tých krajín a odvetví, v ktorých naďalej pretrvávajú hlavné prekážky. Výbor vyjadril želanie, aby bola zapojená občianska spoločnosť Európy a naši rokovací partneri. To by mohlo obnoviť viditeľnosť a koherentnosť politických opatrení Únie v oblasti obchodu, vonkajších vzťahov a rozvojovej pomoci. |
| --- | --- |

5.6.

Stále viac európskych občanov si kladie otázky o globalizovanej budúcnosti Európy. Samotná Komisia sa pokúša definovať „európsky záujem“, ako sa ukazuje v súhrnnej správe o Lisabonskej stratégii z decembra 2007. Komisia zdôrazňuje vonkajší rozmer (8): upozorňuje, že sa stáva stále potrebnejším na zabezpečenie rovnakých podmienok na medzinárodnej úrovni.

S cieľom posilniť vonkajší rozmer Lisabonskej stratégie, ktorý zlučuje obranu a legitímne otváranie európskych záujmov, Komisia súhlasí s tým, aby sa dialóg s tretími krajinami zintenzívnil a zracionalizoval, pričom by sa väčšmi zdôrazňovali otázky spoločného záujmu, ako sú prístup k trhu, konvergencia právnych predpisov, migrácia a klimatické zmeny. Komisia prijme každoročne správu o prístupe, menovite tých krajín a odvetví, v ktorých naďalej pretrvávajú hlavné prekážky. Výbor vyjadril želanie, aby bola zapojená občianska spoločnosť Európy a naši rokovací partneri. To by mohlo obnoviť viditeľnosť a koherentnosť politických opatrení Únie v oblasti obchodu, vonkajších vzťahov a rozvojovej pomoci.

| 5.7. | Vzhľadom na bezprostrednú situáciu a prebiehajúce obchodné rokovania sa výbor nazdáva, že základ pre kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji (sociálne, environmentálne aspekty a aspekty ľudských práv a riadenia) sa nachádza v 27 konvenciách (9) uvedených v súčasnom systéme GSP Plus. Cieľom je, aby sa tieto konvencie stali referenčným bodom. Ratifikácia, implementácia a monitorovanie týchto 27 medzinárodných konvencií by mali predstavovať základné východisko pre diskusiu o kapitole o trvalo udržateľnom rozvoji na rokovaniach s ázijskými krajinami (10). |
| --- | --- |

5.7.

Vzhľadom na bezprostrednú situáciu a prebiehajúce obchodné rokovania sa výbor nazdáva, že základ pre kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji (sociálne, environmentálne aspekty a aspekty ľudských práv a riadenia) sa nachádza v 27 konvenciách (9) uvedených v súčasnom systéme GSP Plus. Cieľom je, aby sa tieto konvencie stali referenčným bodom. Ratifikácia, implementácia a monitorovanie týchto 27 medzinárodných konvencií by mali predstavovať základné východisko pre diskusiu o kapitole o trvalo udržateľnom rozvoji na rokovaniach s ázijskými krajinami (10).

| 5.8. | Vzhľadom na meniace sa úrovne rozvoja v príslušných ázijských krajinách a ich inštitucionálnu schopnosť účinnej implementácie výbor odporúča, aby táto podmienka bola prehodnotená na základe individuálne prístupu, a odporúča finančnú podporu zodpovedajúcu zaostávaniu, ktorú musia jednotlivé krajiny prekonať na to, aby dostihli ostatné. Tento základ je zároveň iba východiskovým bodom, ktorý sa môže rozvinúť prostredníctvom výraznejšieho zapojenia rozvinutejších krajín, ako je napríklad Južná Kórea. |
| --- | --- |

5.8.

Vzhľadom na meniace sa úrovne rozvoja v príslušných ázijských krajinách a ich inštitucionálnu schopnosť účinnej implementácie výbor odporúča, aby táto podmienka bola prehodnotená na základe individuálne prístupu, a odporúča finančnú podporu zodpovedajúcu zaostávaniu, ktorú musia jednotlivé krajiny prekonať na to, aby dostihli ostatné. Tento základ je zároveň iba východiskovým bodom, ktorý sa môže rozvinúť prostredníctvom výraznejšieho zapojenia rozvinutejších krajín, ako je napríklad Južná Kórea.

| 5.9. | Dohody o voľnom obchode preto musia byť podložené dohodami o spolupráci, ktoré poskytujú významnú finančnú pomoc s cieľom dosiahnuť úroveň medzinárodných noriem. Táto úroveň finančného záväzku bude mať silný vplyv na prísnosť požiadaviek, obzvlášť v environmentálnej oblasti. Technická pomoc bude tým účinnejšia, čím viac bude spojená s výsledkami získanými implementáciou niektorých konvencií. Kontrola záväzkov sa stane vďaka poskytnutiu financovania povzbudením pre sociálny pokrok. |
| --- | --- |

5.9.

Dohody o voľnom obchode preto musia byť podložené dohodami o spolupráci, ktoré poskytujú významnú finančnú pomoc s cieľom dosiahnuť úroveň medzinárodných noriem. Táto úroveň finančného záväzku bude mať silný vplyv na prísnosť požiadaviek, obzvlášť v environmentálnej oblasti. Technická pomoc bude tým účinnejšia, čím viac bude spojená s výsledkami získanými implementáciou niektorých konvencií. Kontrola záväzkov sa stane vďaka poskytnutiu financovania povzbudením pre sociálny pokrok.

| 5.10. | Technická pomoc prispeje aj k vytvoreniu alebo posilneniu miestnych alebo regionálnych inštitúcií, ktoré sa zaoberajú dohľadom nad implementáciou (napr. inšpekcia práce, agentúra na používanie pesticídov ...). Výbor osobitne upozornil, že je potrebné oprieť bilaterálne monitorovacie mechanizmy o miestne a regionálne inštitúcie, ktoré sú schopné efektívne sa ujať dohľadu nad výrobcami na celom území a uplatniť sankcie v prípade priestupkov. Skutočný prístup k verejným zákazkám predpokladá takisto väčšie začlenenie územných samospráv pri monitorovaní a implementácii. |
| --- | --- |

5.10.

Technická pomoc prispeje aj k vytvoreniu alebo posilneniu miestnych alebo regionálnych inštitúcií, ktoré sa zaoberajú dohľadom nad implementáciou (napr. inšpekcia práce, agentúra na používanie pesticídov ...). Výbor osobitne upozornil, že je potrebné oprieť bilaterálne monitorovacie mechanizmy o miestne a regionálne inštitúcie, ktoré sú schopné efektívne sa ujať dohľadu nad výrobcami na celom území a uplatniť sankcie v prípade priestupkov. Skutočný prístup k verejným zákazkám predpokladá takisto väčšie začlenenie územných samospráv pri monitorovaní a implementácii.

| 5.11. | Výbor žiada, aby bolo v úvodných fázach rokovaní k dispozícii hodnotenie vplyvu v sociálnej a environmentálnej oblasti pre každú krajinu s cieľom poskytnúť vyjednávačom objektívny celkový obraz o možnostiach a ťažkostiach pri dosahovaní reálneho záväzku s ktoroukoľvek stanovenou krajinou. Je vhodnejšie spomaliť rokovací proces, aby sa mohol zaručiť spoľahlivý výsledok, a zobrať pritom vezmú do úvahy prebiehajúce hodnotenie vplyvu, ktoré umožní občianskej spoločnosti úplne transparentne posúdiť vývoj a vyhodnotiť finančnú pomoc požadovanú na dosiahnutie najlepších sociálnych a environmentálnych výsledkov. |
| --- | --- |

5.11.

Výbor žiada, aby bolo v úvodných fázach rokovaní k dispozícii hodnotenie vplyvu v sociálnej a environmentálnej oblasti pre každú krajinu s cieľom poskytnúť vyjednávačom objektívny celkový obraz o možnostiach a ťažkostiach pri dosahovaní reálneho záväzku s ktoroukoľvek stanovenou krajinou. Je vhodnejšie spomaliť rokovací proces, aby sa mohol zaručiť spoľahlivý výsledok, a zobrať pritom vezmú do úvahy prebiehajúce hodnotenie vplyvu, ktoré umožní občianskej spoločnosti úplne transparentne posúdiť vývoj a vyhodnotiť finančnú pomoc požadovanú na dosiahnutie najlepších sociálnych a environmentálnych výsledkov.

| 5.12. | Mnohé krajiny prídu o príjmy z výberu cla, ktoré slúžia na financovanie verejnoprospešných služieb, pokiaľ znížia svoje colné sadzby. Táto zložitá problematika si vyžaduje ďalšie preskúmanie. Zmluvy o voľnom obchode preto nemôžu obsahovať žiadne návrhy opatrení, ktoré by mohli priamo alebo nepriamo ohroziť fungovanie verejnoprospešných služieb. |
| --- | --- |

5.12.

Mnohé krajiny prídu o príjmy z výberu cla, ktoré slúžia na financovanie verejnoprospešných služieb, pokiaľ znížia svoje colné sadzby. Táto zložitá problematika si vyžaduje ďalšie preskúmanie. Zmluvy o voľnom obchode preto nemôžu obsahovať žiadne návrhy opatrení, ktoré by mohli priamo alebo nepriamo ohroziť fungovanie verejnoprospešných služieb.

6.   Dynamický prístup k dôstojnej práci v obchodných dohodách Únie

| 6.1. | Výbor sa nazdáva, že dôstojná práca, ako ju definuje Medzinárodná organizácia práce, sa musí stať prioritným referenčným bodom v obchode na európskej a celosvetovej úrovni. Ide o koncepciu, ktorú medzinárodne uznávajú zamestnávatelia, štáty a pracovníci. Záruka dôstojnej práce – vrátane zamestnanosti, dodržiavania práv na pracovisku, sociálneho dialógu a sociálnej ochrany – je rozhodujúca pre znižovanie chudoby a dosiahnutie globálneho pokroku (11). |
| --- | --- |

6.1.

Výbor sa nazdáva, že dôstojná práca, ako ju definuje Medzinárodná organizácia práce, sa musí stať prioritným referenčným bodom v obchode na európskej a celosvetovej úrovni. Ide o koncepciu, ktorú medzinárodne uznávajú zamestnávatelia, štáty a pracovníci. Záruka dôstojnej práce – vrátane zamestnanosti, dodržiavania práv na pracovisku, sociálneho dialógu a sociálnej ochrany – je rozhodujúca pre znižovanie chudoby a dosiahnutie globálneho pokroku (11).

| 6.2. | Monitorovacie výbory pre dohody o voľnom obchode musia posilniť už existujúce dialógy, obzvlášť pokiaľ sa prostredníctvom partnerskej dohody o pridružení inicioval dialóg na tému „zamestnanosť a sociálne veci“. |
| --- | --- |

6.2.

Monitorovacie výbory pre dohody o voľnom obchode musia posilniť už existujúce dialógy, obzvlášť pokiaľ sa prostredníctvom partnerskej dohody o pridružení inicioval dialóg na tému „zamestnanosť a sociálne veci“.

| 6.3. | Výbor sa nazdáva, že pokrok v oblasti sociálnych noriem by mal tvoriť súčasť prístupu k trvalo udržateľnému rozvoju stanovenému v mandáte. V roku 1996 sa dohodlo, že je treba posilniť spoločnú prácu Medzinárodnej organizácie práce a WTO. V roku 2007 táto spolupráca vyústila do spoločnej správy o obchode a zamestnanosti, ktorá by mala pokračovať vo forme štúdie o „neformálnom“ odvetví. Výbor odporúča, aby EÚ vzala do úvahy zásahy Medzinárodnej organizácie práce na úrovni regiónov v hodnotení vplyvu obchodnej integrácie na dôstojné zamestnanie a na to, ako sú usporiadané politické opatrenia v oblasti zamestnanosti, sociálnej ochrany a pracovných noriem. Vyjadril želanie upozorniť vyjednávačov na význam definovania ukazovateľov, ktoré sú zlučiteľné s agendou dôstojnej práce. |
| --- | --- |

6.3.

