# Eiropas Savienības C 149/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 149 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 14. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 149

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 14. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2008/C 149/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 149/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 149/03 | Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: kadmijs, kadmija oksīds (
  1
  ) | 6 |
| 2008/C 149/04 | Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: benzilbutilftalāts (BBF), 2-furaldehīds (furfurols), nātrija perborāts (
  1
  ) | 14 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2008/C 149/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2008/C 149/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

5

2008/C 149/03

Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: kadmijs, kadmija oksīds (
  1
  )

1

6

2008/C 149/04

Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: benzilbutilftalāts (BBF), 2-furaldehīds (furfurols), nātrija perborāts (
  1
  )

1

14

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 149/05 | Euro maiņas kurss | 21 |
| 2008/C 149/06 | Komisijas paziņojums par to, kā tiek īstenots 4. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (
  1
  ) | 22 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 149/05

Euro maiņas kurss

21

2008/C 149/06

Komisijas paziņojums par to, kā tiek īstenots 4. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (
  1
  )

1

22

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 149/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5203 — EZW/Gazeley) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 23 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 149/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5203 — EZW/Gazeley) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 14.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 149/01)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2.4.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 379/07 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Comunitat Valenciana |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Ayudas para la amortización de los costes de producción de los largometrajes Valencianos |
| Juridiskais pamats | Ley no 1/2006, de 19 de abril, de La Generalitat, del Sector Audiovisual. Decreto del Consell, por el que se regulan las ayudas a la amortización de los costes de producción de los largometrajes valencianos (pendiente de aprobación) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 1,5 milj
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 9 milj |
| Atbalsta intensitāte | 17 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Atpūta, kultūras pasākumi un sports |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Instituto Valenciano de Cinematografía Ricardo Muñoz Suay-Filmoteca |
| Plaza del Ayuntamiento, no 17 |
| E-46002 Valencia |

Lēmuma pieņemšanas datums

2.4.2008.

Atbalsta Nr.

N 379/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Comunitat Valenciana

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Ayudas para la amortización de los costes de producción de los largometrajes Valencianos

Juridiskais pamats

Ley no 1/2006, de 19 de abril, de La Generalitat, del Sector Audiovisual. Decreto del Consell, por el que se regulan las ayudas a la amortización de los costes de producción de los largometrajes valencianos (pendiente de aprobación)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 1,5 milj

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 9 milj

Atbalsta intensitāte

17 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Atpūta, kultūras pasākumi un sports

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Instituto Valenciano de Cinematografía Ricardo Muñoz Suay-Filmoteca

Plaza del Ayuntamiento, no 17

E-46002 Valencia

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.3.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 394/07 |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Vindkraft omfattes ikke af nye bestemmelser om lavere afskrivningssats |
| Juridiskais pamats | Lov om skattemæssige afskrivninger (ændret ved lov nr. 540 af 6. juni 2007) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Nodokļu atlaide |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: DKK 15 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2008.-31.12.2017. |
| Tautsaimniecības nozares | Vēja ģeneratori |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Finansministeriet |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.3.2008.

Atbalsta Nr.

N 394/07

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Vindkraft omfattes ikke af nye bestemmelser om lavere afskrivningssats

Juridiskais pamats

Lov om skattemæssige afskrivninger (ændret ved lov nr. 540 af 6. juni 2007)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Nodokļu atlaide

Budžets

Plānotie gada izdevumi: DKK 15 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2008.-31.12.2017.