Výbor sa nazdáva, že pokrok v oblasti sociálnych noriem by mal tvoriť súčasť prístupu k trvalo udržateľnému rozvoju stanovenému v mandáte. V roku 1996 sa dohodlo, že je treba posilniť spoločnú prácu Medzinárodnej organizácie práce a WTO. V roku 2007 táto spolupráca vyústila do spoločnej správy o obchode a zamestnanosti, ktorá by mala pokračovať vo forme štúdie o „neformálnom“ odvetví. Výbor odporúča, aby EÚ vzala do úvahy zásahy Medzinárodnej organizácie práce na úrovni regiónov v hodnotení vplyvu obchodnej integrácie na dôstojné zamestnanie a na to, ako sú usporiadané politické opatrenia v oblasti zamestnanosti, sociálnej ochrany a pracovných noriem. Vyjadril želanie upozorniť vyjednávačov na význam definovania ukazovateľov, ktoré sú zlučiteľné s agendou dôstojnej práce.

| 6.4. | Pri súčasnom stave rokovaní považuje výbor za nevyhnutné, aby sa ratifikovalo a riadne implementovalo osem základných konvencií (12) (pod podmienkou overenia spoločnou pracovnou skupinou pre WTO), žiada, aby sa zohľadnili ďalšie štyri prioritné konvencie o zdraví a bezpečnosti a inšpekcii práce a požaduje, aby sa na základe diferencovaného prístupu ratifikoval čo najväčší možný počet konvencií relevantných pre príslušné krajiny. |
| --- | --- |

6.4.

Pri súčasnom stave rokovaní považuje výbor za nevyhnutné, aby sa ratifikovalo a riadne implementovalo osem základných konvencií (12) (pod podmienkou overenia spoločnou pracovnou skupinou pre WTO), žiada, aby sa zohľadnili ďalšie štyri prioritné konvencie o zdraví a bezpečnosti a inšpekcii práce a požaduje, aby sa na základe diferencovaného prístupu ratifikoval čo najväčší možný počet konvencií relevantných pre príslušné krajiny.

| 6.5. | Výbor odporúča, aby boli rokovania o nových dohodách spojené so zavedením národných programov pre dôstojnú prácu. Žiada príslušné ázijské krajiny, aby požiadali o pomoc Medzinárodnú organizáciu práce pri uskutočňovaní trojstupňovej diagnózy a aby sa uľahčilo uznanie tohto plánu všetkými medzinárodnými inštitúciami. Výbor si želá, aby sa otázka bilaterálnych rokovaní zahrnula do následného oznámenia o dôstojnej práci plánovaného na rok 2008. |
| --- | --- |

6.5.

Výbor odporúča, aby boli rokovania o nových dohodách spojené so zavedením národných programov pre dôstojnú prácu. Žiada príslušné ázijské krajiny, aby požiadali o pomoc Medzinárodnú organizáciu práce pri uskutočňovaní trojstupňovej diagnózy a aby sa uľahčilo uznanie tohto plánu všetkými medzinárodnými inštitúciami. Výbor si želá, aby sa otázka bilaterálnych rokovaní zahrnula do následného oznámenia o dôstojnej práci plánovaného na rok 2008.

| 6.6. | Výbor vyzýva EÚ a členské štáty, aby poskytli finančnú podporu a dotácie v ďalšej monitorovacej fáze dohôd, čo by prispelo k implementácii národných plánov pre dôstojnú prácu. Vo svojich výročných správach o jednotlivých krajinách by mala EÚ prikladať osobitnú pozornosť uplatňovaniu práv odborových zväzov a odporúčaniam výboru Medzinárodnej organizácie práce pre pracovné normy. |
| --- | --- |

6.6.

Výbor vyzýva EÚ a členské štáty, aby poskytli finančnú podporu a dotácie v ďalšej monitorovacej fáze dohôd, čo by prispelo k implementácii národných plánov pre dôstojnú prácu. Vo svojich výročných správach o jednotlivých krajinách by mala EÚ prikladať osobitnú pozornosť uplatňovaniu práv odborových zväzov a odporúčaniam výboru Medzinárodnej organizácie práce pre pracovné normy.

| 6.7. | Výbor sa nazdáva, že v rámci monitorovacieho mechanizmu by mali byť sociálni partneri na regionálnej a miestnej úrovni vyzvaní, aby priniesli príspevky k analýze vplyvu. Odporúča vytvoriť sektorové štruktúry na znaleckú analýzu osobitných ťažkostí, s ktorými sa stretáva každé odvetvie. |
| --- | --- |

6.7.

Výbor sa nazdáva, že v rámci monitorovacieho mechanizmu by mali byť sociálni partneri na regionálnej a miestnej úrovni vyzvaní, aby priniesli príspevky k analýze vplyvu. Odporúča vytvoriť sektorové štruktúry na znaleckú analýzu osobitných ťažkostí, s ktorými sa stretáva každé odvetvie.

7.   Práva duševného vlastníctva a ich presadzovanie

| 7.1. | Výbor víta dôraz Komisie na posilnenie ustanovení pre práva duševného vlastníctva a spôsob, akým sú predložené v oznámení, najmä pokiaľ ide o poskytnutie pomoci malým a stredným podnikom a iným subjektom obchodujúcim s rozvíjajúcimi sa ekonomikami. Rozvoj stratégie EÚ na ochranu práv duševného vlastníctva a posilnenie ich presadzovania sú nevyhnutnými predpokladmi, ak má EÚ splniť svoj cieľ zredukovať porušenia práv duševného vlastníctva a výrobu a vývoj falošného tovaru. Rozhodujúcim prvkom je v tejto súvislosti presadzovanie. Partneri dohôd o voľnom obchode musia plne implementovať dohodu o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIP), a teda prvoradým cieľom EÚ pri uzatváraní týchto dohôd o voľnom obchode je získať jednoznačné záväzky pre skutočné presadzovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti práv duševného vlastníctva spolu s dostatočnou kontrolou a zhodnotením dosiahnutých výsledkov, čo je lepšie riešenie ako úplne nové dohody. Kapacity a schopnosti Európy v oblasti výskumu a vývoja, veľmi vhodne zdôraznené v Lisabonskej stratégii, budú významným faktorom pre zachovanie konkurencieschopnosti EÚ vo svete, kde prichádza stále viac silných hospodárskych výziev z krajín mimo Európy. |
| --- | --- |

7.1.

Výbor víta dôraz Komisie na posilnenie ustanovení pre práva duševného vlastníctva a spôsob, akým sú predložené v oznámení, najmä pokiaľ ide o poskytnutie pomoci malým a stredným podnikom a iným subjektom obchodujúcim s rozvíjajúcimi sa ekonomikami. Rozvoj stratégie EÚ na ochranu práv duševného vlastníctva a posilnenie ich presadzovania sú nevyhnutnými predpokladmi, ak má EÚ splniť svoj cieľ zredukovať porušenia práv duševného vlastníctva a výrobu a vývoj falošného tovaru. Rozhodujúcim prvkom je v tejto súvislosti presadzovanie. Partneri dohôd o voľnom obchode musia plne implementovať dohodu o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIP), a teda prvoradým cieľom EÚ pri uzatváraní týchto dohôd o voľnom obchode je získať jednoznačné záväzky pre skutočné presadzovanie existujúcich právnych predpisov v oblasti práv duševného vlastníctva spolu s dostatočnou kontrolou a zhodnotením dosiahnutých výsledkov, čo je lepšie riešenie ako úplne nové dohody. Kapacity a schopnosti Európy v oblasti výskumu a vývoja, veľmi vhodne zdôraznené v Lisabonskej stratégii, budú významným faktorom pre zachovanie konkurencieschopnosti EÚ vo svete, kde prichádza stále viac silných hospodárskych výziev z krajín mimo Európy.

| 7.2. | V rámci boja proti falšovaniu výbor podnecuje vyjednávačov, aby – obzvlášť v prípade Indie – prediskutovali opatrenia na ochranu spotrebiteľov pred rizikami spojenými s falšovaním. Monitorovanie dohody musí zahŕňať existenciu spoločného výboru EÚ – India proti falšovaniu (ako je to v prípade Číny) (13). |
| --- | --- |

7.2.

V rámci boja proti falšovaniu výbor podnecuje vyjednávačov, aby – obzvlášť v prípade Indie – prediskutovali opatrenia na ochranu spotrebiteľov pred rizikami spojenými s falšovaním. Monitorovanie dohody musí zahŕňať existenciu spoločného výboru EÚ – India proti falšovaniu (ako je to v prípade Číny) (13).

| 7.3. | Vzhľadom na to, že sa India zapojila do procesu z Heiligendammu (spustenom v júni 2007) krajín G8 a piatich rozvíjajúcich sa ekonomík na vytvorenie štruktúrovaného dialógu o podpore inovácie a o ochrane práv duševného vlastníctva, je pre občiansku spoločnosť užitočné vziať v bilaterálnych rokovaniach do úvahy monitorovanie tohto procesu. |
| --- | --- |

7.3.

Vzhľadom na to, že sa India zapojila do procesu z Heiligendammu (spustenom v júni 2007) krajín G8 a piatich rozvíjajúcich sa ekonomík na vytvorenie štruktúrovaného dialógu o podpore inovácie a o ochrane práv duševného vlastníctva, je pre občiansku spoločnosť užitočné vziať v bilaterálnych rokovaniach do úvahy monitorovanie tohto procesu.

8.   Pravidlá pôvodu

| 8.1. | Mala by sa povoliť kumulácia pôvodu medzi partnermi EÚ, ktorí sú zároveň účastníkmi dohôd o voľnom obchode a pravidlá pôvodu by sa mali harmonizovať, aby sa uľahčil obchod s našimi partnermi dohôd o voľnom obchode. Nedostatok kumulácie a rozdiely v pravidlách pôvodu pri multilaterálnom obchode („nepreferenčné pravidlá“) a v oblastiach voľného obchodu („preferenčné pravidlá“) sťažujú hospodárskym činiteľom naplno využívať nižšie clá v dohodách o voľnom obchode. Veľa európskych dovozcov v súčasnosti platí nepreferenčné clo v plnej výške, a nie nižšie clo vyplývajúce z dohôd o voľnom obchode, aby zabránili možným pokutám za akceptovanie certifikátov pôvodu, ktorý správnosť nie je istá. V takýchto prípadoch dohody o voľnom obchode nespĺňajú svoj účel na rozširovanie trhu. |
| --- | --- |

8.1.

Mala by sa povoliť kumulácia pôvodu medzi partnermi EÚ, ktorí sú zároveň účastníkmi dohôd o voľnom obchode a pravidlá pôvodu by sa mali harmonizovať, aby sa uľahčil obchod s našimi partnermi dohôd o voľnom obchode. Nedostatok kumulácie a rozdiely v pravidlách pôvodu pri multilaterálnom obchode („nepreferenčné pravidlá“) a v oblastiach voľného obchodu („preferenčné pravidlá“) sťažujú hospodárskym činiteľom naplno využívať nižšie clá v dohodách o voľnom obchode. Veľa európskych dovozcov v súčasnosti platí nepreferenčné clo v plnej výške, a nie nižšie clo vyplývajúce z dohôd o voľnom obchode, aby zabránili možným pokutám za akceptovanie certifikátov pôvodu, ktorý správnosť nie je istá. V takýchto prípadoch dohody o voľnom obchode nespĺňajú svoj účel na rozširovanie trhu.

9.   Trhy vládneho verejného obstarávania, investície a pravidlá hospodárskej súťaže v zahraničí

| 9.1. | Napriek našim obavám vzhľadom na rokovania o rozvojovej agende z Dauhá a načasovanie opätovného zavedenia „singapurských otázok“ výbor víta podrobné návrhy Komisie, pokiaľ ide o otvorenie trhov verejného obstarávania (stále viac nazývaného ako vládneho) v zahraničí, investície a pravidlá hospodárskej súťaže a štátnej pomoci, vzhľadom na obmedzujúce postupy, ktoré sa uplatňujú v týchto oblastiach s mnohými hlavnými obchodnými partnermi EÚ. Ako už bolo uvedené, aby boli dohody o voľnom obchode užitočné, musia byť prínosom. |
| --- | --- |

9.1.

Napriek našim obavám vzhľadom na rokovania o rozvojovej agende z Dauhá a načasovanie opätovného zavedenia „singapurských otázok“ výbor víta podrobné návrhy Komisie, pokiaľ ide o otvorenie trhov verejného obstarávania (stále viac nazývaného ako vládneho) v zahraničí, investície a pravidlá hospodárskej súťaže a štátnej pomoci, vzhľadom na obmedzujúce postupy, ktoré sa uplatňujú v týchto oblastiach s mnohými hlavnými obchodnými partnermi EÚ. Ako už bolo uvedené, aby boli dohody o voľnom obchode užitočné, musia byť prínosom.

| 9.2. | Výbor upozorňuje na existenciu pracovnej skupiny WTO pre vládne obstarávanie, ktorá umožňuje podobne zmýšľajúcim krajinám dosiahnuť dobrovoľný pokrok vo verejnom obstarávaní pod záštitou WTO, a teda umožniť dynamickejší vývoj v tejto oblasti bez vytvárania nátlaku na krajiny, aby prekročili hranice vlastných možností a schopností. To by mohlo byť vzorom pre pokrok v bilaterálnej oblasti. |
| --- | --- |

9.2.

Výbor upozorňuje na existenciu pracovnej skupiny WTO pre vládne obstarávanie, ktorá umožňuje podobne zmýšľajúcim krajinám dosiahnuť dobrovoľný pokrok vo verejnom obstarávaní pod záštitou WTO, a teda umožniť dynamickejší vývoj v tejto oblasti bez vytvárania nátlaku na krajiny, aby prekročili hranice vlastných možností a schopností. To by mohlo byť vzorom pre pokrok v bilaterálnej oblasti.

| 9.3. | Vládne obstarávanie, ako je uvedené, je oblasťou „významného nevyužitého potenciálu pre vývozcov EÚ“. To je mimoriadne dôležité pre vývozcov EÚ v mnohých odvetviach na rozvíjajúcich sa trhoch. Na základe príkladu existujúcej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Chile považujeme normy stanovené v dohode o vládnych zákazkách (GPA) z roku 1994 za minimum toho, čo by sa malo požadovať, pričom EÚ poskytne odbornú pomoc a inú pomoc na „budovanie kapacít“ ostatným stranám, ak je to potrebné, aby im umožnila dosiahnuť súlad s touto dohodou. Upozorňujeme, že Spojené štáty sa vo svojich rokovaniach snažia dosiahnuť tento cieľ a vítame uistenie zo strany Komisie, že je to takisto cieľom EÚ. Netvrdíme, že to bude ľahké dosiahnuť, najmä pokiaľ ide o Indiu, kde právomoc spočíva na úrovni jednotlivých štátov zväzu, a nie na federálnej úrovni. |
| --- | --- |

9.3.

Vládne obstarávanie, ako je uvedené, je oblasťou „významného nevyužitého potenciálu pre vývozcov EÚ“. To je mimoriadne dôležité pre vývozcov EÚ v mnohých odvetviach na rozvíjajúcich sa trhoch. Na základe príkladu existujúcej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Chile považujeme normy stanovené v dohode o vládnych zákazkách (GPA) z roku 1994 za minimum toho, čo by sa malo požadovať, pričom EÚ poskytne odbornú pomoc a inú pomoc na „budovanie kapacít“ ostatným stranám, ak je to potrebné, aby im umožnila dosiahnuť súlad s touto dohodou. Upozorňujeme, že Spojené štáty sa vo svojich rokovaniach snažia dosiahnuť tento cieľ a vítame uistenie zo strany Komisie, že je to takisto cieľom EÚ. Netvrdíme, že to bude ľahké dosiahnuť, najmä pokiaľ ide o Indiu, kde právomoc spočíva na úrovni jednotlivých štátov zväzu, a nie na federálnej úrovni.

| 9.4. | Takisto bude dôležité zlepšovať podmienky pre investície v tretích krajinách, čo umožní rast v EÚ, ako aj v „prijímajúcich krajinách“. Veľa, ak nie väčšina, kľúčových obchodných partnerov EÚ si zachováva vysokú mieru ochrany pred priamymi zahraničnými investíciami prostredníctvom diskriminačných režimov, predpisov na udeľovanie súhlasu, ktoré majú za následok vysoké administratívne a/alebo byrokratické náklady a navyše príliš mnohé odvetvia sú úplne alebo čiastočne neprístupné európskych investíciám, hlavne v odvetví služieb (bankovníctvo, finančníctvo, poisťovníctvo, telekomunikácie, maloobchodná distribúcia, ako aj doprava). Najdôležitejším bodom pri rokovaniach bude odstránenie nepotrebných obmedzení a bude potrebné zabezpečiť, aby rokovania a následný proces boli plne transparentné a aby výsledný postup na udeľovanie súhlasu bol pre partnera dohody o voľnom obchode čestný, rýchly a efektívny. Upozorňujeme, že americký model dohody o voľnom obchode uplatňovaný pri ich rokovaniach využíva komplexný prístup vrátane ochrany investorov. |
| --- | --- |

9.4.

Takisto bude dôležité zlepšovať podmienky pre investície v tretích krajinách, čo umožní rast v EÚ, ako aj v „prijímajúcich krajinách“. Veľa, ak nie väčšina, kľúčových obchodných partnerov EÚ si zachováva vysokú mieru ochrany pred priamymi zahraničnými investíciami prostredníctvom diskriminačných režimov, predpisov na udeľovanie súhlasu, ktoré majú za následok vysoké administratívne a/alebo byrokratické náklady a navyše príliš mnohé odvetvia sú úplne alebo čiastočne neprístupné európskych investíciám, hlavne v odvetví služieb (bankovníctvo, finančníctvo, poisťovníctvo, telekomunikácie, maloobchodná distribúcia, ako aj doprava). Najdôležitejším bodom pri rokovaniach bude odstránenie nepotrebných obmedzení a bude potrebné zabezpečiť, aby rokovania a následný proces boli plne transparentné a aby výsledný postup na udeľovanie súhlasu bol pre partnera dohody o voľnom obchode čestný, rýchly a efektívny. Upozorňujeme, že americký model dohody o voľnom obchode uplatňovaný pri ich rokovaniach využíva komplexný prístup vrátane ochrany investorov.

| 9.5. | Vítame želanie EÚ zahrnúť niektoré ustanovenia o hospodárskej súťaži do rokovaní o dohodách o voľnom obchode. Veľa problémov týkajúcich sa investícií a uľahčenia obchodovania vyplýva z nedostatku primeraného riadenia hospodárskej súťaže v týchto krajinách, čo bráni a narúša celosvetový trh a investičné toky sú často sťažené deformáciami trhu spôsobenými neprítomnosťou (alebo závažným nedostatkom implementácie) hospodárskej súťaže. Toto všetko zostáva zásadnou otázkou celosvetového riadenia. Obe existujúce dohody s Juhoafrickou republikou a Chile zaisťujú spoluprácu medzi Komisiou a miestnymi orgánmi zodpovednými za hospodársku súťaž. Komisia by mala mať za cieľ zahrnúť takéto opatrenia do dohôd o voľnom obchode, hoci to bude ťažké dosiahnuť (s možnou výnimkou Južnej Kórey). |
| --- | --- |

9.5.

Vítame želanie EÚ zahrnúť niektoré ustanovenia o hospodárskej súťaži do rokovaní o dohodách o voľnom obchode. Veľa problémov týkajúcich sa investícií a uľahčenia obchodovania vyplýva z nedostatku primeraného riadenia hospodárskej súťaže v týchto krajinách, čo bráni a narúša celosvetový trh a investičné toky sú často sťažené deformáciami trhu spôsobenými neprítomnosťou (alebo závažným nedostatkom implementácie) hospodárskej súťaže. Toto všetko zostáva zásadnou otázkou celosvetového riadenia. Obe existujúce dohody s Juhoafrickou republikou a Chile zaisťujú spoluprácu medzi Komisiou a miestnymi orgánmi zodpovednými za hospodársku súťaž. Komisia by mala mať za cieľ zahrnúť takéto opatrenia do dohôd o voľnom obchode, hoci to bude ťažké dosiahnuť (s možnou výnimkou Južnej Kórey).

| 9.6. | Vítame aj obnovený dôraz Komisie na stratégiu prístupu na trh, spolu so záväzkom sústrediť zdroje v kľúčových krajinách a stanoviť jasné priority vzhľadom na odstránenie necolných a iných obchodných prekážok v prioritných krajinách. |
| --- | --- |

9.6.

Vítame aj obnovený dôraz Komisie na stratégiu prístupu na trh, spolu so záväzkom sústrediť zdroje v kľúčových krajinách a stanoviť jasné priority vzhľadom na odstránenie necolných a iných obchodných prekážok v prioritných krajinách.

| 9.7. | Výbor konštatuje, že v súčasnosti sa aktívne skúmajú nástroje EÚ na ochranu obchodu. Výbor sa nazdáva, že ochranné nástroje v oblasti obchodu musia naďalej zohrávať ochrannú úlohu, a to aj v bilaterálnych dohodách (antidumpingové a antisubvenčné opatrenia, ochranné opatrenia). |
| --- | --- |

9.7.

Výbor konštatuje, že v súčasnosti sa aktívne skúmajú nástroje EÚ na ochranu obchodu. Výbor sa nazdáva, že ochranné nástroje v oblasti obchodu musia naďalej zohrávať ochrannú úlohu, a to aj v bilaterálnych dohodách (antidumpingové a antisubvenčné opatrenia, ochranné opatrenia).

10.   Uľahčenie obchodovania

| 10.1. | Štyri „singapurské otázky“ sú neoddeliteľnou súčasťou agendy z Dauhá. Rokovania o návrhu dokumentu WTO o uľahčení trhu už spejú k dohode. To má viesť k vytvoreniu kľúčových noriem pre celosvetové pohraničné/colné riadenie trhu a k zníženiu rizika nepredvídateľných vládnych zásahov. Takáto dohoda by mala zahŕňať urýchlené a zjednodušené postupy pre colné odbavovanie tovaru, postupy pre právne spory a odvolania, uverejnenie obchodných predpisov, minimalizáciu poplatkov a sadzieb a predovšetkým vytvorenie „jediného kontaktného miesta“ – rapídne narastajúce využívanie informačných technológií pri colných postupoch. Toto samotné opatrenie značne zníži počet duplikácií, nákladov a času, hlavne v prípadoch, keď niekoľko rôznych štátnych orgánov vyžaduje prakticky tú istú informáciu. To má mimoriadny význam v rokovaniach s Indiou. Podľa Svetovej banky (14) trvá priemerne desať dní vyviezť tovar z Indie (7 z Brazílie) a priemerne 41 dní doviezť tovar do Indie (oproti 24 pre Brazíliu). Konštatujeme takisto, že existujú veľké odchýlky medzi členmi ASEAN, hlavne medzi Singapurom a Thajskom. Žiadame Komisiu, aby vynaložila čo najväčšie úsilie na to, aby zabezpečila takúto dohodu, aj keby sa širšie rokovania o rozvojovej agende z Dauhá ocitli na mŕtvom bode. To by následne mohlo viesť k vyšším normám v jednoduchších, efektívnejších a menej nákladných pohraničných a colných postupoch. |
| --- | --- |

10.1.

Štyri „singapurské otázky“ sú neoddeliteľnou súčasťou agendy z Dauhá. Rokovania o návrhu dokumentu WTO o uľahčení trhu už spejú k dohode. To má viesť k vytvoreniu kľúčových noriem pre celosvetové pohraničné/colné riadenie trhu a k zníženiu rizika nepredvídateľných vládnych zásahov. Takáto dohoda by mala zahŕňať urýchlené a zjednodušené postupy pre colné odbavovanie tovaru, postupy pre právne spory a odvolania, uverejnenie obchodných predpisov, minimalizáciu poplatkov a sadzieb a predovšetkým vytvorenie „jediného kontaktného miesta“ – rapídne narastajúce využívanie informačných technológií pri colných postupoch. Toto samotné opatrenie značne zníži počet duplikácií, nákladov a času, hlavne v prípadoch, keď niekoľko rôznych štátnych orgánov vyžaduje prakticky tú istú informáciu. To má mimoriadny význam v rokovaniach s Indiou. Podľa Svetovej banky (14) trvá priemerne desať dní vyviezť tovar z Indie (7 z Brazílie) a priemerne 41 dní doviezť tovar do Indie (oproti 24 pre Brazíliu). Konštatujeme takisto, že existujú veľké odchýlky medzi členmi ASEAN, hlavne medzi Singapurom a Thajskom. Žiadame Komisiu, aby vynaložila čo najväčšie úsilie na to, aby zabezpečila takúto dohodu, aj keby sa širšie rokovania o rozvojovej agende z Dauhá ocitli na mŕtvom bode. To by následne mohlo viesť k vyšším normám v jednoduchších, efektívnejších a menej nákladných pohraničných a colných postupoch.

| 10.2. | Hlavný úžitok takejto dohody by mali pocítiť vnútrozemské krajiny, ktorým by transparentné postupy založené na informačných technológiách, pomohli odstrániť straty a oneskorenia tovaru pri presune cez tretiu krajinu na ceste z prístavu alebo do prístavu. |
| --- | --- |

10.2.