Tautsaimniecības nozares

Vēja ģeneratori

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Finansministeriet

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 567/07 |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Ændring af elproduktionstilskuddet |
| Juridiskais pamats | Lov om tilskud til elproduktion, jf. Lovbekendtgørelse nr. 490 af 13. juni 2003 med de ændringer, som følger af Lov nr. 1232 af 27. december 2003, Lov nr. 428 af 6. juni 2005, Lov nr. 538 af 8. juni 2006 og Lov nr. 550 af 6. juni 2007 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: DKK 270 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2018. |
| Tautsaimniecības nozares | Elektroenerģijas ražošana |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Energistyrelsen |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 567/07

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Ændring af elproduktionstilskuddet

Juridiskais pamats

Lov om tilskud til elproduktion, jf. Lovbekendtgørelse nr. 490 af 13. juni 2003 med de ændringer, som følger af Lov nr. 1232 af 27. december 2003, Lov nr. 428 af 6. juni 2005, Lov nr. 538 af 8. juni 2006 og Lov nr. 550 af 6. juni 2007

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: DKK 270 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2018.

Tautsaimniecības nozares

Elektroenerģijas ražošana

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Energistyrelsen

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.5.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 652/07 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Northern Ireland |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Northern Ireland Spin-outs (NISPO) — Risk Capital |
| Juridiskais pamats | Article 7 of the Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982, as amended by 2002 ID Act |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Riska kapitāls, Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Riska kapitāla nodrošināšana |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: GBP 7 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.4.2008.-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Invest NI |
| Bedford Square |
| Belfast, BT2 7ES |
| United Kingdom |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.5.2008.

Atbalsta Nr.

N 652/07

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Northern Ireland

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Northern Ireland Spin-outs (NISPO) — Risk Capital

Juridiskais pamats

Article 7 of the Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982, as amended by 2002 ID Act

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Riska kapitāls, Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Riska kapitāla nodrošināšana

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: GBP 7 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.4.2008.-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Invest NI

Bedford Square

Belfast, BT2 7ES

United Kingdom

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 5.2.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 779/07 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | País Vasco |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables |
| Juridiskais pamats | Orden de 14 de diciembre de 2005, de la Consejera de Industria, Comercio y Turismo, por la que se regula el Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība, Energotaupība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 3,5 milj |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2008.-31.12.2008. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Consejera de Industria
  Comercio y Turismo
  País Vasco |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

5.2.2008.

Atbalsta Nr.

N 779/07

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

País Vasco

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables

Juridiskais pamats

Orden de 14 de diciembre de 2005, de la Consejera de Industria, Comercio y Turismo, por la que se regula el Programa de ayudas para fomento de acciones y proyectos de ahorro, eficiencia energética y utilización de energías renovables

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība, Energotaupība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 3,5 milj

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

1.1.2008.-31.12.2008.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Consejera de Industria

Comercio y Turismo

País Vasco

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 14.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/5

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 149/02)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 7.12.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 586/07 |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Forlængelse og ændring af lempelsen af spildevandsafgiften |
| Juridiskais pamats | Spildevandsafgiftslov (LBKG nr. 636 af 21.8.1998) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Nodokļu atlaide |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: DKK 100 milj |
| Atbalsta intensitāte | 80 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2008.-31.12.2017. |
| Tautsaimniecības nozares | Atbalsta saņēmēji sešās nozarēs: celulozes ražošana, vitamīnu ražošana, organisko pigmentu ražošana, zivju pārstrāde, cukura un pektīna ražošana |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Finansministeriet |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

7.12.2007.

Atbalsta Nr.

N 586/07

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Forlængelse og ændring af lempelsen af spildevandsafgiften

Juridiskais pamats

Spildevandsafgiftslov (LBKG nr. 636 af 21.8.1998)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Nodokļu atlaide

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: DKK 100 milj

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

1.1.2008.-31.12.2017.

Tautsaimniecības nozares

Atbalsta saņēmēji sešās nozarēs: celulozes ražošana, vitamīnu ražošana, organisko pigmentu ražošana, zivju pārstrāde, cukura un pektīna ražošana

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Finansministeriet

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 14.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/6

---

Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: kadmijs, kadmija oksīds

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 149/03)

Padomes 1993. gada 23. marta Regulā (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1) paredzēti noteikumi par datu paziņošanu, prioritāšu noteikšanu, riska faktoru novērtēšanu un, vajadzības gadījumos, stratēģiju izstrādāšanu esošo vielu bīstamības riska samazināšanai.

Ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 793/93, novērtēšanai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 143/97 (2) attiecīgi par prioritāro vielu trešo sarakstu, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93, par prioritārām identificētas šādas vielas:

| — | kadmijs, |
| --- | --- |

—

kadmijs,

| — | kadmija oksīds. |
| --- | --- |

—

kadmija oksīds.

Ziņotāja dalībvalsts, kas izraudzīta saskaņā ar minētajām regulām, atbilstīgi Komisijas 1994. gada 28. jūnija Regulai (EK) Nr. 1488/94, ar ko nosaka principus esošo vielu riska faktoru novērtēšanai attiecībā uz cilvēkiem un vidi (3), ir novērtējusi riska faktorus saistībā ar šo vielu kaitīgumu cilvēkiem un videi, kā arī piedāvājusi stratēģiju risku samazināšanai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93.

Notikušas apspriedes ar Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātnisko komiteju (SCTEE), un tā ir sniegusi atzinumus par ziņotāju veikto riska novērtējumu. Šie atzinumi atrodami minētās zinātniskās komitejas tīmekļa vietnē.

Riska novērtēšanas rezultāti un riska samazināšanas ieteicamās stratēģijas, kā paredzēts 11. panta 2. punktā Regulā (EEK) Nr. 793/93, jāpieņem Kopienas līmenī, un Komisijai tās jāpublicē. Šajā paziņojumā un attiecīgajā Komisijas ieteikumā 2008/446/EK (4) sniegti riska faktoru novērtēšanas rezultāti (5), kā arī stratēģijas, kā ierobežot iepriekšminēto vielu bīstamības risku.

Šajā paziņojumā sniegtie riska faktoru novērtēšanas rezultāti un riska samazināšanas stratēģijas saskan ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. panta 1. punktu.

---

(1)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.

(2)  OV L 25, 28.1.1997., 13. lpp.

(3)  OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.

(4)  OV L 156, 14.6.2008.

(5)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodams Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

---

PIELIKUMS

1. DAĻA

| CAS-Nr. 7440-43-9 | | EINECS nosaukums: 231-152-8 |
| --- | --- | --- |
| Einecs nosaukums: | kadmijs |
| IUPAC nosaukums: | kadmijs |
| Ziņotāja dalībvalsts: | Beļģija |
| Klasifikācija (1): | 2. kateg. Kanc.; R45
  3. kateg. Mutagen.; R68
  3. kateg. Repr.; R62-63
  T; R48/23/25
  T+; R26
  N; R50-53 |

CAS-Nr. 7440-43-9

EINECS nosaukums: 231-152-8

Einecs nosaukums:

kadmijs

IUPAC nosaukums:

kadmijs

Ziņotāja dalībvalsts:

Beļģija

Klasifikācija (1):

2. kateg. Kanc.; R45

3. kateg. Mutagen.; R68

3. kateg. Repr.; R62-63

T; R48/23/25

T+; R26

N; R50-53

Riska novērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (2).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Savienībā šo vielu galvenokārt izmanto niķeļa kadmija bateriju ražošanā un kā izejvielu daudziem dažādiem kadmija savienojumiem (galvenokārt pigmentiem un stabilizatoriem). To arī izmanto pārklājumos un virsmu apstrādē (pārklājumi), kā arī sakausējumos. Tā kā kadmijs var būt piemaisījumu veidā, var rasties kaitīga iedarbība, veicot vairākas darbības ar krāsaino un melno metālu materiāliem (u.c. liešana, kausēšana un pārkausēšana). Ražošanas vietās, kur ražo vai izmanto kadmiju, strādājošie (galvenokārt ieelpojot) var tikt pakļauti tādu metāliska kadmija putekļu, un/vai kadmija oksīda izgarojumu kaitīgai iedarbībai, kuri veidojas metālu termiskajā apstrādē. Iespējama iedarbība caur ādu, ja notiek saskare ar metālisku kadmiju saturošu pulveri/putekļiem vai iekārtu apkopes laikā.