Hlavný úžitok takejto dohody by mali pocítiť vnútrozemské krajiny, ktorým by transparentné postupy založené na informačných technológiách, pomohli odstrániť straty a oneskorenia tovaru pri presune cez tretiu krajinu na ceste z prístavu alebo do prístavu.

| 10.3. | Malé podniky sú najviac vystavené colným obchodným nákladom a často nemajú potrebné kapacity (z hľadiska úspor z rozsahu, objemu predaja, distribučných sietí, dopravných zariadení, atď.), aby si poradili s vysokými colnými výdavkami, ktoré vyplývajú z administratívnych oneskorení, korupcie a iných faktorov, čo má za následok, že prídu o potenciálne trhy. Malé a stredné podniky (MSP) EÚ by mali mimoriadny úžitok z uľahčovania trhu. MSP by mohli z krátkodobého hľadiska získať viac z ambicióznej dohody pre uľahčovanie trhu ako zo zníženia cla. |
| --- | --- |

10.3.

Malé podniky sú najviac vystavené colným obchodným nákladom a často nemajú potrebné kapacity (z hľadiska úspor z rozsahu, objemu predaja, distribučných sietí, dopravných zariadení, atď.), aby si poradili s vysokými colnými výdavkami, ktoré vyplývajú z administratívnych oneskorení, korupcie a iných faktorov, čo má za následok, že prídu o potenciálne trhy. Malé a stredné podniky (MSP) EÚ by mali mimoriadny úžitok z uľahčovania trhu. MSP by mohli z krátkodobého hľadiska získať viac z ambicióznej dohody pre uľahčovanie trhu ako zo zníženia cla.

| 10.4. | Bez ohľadu na pokrok, ktorý sa vykonal v rokovaniach o rozvojovej agende z Dauhá, výbor sa snaží dať taký silný dôraz na súčasné rokovania o voľnom obchode v oblasti uľahčovania trhu, ako na ostatné tri singapurské otázky. |
| --- | --- |

10.4.

Bez ohľadu na pokrok, ktorý sa vykonal v rokovaniach o rozvojovej agende z Dauhá, výbor sa snaží dať taký silný dôraz na súčasné rokovania o voľnom obchode v oblasti uľahčovania trhu, ako na ostatné tri singapurské otázky.

| 10.5. | Výbor berie na vedomie úspech programov Komisie pre technickú pomoc v oblasti obchodu, ktoré boli skutočným prínosom pre rozvoj schopností rozvojových krajín poradiť si s požiadavkami členstva vo WTO a posilnenie ich schopnosti splniť náročné požiadavky vývozcov tovaru a služieb do EÚ, ako aj príjemcov investícií EÚ. Takéto programy môžu využiť technické znalosti ďalších medzinárodných orgánov pod záštitou OSN (napr. Organizácie OSN pre priemyselný rozvoj, Svetovej organizácie duševného vlastníctva a spoločnej technologickej iniciatívy), ktoré môžu ešte viac obohatiť profil EÚ a viesť k spolupráci medzi medzinárodnými inštitúciami. To by malo mimoriadny význam, ak by sa najmenej rozvinuté krajiny ASEAN viac zapojili, a bolo by to významné pre pokrok v Latinskej Amerike. |
| --- | --- |

10.5.

Výbor berie na vedomie úspech programov Komisie pre technickú pomoc v oblasti obchodu, ktoré boli skutočným prínosom pre rozvoj schopností rozvojových krajín poradiť si s požiadavkami členstva vo WTO a posilnenie ich schopnosti splniť náročné požiadavky vývozcov tovaru a služieb do EÚ, ako aj príjemcov investícií EÚ. Takéto programy môžu využiť technické znalosti ďalších medzinárodných orgánov pod záštitou OSN (napr. Organizácie OSN pre priemyselný rozvoj, Svetovej organizácie duševného vlastníctva a spoločnej technologickej iniciatívy), ktoré môžu ešte viac obohatiť profil EÚ a viesť k spolupráci medzi medzinárodnými inštitúciami. To by malo mimoriadny význam, ak by sa najmenej rozvinuté krajiny ASEAN viac zapojili, a bolo by to významné pre pokrok v Latinskej Amerike.

11.   Úloha občianskej spoločnosti

| 11.1. | Výbor víta cieľ Komisie zabezpečiť vyššiu úroveň monitorovania a transparentnosť rokovaní a rozšíriť a rozvinúť spoluprácu s občianskou spoločnosťou v tých ďalších krajinách a regiónoch, ktoré sú zapojené do rokovaní. Vďaka svojej vnútornej štruktúre môže výbor zohrávať v oblasti monitorovania aktívnu úlohu. Jeho skúsenosti umožnia určiť efektívnych potenciálnych partnerov v tretích krajinách. Ich zapojenie následne pomôže posilniť úlohu týchto partnerov v domácom prostredí. |
| --- | --- |

11.1.

Výbor víta cieľ Komisie zabezpečiť vyššiu úroveň monitorovania a transparentnosť rokovaní a rozšíriť a rozvinúť spoluprácu s občianskou spoločnosťou v tých ďalších krajinách a regiónoch, ktoré sú zapojené do rokovaní. Vďaka svojej vnútornej štruktúre môže výbor zohrávať v oblasti monitorovania aktívnu úlohu. Jeho skúsenosti umožnia určiť efektívnych potenciálnych partnerov v tretích krajinách. Ich zapojenie následne pomôže posilniť úlohu týchto partnerov v domácom prostredí.

| 11.2. | Pre dohody o hospodárskom partnerstve je výbor poverený podľa dohody z Cotonou organizovať konzultácie a stretnutia s hospodárskymi a sociálnymi záujmovými skupinami z krajín AKP a táto úloha bola v roku 2003 rozšírená o monitorovanie rokovaní na žiadosť vtedajšieho člena Komisie pre obchod (pána Lamyho). Za aktívnej účasti vyjednávačov z EK to vyústilo do stretnutí monitorovacieho výboru AKP-EÚ dvakrát ročne, regionálnych seminárov raz alebo dvakrát ročne a všeobecných konferencií v Bruseli, s delegátmi zo všetkých krajín AKP. Ako výsledok konzultácií zahŕňa dohoda o hospodárskom partnerstve uzatvorená s Karibikom sociálnu a environmentálnu kapitolu, ako aj vytvorenie poradného výboru pre občiansku spoločnosť zodpovedného za monitorovanie implementácie dohody o hospodárskom partnerstve a preskúmanie všetkých jeho hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov. |
| --- | --- |

11.2.

Pre dohody o hospodárskom partnerstve je výbor poverený podľa dohody z Cotonou organizovať konzultácie a stretnutia s hospodárskymi a sociálnymi záujmovými skupinami z krajín AKP a táto úloha bola v roku 2003 rozšírená o monitorovanie rokovaní na žiadosť vtedajšieho člena Komisie pre obchod (pána Lamyho). Za aktívnej účasti vyjednávačov z EK to vyústilo do stretnutí monitorovacieho výboru AKP-EÚ dvakrát ročne, regionálnych seminárov raz alebo dvakrát ročne a všeobecných konferencií v Bruseli, s delegátmi zo všetkých krajín AKP. Ako výsledok konzultácií zahŕňa dohoda o hospodárskom partnerstve uzatvorená s Karibikom sociálnu a environmentálnu kapitolu, ako aj vytvorenie poradného výboru pre občiansku spoločnosť zodpovedného za monitorovanie implementácie dohody o hospodárskom partnerstve a preskúmanie všetkých jeho hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov.

| 11.3. | Pokiaľ ide o navrhované dohody o pridružení s regiónmi Strednej Ameriky a Andského spoločenstva, od roku 1999 sa zriadil pravidelný dialóg so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti z Latinskej Ameriky a Karibiku a ich piata schôdza by sa mala uskutočniť v apríli 2008. Účelom tohto dialógu bolo zabezpečiť, aby sa na dvojročných summitoch EÚ s Latinskou Amerikou predložil príspevok občianskej spoločnosti. Výbor má takisto rozsiahle kontakty s hospodárskym a sociálnym poradným fórom krajín Mercosur, poradnou radou zamestnancov Andského spoločenstva, poradnou radou zamestnávateľov Andského spoločenstva a poradným výborom občianskej spoločnosti Stredoamerického integračného systému. |
| --- | --- |

11.3.

Pokiaľ ide o navrhované dohody o pridružení s regiónmi Strednej Ameriky a Andského spoločenstva, od roku 1999 sa zriadil pravidelný dialóg so zástupcami organizovanej občianskej spoločnosti z Latinskej Ameriky a Karibiku a ich piata schôdza by sa mala uskutočniť v apríli 2008. Účelom tohto dialógu bolo zabezpečiť, aby sa na dvojročných summitoch EÚ s Latinskou Amerikou predložil príspevok občianskej spoločnosti. Výbor má takisto rozsiahle kontakty s hospodárskym a sociálnym poradným fórom krajín Mercosur, poradnou radou zamestnancov Andského spoločenstva, poradnou radou zamestnávateľov Andského spoločenstva a poradným výborom občianskej spoločnosti Stredoamerického integračného systému.

| 11.4. | Výbor sa takisto zúčastňuje na okrúhlych stoloch EÚ – India a EÚ – Čína, a v oboch vytvára delegáciu EÚ. Prvý okrúhly stôl bol založený v roku 2001 a druhý v júni 2007. Oba sa konajú pravidelne a práca oboch sa vzala na vedomie na výročných summitoch. Výbor má navyše kontakty na úrovni občianskej spoločnosti s národnými HSR Južnej Kórey a Thajska prostredníctvom Medzinárodnej asociácie hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií (IAESCSI). |
| --- | --- |

11.4.

Výbor sa takisto zúčastňuje na okrúhlych stoloch EÚ – India a EÚ – Čína, a v oboch vytvára delegáciu EÚ. Prvý okrúhly stôl bol založený v roku 2001 a druhý v júni 2007. Oba sa konajú pravidelne a práca oboch sa vzala na vedomie na výročných summitoch. Výbor má navyše kontakty na úrovni občianskej spoločnosti s národnými HSR Južnej Kórey a Thajska prostredníctvom Medzinárodnej asociácie hospodárskych a sociálnych rád a podobných inštitúcií (IAESCSI).

| 11.5. | Výbor plánuje poskytnúť spoluprácu pri organizovaní pravidelných poradných stretnutí o obchodných rokovaniach s občianskou spoločnosťou na regionálnej úrovni, pričom by využil svoje rozsiahle kontakty a nahromadené skúsenosti pri monitorovaní rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve. Navrhuje organizovať workshopy alebo iné pravidelné stretnutia na konzultáciu hospodárskych a sociálnych záujmových skupín v príslušných krajinách a regiónoch, prostredníctvom existujúcich okrúhlych stolov, ak je to potrebné. Vyjednávači z EÚ (a ich partneri) by boli vyzvaní, aby informovali o stave rokovaní a poskytli spätnú väzbu od zástupcov občianskej spoločnosti z európskych a tretích krajín. Výbor navyše môže doplniť aktivity EK, a to uľahčením účasti zástupcov európskych a tretích krajín v súvislosti s prebiehajúcim procesom hodnotenia vplyvu trvalej udržateľnosti a poskytnutím priameho elektronického prístupu k všetkým ich kontaktom občianskej spoločnosti v príslušných krajinách a regiónoch. |
| --- | --- |

11.5.

Výbor plánuje poskytnúť spoluprácu pri organizovaní pravidelných poradných stretnutí o obchodných rokovaniach s občianskou spoločnosťou na regionálnej úrovni, pričom by využil svoje rozsiahle kontakty a nahromadené skúsenosti pri monitorovaní rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve. Navrhuje organizovať workshopy alebo iné pravidelné stretnutia na konzultáciu hospodárskych a sociálnych záujmových skupín v príslušných krajinách a regiónoch, prostredníctvom existujúcich okrúhlych stolov, ak je to potrebné. Vyjednávači z EÚ (a ich partneri) by boli vyzvaní, aby informovali o stave rokovaní a poskytli spätnú väzbu od zástupcov občianskej spoločnosti z európskych a tretích krajín. Výbor navyše môže doplniť aktivity EK, a to uľahčením účasti zástupcov európskych a tretích krajín v súvislosti s prebiehajúcim procesom hodnotenia vplyvu trvalej udržateľnosti a poskytnutím priameho elektronického prístupu k všetkým ich kontaktom občianskej spoločnosti v príslušných krajinách a regiónoch.

| 11.6. | Výbor by mal venovať pozornosť orgánom a postupom používaným na monitorovanie citlivých otázok trvalo udržateľného rozvoja. Výbor sa nazdáva, že pravidelný bilaterálny dialóg by sa mal zamerať na odporúčania vyplývajúce z rôznych mechanizmov zavedených na základe 27 medzinárodných konvencií uvedených v bode 5.8, najmä zahrnutím pozorovaní občianskej spoločnosti alebo zhodnotením záverov nefinančného ratingu, ktorý vykonala Svetová banka alebo ratingové agentúry pre jednotlivé krajiny. Občianska spoločnosť musí takisto vykonať predbežné hodnotenie rôznych relevantných monitorovacích mechanizmov. |
| --- | --- |

11.6.

Výbor by mal venovať pozornosť orgánom a postupom používaným na monitorovanie citlivých otázok trvalo udržateľného rozvoja. Výbor sa nazdáva, že pravidelný bilaterálny dialóg by sa mal zamerať na odporúčania vyplývajúce z rôznych mechanizmov zavedených na základe 27 medzinárodných konvencií uvedených v bode 5.8, najmä zahrnutím pozorovaní občianskej spoločnosti alebo zhodnotením záverov nefinančného ratingu, ktorý vykonala Svetová banka alebo ratingové agentúry pre jednotlivé krajiny. Občianska spoločnosť musí takisto vykonať predbežné hodnotenie rôznych relevantných monitorovacích mechanizmov.

| 11.7. | V prípade Kórey výbor odporúča, aby sa využili pravidelné správy OECD, obzvlášť vo vzťahu k moratóriu podpísaného so sociálnymi partnermi do roku 2010. |
| --- | --- |

11.7.

V prípade Kórey výbor odporúča, aby sa využili pravidelné správy OECD, obzvlášť vo vzťahu k moratóriu podpísaného so sociálnymi partnermi do roku 2010.

| 11.8. | Sociálna zodpovednosť podnikov, ktorá je definovaná ako forma trvalo udržateľného rozvoja na úrovni podnikov, môže na dobrovoľnom základe prispieť k realizácii sociálnych a environmentálnych záväzkov obsiahnutých v nových obchodných dohodách. Tento postup sa opiera obzvlášť o päťdesiatku rámcových medzinárodných dohôd už vyjednaných s veľkými podnikmi často európskeho pôvodu. Predstavujú prínos k dôstojnej práci svojim príkladom sociálneho dialógu podporovaným v pobočkách týchto partnerských krajín a predstavujú atraktívnu výhodu pre kvalifikovanú pracovnú silu. Sociálna zodpovednosť podnikov v prípade veľkých medzinárodných firiem alebo pobočiek výrobného odvetvia predstavuje takisto podnetný faktor pre celý hodnotový reťazec (dodávatelia a subdodávatelia), obzvlášť vo veľkých rozvíjajúcich sa ekonomikách ako Čína. Výbor odporúča, aby sa do agendy monitorovacieho výboru pre obchodné zmluvy vniesla otázka sociálneho a environmentálneho označovania, čo by umožnilo poskytnúť spotrebiteľom kvalitné informácie a reagovať na potreby sledovateľnosti. |
| --- | --- |

11.8.

Sociálna zodpovednosť podnikov, ktorá je definovaná ako forma trvalo udržateľného rozvoja na úrovni podnikov, môže na dobrovoľnom základe prispieť k realizácii sociálnych a environmentálnych záväzkov obsiahnutých v nových obchodných dohodách. Tento postup sa opiera obzvlášť o päťdesiatku rámcových medzinárodných dohôd už vyjednaných s veľkými podnikmi často európskeho pôvodu. Predstavujú prínos k dôstojnej práci svojim príkladom sociálneho dialógu podporovaným v pobočkách týchto partnerských krajín a predstavujú atraktívnu výhodu pre kvalifikovanú pracovnú silu. Sociálna zodpovednosť podnikov v prípade veľkých medzinárodných firiem alebo pobočiek výrobného odvetvia predstavuje takisto podnetný faktor pre celý hodnotový reťazec (dodávatelia a subdodávatelia), obzvlášť vo veľkých rozvíjajúcich sa ekonomikách ako Čína. Výbor odporúča, aby sa do agendy monitorovacieho výboru pre obchodné zmluvy vniesla otázka sociálneho a environmentálneho označovania, čo by umožnilo poskytnúť spotrebiteľom kvalitné informácie a reagovať na potreby sledovateľnosti.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Výzvy a príležitosti pre EÚ v kontexte globalizácie, spravodajca: pán Malosse (REX/228 – CESE 136/2007 fin), máj 2007.

1

(2)  Jan Tumlir Policy Essay (ECIPE, 2007).

2

(3)  Dokument z brífingu CBI, marec 2007.

3

(4)  WTO „Prístup na trh: nedokončená úloha – inventarizácia po uruguajskom kole rokovaní“, 2003.

4

(5)  Pozri REX/182: Sociálna dimenzia globalizácie.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému Výzvy a príležitosti pre EÚ v kontexte globalizácie, spravodajca: pán Malosse, 31. máj 2007.

6

(7)  Podniková sociálna zodpovednosť, Evelyne Pichenot, december 2006.

7

(8)  Oznámenie Komisie z 11. decembra 2007, zhodnotenie a zhrnutie Lisabonskej stratégie

8

(9)  Zoznam v prílohe.

9

(10)  V tabuľke sa uvádza ratifikácia medzinárodných konvencií ázijskými krajinami.

10

(11)  Stanovisko na tému Sociálna dimenzia globalizácie, spravodajcovia: pán ETTY a pani HURNUNG-DRAUS.

11

Sociálna dimenzia globalizácie

(12)  Tabuľka o pokroku ratifikácií v Ázii sa nachádza v prílohe.

12

(13)  Pozri aj stanovisko pána Cappelliniho, INT/390: Rôzne politické opatrenia, okrem primeraného financovania, ktoré by pomohli malým a stredným podnikom pri raste a rozvoji.

13

(14)  Svetová banka, „Doing business“, 2007; september 2006.

14

---

| 19.8.2008 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 211/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2008

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 211/90

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“

KOM(2007) 568 a príloha ku KOM(2007) 569

(2008/C 211/22)

Európska komisia sa 3. októbra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

Oznámenie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“.

Európsky hospodársky a sociálny výbor v súlade s článkom 20 vnútorného poriadku vymenoval pani van Turnhout za hlavnú spravodajkyňu.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 444. plenárnom zasadnutí 22. a 23. apríla 2008 (schôdza z 22. apríla 2008) prijal 92 hlasmi za, pričom 12 členovia hlasovali proti a 26 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Výbor opakuje svoju výzvu adresovanú Komisii, aby venovala pozornosť problému chýbajúceho právneho základu komunikačnej politiky. Avšak vzhľadom na právne a politické prekážky výbor nie je proti medziinštitucionálnej dohode medzi Radou, Európskym parlamentom a Komisiou. EHSV bude čo najdôslednejšie sledovať zámery vytýčené v takejto dohode. |
| --- | --- |

1.1.

Výbor opakuje svoju výzvu adresovanú Komisii, aby venovala pozornosť problému chýbajúceho právneho základu komunikačnej politiky. Avšak vzhľadom na právne a politické prekážky výbor nie je proti medziinštitucionálnej dohode medzi Radou, Európskym parlamentom a Komisiou. EHSV bude čo najdôslednejšie sledovať zámery vytýčené v takejto dohode.

| 1.2. | V súvislosti s otázkou zdrojov výbor opätovne upozorňuje na dva problémy, a to nedostatok prostriedkov a zároveň odradzujúco komplikované byrokratické postupy ich rozdeľovania. Výbor žiada, aby Komisia zjednodušila postup poskytovania finančných prostriedkov a zaradila poradné orgány, ako je EHSV, do budúcich rámcových zmlúv, týkajúcich sa napr. audiovizuálnych služieb, Europe by Satellite a prieskumov verejnej mienky. |
| --- | --- |

1.2.

V súvislosti s otázkou zdrojov výbor opätovne upozorňuje na dva problémy, a to nedostatok prostriedkov a zároveň odradzujúco komplikované byrokratické postupy ich rozdeľovania. Výbor žiada, aby Komisia zjednodušila postup poskytovania finančných prostriedkov a zaradila poradné orgány, ako je EHSV, do budúcich rámcových zmlúv, týkajúcich sa napr. audiovizuálnych služieb, Europe by Satellite a prieskumov verejnej mienky.

| 1.3. | Výbor vrele súhlasí s myšlienkou komunikovania v partnerstve premyslene a jednotným spôsobom prostredníctvom posilnenia úlohy európskych občanov a rozvíjania európskej verejnej sféry. Aby sme dokázali osloviť občanov, potrebujeme jednak súbor jasných, jednoduchých a atraktívnych posolstiev, jasnú víziu, ktorú by občan mohol akceptovať, a jednak vhodný plán a nástroje na komunikáciu. K tomu môže prispieť vypracovanie ročného pracovného plánu týkajúceho sa vybraných komunikačných priorít EÚ. Ak bude mať EHSV k dispozícii primerané prostriedky, je pripravený a ochotný pracovať na tejto veci spolu s ostatnými inštitúciami. Výbor uznáva, že EÚ nie je iba Brusel a že EÚ sa musí zamerať na miestnu úroveň. |
| --- | --- |

1.3.

Výbor vrele súhlasí s myšlienkou komunikovania v partnerstve premyslene a jednotným spôsobom prostredníctvom posilnenia úlohy európskych občanov a rozvíjania európskej verejnej sféry. Aby sme dokázali osloviť občanov, potrebujeme jednak súbor jasných, jednoduchých a atraktívnych posolstiev, jasnú víziu, ktorú by občan mohol akceptovať, a jednak vhodný plán a nástroje na komunikáciu. K tomu môže prispieť vypracovanie ročného pracovného plánu týkajúceho sa vybraných komunikačných priorít EÚ. Ak bude mať EHSV k dispozícii primerané prostriedky, je pripravený a ochotný pracovať na tejto veci spolu s ostatnými inštitúciami. Výbor uznáva, že EÚ nie je iba Brusel a že EÚ sa musí zamerať na miestnu úroveň.

| 1.4. | EHSV pripisuje veľký význam svojej účasti v medziinštitucionálnej skupine pre informácie (IGI). Dodatok k protokolu o spolupráci medzi Európskym hospodárskym a sociálnym výborom s Európskou komisiou, ktorý nasledoval po bielej knihe a bol podpísaný 31. mája 2007 poskytuje európskym domom Európskej komisie (EK) a Európskeho parlamentu (EP) v členských štátoch vynikajúci rámec na aktívne zapojenie 344 členov EHSV do celoštátnych a regionálnych aktivít. Komisia by pri komunikácii s občianskou spoločnosťou mala uznať úlohu, ktorú môže výbor zohrávať ako most medzi inštitúciami EÚ a organizovanou občianskou spoločnosťou. Výbor by taktiež ocenil, ak by sa jeho členovia mohli aktívne zúčastňovať na fórach v rámci navrhovanej internetovej pilotnej informačnej siete (PIN). EHSV ochotne zaškolí pracovníkov navrhovaných kontaktných miest pre občiansku spoločnosť v oddeleniach Komisie a iných relevantných sieťach, ako sú kontaktné miesta EHSV, zastúpenia EK a centrá Europe Direct, a bude s nimi udržiavať kontakty. Výbor týmto vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti, ako zvýšiť podporu svojim sieťam, ako je Europe Direct, či prednášajúcim v rámci viacstrannej diskusie Team Europe. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV pripisuje veľký význam svojej účasti v medziinštitucionálnej skupine pre informácie (IGI). Dodatok k protokolu o spolupráci medzi Európskym hospodárskym a sociálnym výborom s Európskou komisiou, ktorý nasledoval po bielej knihe a bol podpísaný 31. mája 2007 poskytuje európskym domom Európskej komisie (EK) a Európskeho parlamentu (EP) v členských štátoch vynikajúci rámec na aktívne zapojenie 344 členov EHSV do celoštátnych a regionálnych aktivít. Komisia by pri komunikácii s občianskou spoločnosťou mala uznať úlohu, ktorú môže výbor zohrávať ako most medzi inštitúciami EÚ a organizovanou občianskou spoločnosťou. Výbor by taktiež ocenil, ak by sa jeho členovia mohli aktívne zúčastňovať na fórach v rámci navrhovanej internetovej pilotnej informačnej siete (PIN). EHSV ochotne zaškolí pracovníkov navrhovaných kontaktných miest pre občiansku spoločnosť v oddeleniach Komisie a iných relevantných sieťach, ako sú kontaktné miesta EHSV, zastúpenia EK a centrá Europe Direct, a bude s nimi udržiavať kontakty. Výbor týmto vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti, ako zvýšiť podporu svojim sieťam, ako je Europe Direct, či prednášajúcim v rámci viacstrannej diskusie Team Europe.

2.   Zdôvodnenie

| 2.1. | Oznámenie Európskej komisie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ [KOM(2007) 568] bolo prijaté 3. októbra 2007. Je štvrtým dokumentom, ktorý prijala Európska komisia na tému komunikácie. Ďalšími tromi sú: biela kniha Európskej komisie o európskej komunikačnej politike [KOM(2006) 35 v konečnom znení] prijatá 1. februára 2006, interný Akčný plán [SEC(2005) 985 v konečnom znení] prijatý 20. júla 2005 a oznámenie „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ [KOM(2005) 494 v konečnom znení] prijaté 13. októbra 2005. |
| --- | --- |

2.1.

Oznámenie Európskej komisie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ [KOM(2007) 568] bolo prijaté 3. októbra 2007. Je štvrtým dokumentom, ktorý prijala Európska komisia na tému komunikácie. Ďalšími tromi sú: biela kniha Európskej komisie o európskej komunikačnej politike [KOM(2006) 35 v konečnom znení] prijatá 1. februára 2006, interný Akčný plán [SEC(2005) 985 v konečnom znení] prijatý 20. júla 2005 a oznámenie „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ [KOM(2005) 494 v konečnom znení] prijaté 13. októbra 2005.

| 2.2. | Dokument Komunikovanie o Európe v partnerstve zdôrazňuje nesmierny význam medziinštitucionálnej spolupráce pri komunikovaní o otázkach EÚ a stanovuje predpoklady úspešnej komunikačnej politiky založenej na partnerstve s hlavnými politickými, hospodárskymi a sociálnymi aktérmi na všetkých úrovniach. V ten istý deň prijala Komisia (ako je uvedené v bode 1.2 a v súlade s uznesením Európskeho parlamentu o európskej komunikačnej politike) návrh medziinštitucionálnej dohody [KOM(2007) 569] o komunikovaní o Európe v partnerstve. Jej účelom je každoročne posilniť záväzok všetkých inštitúcií EÚ v súvislosti s množstvom priorít EÚ v oblasti komunikácie, a to za účasti zainteresovaných členských štátov. Táto medziinštitucionálna dohoda, uznávajúc autonómiu a rozličné povinnosti každej inštitúcie EÚ, zdôrazňuje potrebu a prínos lepšej koordinácie spôsobu, akým tieto inštitúcie komunikujú o otázkach EÚ. Na tento účel poskytuje aj jednotný rámec činnosti. Vzhľadom na mimoriadny význam roka 2008 v súvislosti s ratifikáciou Lisabonskej (reformnej) zmluvy v členských štátoch a prípravou volieb do Európskeho parlamentu v roku 2009, Komisia vyzýva Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby sa k danému oznámeniu vyjadril. |
| --- | --- |

2.2.

Dokument Komunikovanie o Európe v partnerstve zdôrazňuje nesmierny význam medziinštitucionálnej spolupráce pri komunikovaní o otázkach EÚ a stanovuje predpoklady úspešnej komunikačnej politiky založenej na partnerstve s hlavnými politickými, hospodárskymi a sociálnymi aktérmi na všetkých úrovniach. V ten istý deň prijala Komisia (ako je uvedené v bode 1.2 a v súlade s uznesením Európskeho parlamentu o európskej komunikačnej politike) návrh medziinštitucionálnej dohody [KOM(2007) 569] o komunikovaní o Európe v partnerstve. Jej účelom je každoročne posilniť záväzok všetkých inštitúcií EÚ v súvislosti s množstvom priorít EÚ v oblasti komunikácie, a to za účasti zainteresovaných členských štátov. Táto medziinštitucionálna dohoda, uznávajúc autonómiu a rozličné povinnosti každej inštitúcie EÚ, zdôrazňuje potrebu a prínos lepšej koordinácie spôsobu, akým tieto inštitúcie komunikujú o otázkach EÚ. Na tento účel poskytuje aj jednotný rámec činnosti. Vzhľadom na mimoriadny význam roka 2008 v súvislosti s ratifikáciou Lisabonskej (reformnej) zmluvy v členských štátoch a prípravou volieb do Európskeho parlamentu v roku 2009, Komisia vyzýva Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby sa k danému oznámeniu vyjadril.

| 2.3. | Samotný Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal nedávno tri stanoviská zaoberajúce sa oblasťou komunikácie: prvé na tému „Obdobie reflexie: štruktúra, témy a rámec hodnotenia diskusie o Európskej únii“ [CESE 1249/2005 (1)], ktoré bolo prijaté 26. októbra 2005 a adresované Európskemu parlamentu, druhým bolo stanovisko k „Plánu D“ Európskej komisie [CESE 1499/2005 (2)] prijaté 14. decembra 2005. Obe tieto stanoviská obsahovali viacero praktických odporúčaní. Tretie stanovisko EHSV súviselo s bielou knihou o európskej komunikačnej politike [CESE 972/2006 (3)] a bolo prijaté 6. júla 2006. V poslednom z uvedených stanovísk výbor žiada Komisiu, aby venovala pozornosť problému chýbajúceho právneho základu pre komunikačnú politiku a vyjadruje podporu intenzívnejšej medziinštitucionálnej spolupráci založenej na decentralizovanom prístupe. |
| --- | --- |

2.3.

Samotný Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal nedávno tri stanoviská zaoberajúce sa oblasťou komunikácie: prvé na tému „Obdobie reflexie: štruktúra, témy a rámec hodnotenia diskusie o Európskej únii“ [CESE 1249/2005 (1)], ktoré bolo prijaté 26. októbra 2005 a adresované Európskemu parlamentu, druhým bolo stanovisko k „Plánu D“ Európskej komisie [CESE 1499/2005 (2)] prijaté 14. decembra 2005. Obe tieto stanoviská obsahovali viacero praktických odporúčaní. Tretie stanovisko EHSV súviselo s bielou knihou o európskej komunikačnej politike [CESE 972/2006 (3)] a bolo prijaté 6. júla 2006. V poslednom z uvedených stanovísk výbor žiada Komisiu, aby venovala pozornosť problému chýbajúceho právneho základu pre komunikačnú politiku a vyjadruje podporu intenzívnejšej medziinštitucionálnej spolupráci založenej na decentralizovanom prístupe.

| 2.4. | Súčasné stanovisko k oznámeniu „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ by sa teda nemalo zaoberať otázkami, ku ktorým sa už výbor vyjadril alebo na ktorých stále pracuje, ale malo by sa snažiť reagovať na tri základné oblasti stanovené v oznámení. Konkrétne ide o:






  — | posilnenie úlohy občanov, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Súčasné stanovisko k oznámeniu „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ by sa teda nemalo zaoberať otázkami, ku ktorým sa už výbor vyjadril alebo na ktorých stále pracuje, ale malo by sa snažiť reagovať na tri základné oblasti stanovené v oznámení. Konkrétne ide o:

—

posilnenie úlohy občanov,

| — | rozvíjanie európskej verejnej sféry a |
| --- | --- |

—

rozvíjanie európskej verejnej sféry a

| — | posilnenie partnerského prístupu (vrátane návrhu medziinštitucionálnej dohody o komunikácii). |
| --- | --- |

—

posilnenie partnerského prístupu (vrátane návrhu medziinštitucionálnej dohody o komunikácii).

| 2.5. | Okrem troch uvedených stanovísk výboru a oznámenia Komisie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ boli podkladom pre vypracovanie tohto stanoviska viaceré ďalšie zdroje:






  — | súhrnné zápisy z rozpráv, ktoré prebehli na plenárnych zasadnutiach EHSV od júna 2005, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Okrem troch uvedených stanovísk výboru a oznámenia Komisie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ boli podkladom pre vypracovanie tohto stanoviska viaceré ďalšie zdroje:

—

súhrnné zápisy z rozpráv, ktoré prebehli na plenárnych zasadnutiach EHSV od júna 2005,

| — | súhrnné zápisnice z rôznych diskusií v rámci komunikačnej skupiny EHSV, |
| --- | --- |

—

súhrnné zápisnice z rôznych diskusií v rámci komunikačnej skupiny EHSV,

| — | uznesenie výboru, ktoré bolo príspevkom k zasadnutiu Európskej rady 21. a 22. júna 2007 (Harmonogram procesu ratifikácie Zmluvy o ústave pre Európu), ktoré bolo prijaté 30. mája 2007 (CESE 640/2007), |
| --- | --- |

—

uznesenie výboru, ktoré bolo príspevkom k zasadnutiu Európskej rady 21. a 22. júna 2007 (Harmonogram procesu ratifikácie Zmluvy o ústave pre Európu), ktoré bolo prijaté 30. mája 2007 (CESE 640/2007),

| — | odporúčania, ktoré vzišli z Rímskej deklarácie mládeže z 25. marca 2007 v súvislosti s oslavami 50. výročia podpísania Rímskych zmlúv, |
| --- | --- |

—

odporúčania, ktoré vzišli z Rímskej deklarácie mládeže z 25. marca 2007 v súvislosti s oslavami 50. výročia podpísania Rímskych zmlúv,

| — | účasť výboru na šiestich projektoch Plánu D, ktoré spolufinancovala Komisia, |
| --- | --- |

—

účasť výboru na šiestich projektoch Plánu D, ktoré spolufinancovala Komisia,

| — | závery konferencie zainteresovaných strán „Vaša Európa – Váš názor“, ktorú zorganizoval EHSV 18. októbra 2007 v Dubline, a |
| --- | --- |

—

závery konferencie zainteresovaných strán „Vaša Európa – Váš názor“, ktorú zorganizoval EHSV 18. októbra 2007 v Dubline, a

| — | závery seminára EHSV pre tlačových tajomníkov s názvom „Sprostredkovanie Európy: akú úlohu by chcela zohrávať občianska spoločnosť“?, ktorý sa konal 12. novembra 2007 v Bruseli. |
| --- | --- |

—

závery seminára EHSV pre tlačových tajomníkov s názvom „Sprostredkovanie Európy: akú úlohu by chcela zohrávať občianska spoločnosť“?, ktorý sa konal 12. novembra 2007 v Bruseli.

| 2.6. | Toto stanovisko k oznámeniu „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ je rozdelené na tri časti, podľa troch oblastí, ktoré Komisia načrtla vo svojom dokumente a obmedzuje sa na analýzu len niekoľkých kľúčových otázok v každej časti. |
| --- | --- |

2.6.

Toto stanovisko k oznámeniu „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ je rozdelené na tri časti, podľa troch oblastí, ktoré Komisia načrtla vo svojom dokumente a obmedzuje sa na analýzu len niekoľkých kľúčových otázok v každej časti.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1.   Posilnenie úlohy občanov

| 3.1.1. | V špecifickej oblasti komunikovania o Európe zohráva ústrednú úlohu občianska spoločnosť. Obnovený rámec plánu D sa bude zameriavať na zapojenie mnohých partnerských organizácií do rozvoja Európskej únie, vrátane mimovládnych organizácií (MVO), profesijných združení a rastúceho počtu podnikov, ktoré sa chcú dozvedieť viac o Európe, jej politikách, programoch a postupoch. EHSV podporuje žiadosť Rímskej deklarácie mládeže, aby EÚ zabezpečila navýšenie rozpočtu na financovanie MVO ako hlavných subjektov, ktoré poskytujú neformálne vzdelávanie a presadzujú občiansku účasť, ľudské práva a demokraciu. |
| --- | --- |

3.1.1.

V špecifickej oblasti komunikovania o Európe zohráva ústrednú úlohu občianska spoločnosť. Obnovený rámec plánu D sa bude zameriavať na zapojenie mnohých partnerských organizácií do rozvoja Európskej únie, vrátane mimovládnych organizácií (MVO), profesijných združení a rastúceho počtu podnikov, ktoré sa chcú dozvedieť viac o Európe, jej politikách, programoch a postupoch. EHSV podporuje žiadosť Rímskej deklarácie mládeže, aby EÚ zabezpečila navýšenie rozpočtu na financovanie MVO ako hlavných subjektov, ktoré poskytujú neformálne vzdelávanie a presadzujú občiansku účasť, ľudské práva a demokraciu.

| 3.1.2. | Výbor v plnej miere podporuje viacjazyčný prístup k otázke komunikácie. Nielenže sa v rámci komunikačnej činnosti bude využívať primeraný počet jazykov, ale bude sa dbať aj na zrozumiteľnosť vyjadrení. Táto požiadavka bola jasne zdôraznená v diskusii k semináru EHSV pre tlačových tajomníkov v novembri 2007. |
| --- | --- |

3.1.2.

Výbor v plnej miere podporuje viacjazyčný prístup k otázke komunikácie. Nielenže sa v rámci komunikačnej činnosti bude využívať primeraný počet jazykov, ale bude sa dbať aj na zrozumiteľnosť vyjadrení. Táto požiadavka bola jasne zdôraznená v diskusii k semináru EHSV pre tlačových tajomníkov v novembri 2007.

| 3.1.3. | EHSV často vyhlasoval, že EÚ nie je iba Brusel. V súlade s tým výbor svojou činnosťou podporuje koncepciu zameriavania sa na miestnu úroveň. Výbor skutočne víta iniciatívu Komisie zriadiť kontaktné miesta ESHV pri všetkých zastúpeniach EK, ktorá logicky nadviazala na podpis dodatku k protokolu o spolupráci medzi oboma inštitúciami. Dodatok bude slúžiť ako základ pre ďalší rozvoj medziinštitucionálnych pracovných vzťahov. EHSV má 344 členov, ktorí pôsobia vo všetkých 27 členských štátoch EÚ. Títo členovia pracujú v rozličných národných organizáciách, ktoré sú zastúpené v troch skupinách výboru. Členovia poznajú reálie regionálneho i celoštátneho charakteru a na základe svojej práce vo výbore je im rovnako známe aj európske hľadisko. Zastúpenia EK a informačné kancelárie EP by mali využiť tieto cenné zdroje. Prvou zaujímavou výzvou pre novozriadené kontaktné miesta by mohla byť príprava iniciatív v spolupráci s členmi EHSV pri príležitosti osláv 50. výročia založenia výboru v máji 2008. |
| --- | --- |

3.1.3.

EHSV často vyhlasoval, že EÚ nie je iba Brusel. V súlade s tým výbor svojou činnosťou podporuje koncepciu zameriavania sa na miestnu úroveň. Výbor skutočne víta iniciatívu Komisie zriadiť kontaktné miesta ESHV pri všetkých zastúpeniach EK, ktorá logicky nadviazala na podpis dodatku k protokolu o spolupráci medzi oboma inštitúciami. Dodatok bude slúžiť ako základ pre ďalší rozvoj medziinštitucionálnych pracovných vzťahov. EHSV má 344 členov, ktorí pôsobia vo všetkých 27 členských štátoch EÚ. Títo členovia pracujú v rozličných národných organizáciách, ktoré sú zastúpené v troch skupinách výboru. Členovia poznajú reálie regionálneho i celoštátneho charakteru a na základe svojej práce vo výbore je im rovnako známe aj európske hľadisko. Zastúpenia EK a informačné kancelárie EP by mali využiť tieto cenné zdroje. Prvou zaujímavou výzvou pre novozriadené kontaktné miesta by mohla byť príprava iniciatív v spolupráci s členmi EHSV pri príležitosti osláv 50. výročia založenia výboru v máji 2008.

| 3.1.4. | Početné siete vytvorené v celej Európe sú v tomto kontexte dôležitým prvkom na komunikovanie o Európe na miestnej úrovni. Napríklad centrá Europe Direct by mali informovať o európskej politike prostredníctvom sledovania všetkých inštitúcií EÚ. EHSV bude ochotný prispieť do znalostnej základne týchto sietí a v prípade potreby im poskytnúť príslušný informačný materiál a zaškolenie. Komisia by mala preskúmať relatívne obmedzenú finančnú pomoc, ktorá je na tieto siete vyčlenená. Ak by tieto centrá mali k dispozícii viac prostriedkov a Komisia by voči nim uplatňovala diferencovanejší prístup, mohli by cieľ „zamerania sa na miestnu úroveň“ realizovať efektívnejšie. Komisia a Európsky parlament by mali okrem toho zvážiť možnosti zapojenia siete európskych agentúr do komunikačnej činnosti EÚ. EHSV taktiež na základe získaných skúseností zistil, že iniciatívy v kultúrnej oblasti vzbudzujú záujem občanov a sú dôležitými nástrojmi na šírenie európskych myšlienok. |
| --- | --- |

3.1.4.

Početné siete vytvorené v celej Európe sú v tomto kontexte dôležitým prvkom na komunikovanie o Európe na miestnej úrovni. Napríklad centrá Europe Direct by mali informovať o európskej politike prostredníctvom sledovania všetkých inštitúcií EÚ. EHSV bude ochotný prispieť do znalostnej základne týchto sietí a v prípade potreby im poskytnúť príslušný informačný materiál a zaškolenie. Komisia by mala preskúmať relatívne obmedzenú finančnú pomoc, ktorá je na tieto siete vyčlenená. Ak by tieto centrá mali k dispozícii viac prostriedkov a Komisia by voči nim uplatňovala diferencovanejší prístup, mohli by cieľ „zamerania sa na miestnu úroveň“ realizovať efektívnejšie. Komisia a Európsky parlament by mali okrem toho zvážiť možnosti zapojenia siete európskych agentúr do komunikačnej činnosti EÚ. EHSV taktiež na základe získaných skúseností zistil, že iniciatívy v kultúrnej oblasti vzbudzujú záujem občanov a sú dôležitými nástrojmi na šírenie európskych myšlienok.

| 3.1.5. | Konzultačný proces Komisie týkajúci sa bielej knihy preukázal veľký záujem občianskej spoločnosti lepšie sa zapojiť do európskeho procesu. EHSV by chcel upozorniť na závery seminára pre tlačových tajomníkov, ktorý sa konal v novembri 2007 v Bruseli. Podľa nich je nevyhnutné využívať v rámci konzultácie existujúce štruktúry a siete a nezačínať zakaždým od nuly. EHSV ako zástupca európskej organizovanej občianskej spoločnosti zohráva v tejto oblasti veľmi dôležitú úlohu a ostatné inštitúcie Európskej únie to musia uznať. |
| --- | --- |

3.1.5.

Konzultačný proces Komisie týkajúci sa bielej knihy preukázal veľký záujem občianskej spoločnosti lepšie sa zapojiť do európskeho procesu. EHSV by chcel upozorniť na závery seminára pre tlačových tajomníkov, ktorý sa konal v novembri 2007 v Bruseli. Podľa nich je nevyhnutné využívať v rámci konzultácie existujúce štruktúry a siete a nezačínať zakaždým od nuly. EHSV ako zástupca európskej organizovanej občianskej spoločnosti zohráva v tejto oblasti veľmi dôležitú úlohu a ostatné inštitúcie Európskej únie to musia uznať.

| 3.1.6. | EHSV súhlasí s Komisiou, že za vzdelávanie a výchovu k aktívnemu občianstvu sú zodpovedné členské štáty. Výbor poukazuje na skutočnosť, že práva a povinnosti európskych občanov sú súčasťou školských osnov v menej ako polovici členských štátov. Fórum mládeže, ktoré EHSV zorganizoval v októbri 2007 v Dubline, potvrdilo, že občania sa zapoja do diskusie o európskych otázkach vtedy, ak na to budú mať príležitosť. Dôležitým aspektom je vzdelávanie a zaradenie EÚ do učebných osnov. Seminár žiadal vyššiu účasť mladých ľudí v rozhodovacom procese. EÚ skutočne môže účinnejšie presadzovať dobrovoľnú činnosť a výmenné programy, ktoré však vôbec nebudú znamenať stratu národnej identity. EHSV vyzýva, aby sa v tejto oblasti podnikli konkrétne iniciatívy. |
| --- | --- |

3.1.6.

EHSV súhlasí s Komisiou, že za vzdelávanie a výchovu k aktívnemu občianstvu sú zodpovedné členské štáty. Výbor poukazuje na skutočnosť, že práva a povinnosti európskych občanov sú súčasťou školských osnov v menej ako polovici členských štátov. Fórum mládeže, ktoré EHSV zorganizoval v októbri 2007 v Dubline, potvrdilo, že občania sa zapoja do diskusie o európskych otázkach vtedy, ak na to budú mať príležitosť. Dôležitým aspektom je vzdelávanie a zaradenie EÚ do učebných osnov. Seminár žiadal vyššiu účasť mladých ľudí v rozhodovacom procese. EÚ skutočne môže účinnejšie presadzovať dobrovoľnú činnosť a výmenné programy, ktoré však vôbec nebudú znamenať stratu národnej identity. EHSV vyzýva, aby sa v tejto oblasti podnikli konkrétne iniciatívy.

| 3.1.7. | EHSV víta iniciatívy, ako je Jarný deň v Európe či Návrat do škôl. Výbor nabáda Komisiu, aby preskúmala možnosti lepšieho zapojenia súčasných regionálnych a miestnych sietí do týchto aktivít. Tieto iniciatívy by mali byť zamerané na všetky stupne škôl, vrátane základných. |
| --- | --- |

3.1.7.

EHSV víta iniciatívy, ako je Jarný deň v Európe či Návrat do škôl. Výbor nabáda Komisiu, aby preskúmala možnosti lepšieho zapojenia súčasných regionálnych a miestnych sietí do týchto aktivít. Tieto iniciatívy by mali byť zamerané na všetky stupne škôl, vrátane základných.

3.2   Rozvíjanie európskej verejnej sféry

| 3.2.1. | Komisia zdôrazňuje význam uskutočňovania svojich politík ako najlepšieho spôsobu, ako zabezpečiť podporu európskemu projektu zo strany verejnosti. Nevýrazná komunikácia, ktorá sprevádza ratifikačný proces Lisabonskej (reformnej) zmluvy sa zdá byť v rozpore s myšlienkou európskej verejnej sféry. Vo svojom uznesení z mája 2007, ktoré bolo určené zasadnutiu Európskej rady v júni 2007, EHSV žiadal o uznanie významu participatívnej demokracie, a to najmä tým, že by sa európske inštitúcie zaviazali viesť transparentný a pravidelný dialóg s organizáciami občianskej spoločnosti a občanmi EÚ. |
| --- | --- |

3.2.1.

Komisia zdôrazňuje význam uskutočňovania svojich politík ako najlepšieho spôsobu, ako zabezpečiť podporu európskemu projektu zo strany verejnosti. Nevýrazná komunikácia, ktorá sprevádza ratifikačný proces Lisabonskej (reformnej) zmluvy sa zdá byť v rozpore s myšlienkou európskej verejnej sféry. Vo svojom uznesení z mája 2007, ktoré bolo určené zasadnutiu Európskej rady v júni 2007, EHSV žiadal o uznanie významu participatívnej demokracie, a to najmä tým, že by sa európske inštitúcie zaviazali viesť transparentný a pravidelný dialóg s organizáciami občianskej spoločnosti a občanmi EÚ.

| 3.2.2. | EHSV má s Komisiou a Európskym parlamentom spoločný cieľ – zvýšiť účasť na voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2009. To je možné dosiahnuť prostredníctvom uplatňovania návrhov, ktoré predložila Komisia, o dohodnutí a vytýčení spoločných priorít pre oblasť komunikácie. EHSV je ochotný pracovať na dosiahnutí týchto spoločných cieľov. EÚ potrebuje skutočný projekt s obsahom, s ktorým by sa občania mohli stotožniť. Je potrebné, aby bola v rámci každého cieľa Európy zahrnutá aj sociálna sféra a zamestnanosť a postavenie EHSV je v tejto súvislosti ideálne. Dobrá komunikácia musí vždy vychádzať z jasného, náležite definovaného plánu a musí byť pre európskych občanov prínosom. V menšom meradle by mali byť členovia EHSV pozvaní medzi účastníkov pilotných informačných sietí (PIN), čo je iniciatíva Komisie založená na vytvorení internetových diskusných fór. |
| --- | --- |

3.2.2.

EHSV má s Komisiou a Európskym parlamentom spoločný cieľ – zvýšiť účasť na voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2009. To je možné dosiahnuť prostredníctvom uplatňovania návrhov, ktoré predložila Komisia, o dohodnutí a vytýčení spoločných priorít pre oblasť komunikácie. EHSV je ochotný pracovať na dosiahnutí týchto spoločných cieľov. EÚ potrebuje skutočný projekt s obsahom, s ktorým by sa občania mohli stotožniť. Je potrebné, aby bola v rámci každého cieľa Európy zahrnutá aj sociálna sféra a zamestnanosť a postavenie EHSV je v tejto súvislosti ideálne. Dobrá komunikácia musí vždy vychádzať z jasného, náležite definovaného plánu a musí byť pre európskych občanov prínosom. V menšom meradle by mali byť členovia EHSV pozvaní medzi účastníkov pilotných informačných sietí (PIN), čo je iniciatíva Komisie založená na vytvorení internetových diskusných fór.

| 3.2.3. | Audiovizuálne médiá sú najmocnejším komunikačným nástrojom a väčšie inštitúcie, ako je Komisia či Európsky parlament majú prístup k tomuto typu nástrojov. Je samozrejmé, že pri uzatváraní zmlúv so subjektmi ponúkajúcimi služby prostredníctvom Europe by Satellite (EBS) alebo služby poskytované on-line prostredníctvom internetu bude musieť byť zabezpečená nezávislosť prevádzkovateľa vysielania. Pri podpisovaní týchto zmlúv sa bude na Komisiu apelovať, aby zvážila, do akej miery otvorí dvere aj iným inštitúciám a orgánom EÚ v záujme zabezpečenia vyvážanej komunikácie, a to berúc do úvahy aj skutočnosť, že administratívne postupy pre uzatváranie zmlúv sú pre poradné a iné orgány EÚ náročné. Komisia by tiež mohla zabezpečiť vytvorenie vhodných synergií. To sa môže vzťahovať aj na určovanie oblastí politiky, v rámci ktorých by bolo vhodné skúmať verejnú mienku. |
| --- | --- |

3.2.3.

Audiovizuálne médiá sú najmocnejším komunikačným nástrojom a väčšie inštitúcie, ako je Komisia či Európsky parlament majú prístup k tomuto typu nástrojov. Je samozrejmé, že pri uzatváraní zmlúv so subjektmi ponúkajúcimi služby prostredníctvom Europe by Satellite (EBS) alebo služby poskytované on-line prostredníctvom internetu bude musieť byť zabezpečená nezávislosť prevádzkovateľa vysielania. Pri podpisovaní týchto zmlúv sa bude na Komisiu apelovať, aby zvážila, do akej miery otvorí dvere aj iným inštitúciám a orgánom EÚ v záujme zabezpečenia vyvážanej komunikácie, a to berúc do úvahy aj skutočnosť, že administratívne postupy pre uzatváranie zmlúv sú pre poradné a iné orgány EÚ náročné. Komisia by tiež mohla zabezpečiť vytvorenie vhodných synergií. To sa môže vzťahovať aj na určovanie oblastí politiky, v rámci ktorých by bolo vhodné skúmať verejnú mienku.

3.3   Posilnenie partnerského prístupu

| 3.3.1. | EHSV plne podporuje partnerský prístup, ktorý presadzuje Európska komisia. To sa týka nielen inštitúcií EÚ, ale aj členských štátov a národných a regionálnych politikov a činiteľov prijímajúcich rozhodnutia, ktorí musia prevziať zodpovednosť za rozhodnutia, ktoré prijímajú v súvislosti s EÚ. EHSV víta vytváranie sietí s národnými riaditeľmi pre komunikáciu a žiada zlepšenie synergie s organizáciami občianskej spoločnosti a ich komunikačnými zdrojmi. EHSV má takúto platformu prostredníctvom svojej siete tlačových tajomníkov. Je potrebné pripomenúť, že väčšina členských štátov EÚ má národné hospodárske a sociálne rady a že členovia EHSV majú dobré kontakty s hostiteľskými organizáciami vo svojich domovských členských štátoch. To je vplyvná sieť, v rámci ktorej môže byť EHSV ako inštitúcia dôveryhodným partnerom pre ostatné inštitúcie. |
| --- | --- |

3.3.1.

EHSV plne podporuje partnerský prístup, ktorý presadzuje Európska komisia. To sa týka nielen inštitúcií EÚ, ale aj členských štátov a národných a regionálnych politikov a činiteľov prijímajúcich rozhodnutia, ktorí musia prevziať zodpovednosť za rozhodnutia, ktoré prijímajú v súvislosti s EÚ. EHSV víta vytváranie sietí s národnými riaditeľmi pre komunikáciu a žiada zlepšenie synergie s organizáciami občianskej spoločnosti a ich komunikačnými zdrojmi. EHSV má takúto platformu prostredníctvom svojej siete tlačových tajomníkov. Je potrebné pripomenúť, že väčšina členských štátov EÚ má národné hospodárske a sociálne rady a že členovia EHSV majú dobré kontakty s hostiteľskými organizáciami vo svojich domovských členských štátoch. To je vplyvná sieť, v rámci ktorej môže byť EHSV ako inštitúcia dôveryhodným partnerom pre ostatné inštitúcie.

| 3.3.2. | Výbor sa plne podieľa na práci medziinštitucionálnej skupiny pre informácie (IGI), v rámci ktorej pôsobí ako pozorovateľ. EHSV by chcel upozorniť na význam (po odbornej stránke) dobrej prípravy na tieto stretnutia. EHSV má však praktický problém s účasťou, pretože schôdze IGI sa vždy konajú v Štrasburgu, a to v čase, keď v Bruseli zasadá grémium a plenárne zhromaždenie EHSV. EHSV by privítal zmenu termínu zasadnutí IGI, aby sa na nich mohli zúčastňovať predstavitelia výboru na čo najvyššej úrovni. EHSV tiež víta politiku otvorených dverí pracovnej skupiny Rady pre informácie a dúfa, že tieto dvere zostanú aj naďalej otvorené, vďaka čomu sa bude EHSV môcť podieľať na formovaní komunikačnej politiky EÚ. |
| --- | --- |

3.3.2.

Výbor sa plne podieľa na práci medziinštitucionálnej skupiny pre informácie (IGI), v rámci ktorej pôsobí ako pozorovateľ. EHSV by chcel upozorniť na význam (po odbornej stránke) dobrej prípravy na tieto stretnutia. EHSV má však praktický problém s účasťou, pretože schôdze IGI sa vždy konajú v Štrasburgu, a to v čase, keď v Bruseli zasadá grémium a plenárne zhromaždenie EHSV. EHSV by privítal zmenu termínu zasadnutí IGI, aby sa na nich mohli zúčastňovať predstavitelia výboru na čo najvyššej úrovni. EHSV tiež víta politiku otvorených dverí pracovnej skupiny Rady pre informácie a dúfa, že tieto dvere zostanú aj naďalej otvorené, vďaka čomu sa bude EHSV môcť podieľať na formovaní komunikačnej politiky EÚ.

| 3.3.3. | Hoci EHSV už dávnejšie presadzoval myšlienku vytvorenia vhodného právneho základu pre komunikáciu, berie na vedomie návrh na uzavretie medziinštitucionálnej dohody o komunikácii medzi Komisiou, Európskym parlamentom a Radou. Čo sa výboru samotného týka, pokračuje v aktualizácii a zavádzaní svojho strategického komunikačného plánu. Toto zahŕňa nepretržité prehodnocovanie komunikačných nástrojov a ich využitia, ako aj preskúmanie inovačných metód. EHSV zohľadňuje vo svojich prioritách v oblasti komunikácie komunikačné ciele, ktoré predložila Komisia. Výbor žiada, aby tieto ciele boli jasné, cielené, významné pre občanov a aby bol ich počet obmedzený. |
| --- | --- |

3.3.3.

Hoci EHSV už dávnejšie presadzoval myšlienku vytvorenia vhodného právneho základu pre komunikáciu, berie na vedomie návrh na uzavretie medziinštitucionálnej dohody o komunikácii medzi Komisiou, Európskym parlamentom a Radou. Čo sa výboru samotného týka, pokračuje v aktualizácii a zavádzaní svojho strategického komunikačného plánu. Toto zahŕňa nepretržité prehodnocovanie komunikačných nástrojov a ich využitia, ako aj preskúmanie inovačných metód. EHSV zohľadňuje vo svojich prioritách v oblasti komunikácie komunikačné ciele, ktoré predložila Komisia. Výbor žiada, aby tieto ciele boli jasné, cielené, významné pre občanov a aby bol ich počet obmedzený.

| 3.3.4. | EHSV podporuje granty, ktoré boli poskytnuté prostredníctvom iniciatívy Plán D a naďalej zdôrazňuje význam transparentných a menej byrokratických administratívnych postupov, ktoré umožnia organizáciám občianskej spoločnosti zapájať sa do jednotlivých projektov. EHSV očakáva ohlásený projekt Komisie „Debate Europe“, ktorý nadväzuje na realizáciu Plánu D. |
| --- | --- |

3.3.4.

EHSV podporuje granty, ktoré boli poskytnuté prostredníctvom iniciatívy Plán D a naďalej zdôrazňuje význam transparentných a menej byrokratických administratívnych postupov, ktoré umožnia organizáciám občianskej spoločnosti zapájať sa do jednotlivých projektov. EHSV očakáva ohlásený projekt Komisie „Debate Europe“, ktorý nadväzuje na realizáciu Plánu D.

4.   Pripomenutie predchádzajúcich odporúčaní výboru

| 4.1. | Výbor pripomína svoje predchádzajúce odporúčania Komisii (týkajúce sa oblasti komunikácie): tie, ktoré boli uvedené v prílohe stanoviska na tému „Obdobie reflexie: štruktúra, témy a rámec hodnotenia diskusie o Európskej únii“ (CESE 1249/2005) z októbra 2005, v stanovisku na tému „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ (CESE 1499/2005) z decembra 2005 a v stanovisku na tému „Biela kniha o európskej komunikačnej politike“ (CESE 972/2006) z júla 2006. |
| --- | --- |

4.1.

Výbor pripomína svoje predchádzajúce odporúčania Komisii (týkajúce sa oblasti komunikácie): tie, ktoré boli uvedené v prílohe stanoviska na tému „Obdobie reflexie: štruktúra, témy a rámec hodnotenia diskusie o Európskej únii“ (CESE 1249/2005) z októbra 2005, v stanovisku na tému „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ (CESE 1499/2005) z decembra 2005 a v stanovisku na tému „Biela kniha o európskej komunikačnej politike“ (CESE 972/2006) z júla 2006.

V Bruseli 22. apríla 2008

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s. 42 – 46.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 92 – 93.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 115 – 119.

3

---