Iedzīvotāji, kas profesionāli nav saistīti ar kadmija nozari, uzņem kadmiju (kadmijs vispār, ne tikai metālisks kadmijs) galvenokārt, lietojot ar kadmiju kontaminētu pārtiku. Vēl būtisks kadmija papildu uzņemšanas avots caur elpošanas ceļiem ir tabakas smēķēšana.

Kadmija iedarbība uz vidi ir aprēķināta, pamatojoties uz visām pašreiz zināmajām kadmija antropogēnajām emisijām, t.i., kadmija emisijas, ko rada kadmija/kadmija oksīda ražotāji un pārstrādātāji, un kadmija emisijas no tādiem difūzajiem avotiem kā mēslošanas līdzekļi, tērauda ražošana, kurināšana ar naftas produktiem un akmeņoglēm, transports, atkritumu sadedzināšana, atkritumu poligoni u.c. Novērtējuma par vielas lokālo iedarbību pamatā ir emisijas, ko rada kadmija/kadmija oksīda ražotāji un pārstrādātāji, un tajā iekļauta reģionā prognozējamā koncentrācija vidē. Novērtējumā par iedarbību reģionālā un kontinenta līmenī ir visas kadmija antropogēnās emisijas, tostarp difūzās emisijas, un atspoguļota difūzo emisiju sasniegtā koncentrācija pēc 60 gadiem. Faktiskajās kadmija koncentrācijās vidē (koncentrācijas vidē) ietilpst arī kadmija dabīgā fona koncentrācija (ģeoloģiskā izcelsme vai dabīgos procesos) un kadmijs, kas nonācis vidē cilvēka darbības rezultātā (vēsturiski izveidojies piesārņojums).

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Nav veikti pietiekami plaši izmēģinājumi par vielas iespējamo neirotoksisko iedarbību, jo īpaši uz smadzeņu attīstību. Lai precīzāk noteiktu vielas iedarbības veidu, kaitīgās iedarbības raksturojumu un rīcības mehānismu saistībā ar neirotoksicitāti, vajadzīga sīkāka informācija par epidemioloģisko situāciju un eksperimentālo pētījumu rezultāti. Turklāt viela ir identificēta kā kancerogēna visās devās, arī tādās devās, kas mazākas par nenovērojamās kaitīgās iedarbības līmeni, kad parasti ir vajadzīgi kontroles pasākumi, kas paliek nemainīgi, arī iegūstot vairāk informācijas.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par akūtu toksicitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kā minēts scenārijos par kadmija ražošanu, sakausējumiem, lodēšanu ar cietlodi un mīkstlodi, un metināšanu; |
| --- | --- |

—

ir bažas par akūtu toksicitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kā minēts scenārijos par kadmija ražošanu, sakausējumiem, lodēšanu ar cietlodi un mīkstlodi, un metināšanu;

| — | ir bažas par ietekmi uz auglību un reproduktīvajiem orgāniem kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kā minēts scenārijos par metāliska kadmija ražošanu, bateriju ražošanu un pārstrādi, pigmentu ražošanu, sakausējumiem un lodēšanu ar cietlodi; |
| --- | --- |

—

ir bažas par ietekmi uz auglību un reproduktīvajiem orgāniem kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kā minēts scenārijos par metāliska kadmija ražošanu, bateriju ražošanu un pārstrādi, pigmentu ražošanu, sakausējumiem un lodēšanu ar cietlodi;

| — | ir bažas par elpošanas orgānu kairinājumu, nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti, genotoksicitāti un kancerogenitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot vielu rūpnieciskās lietošanas laikā, jo viela ir kancerogēna visās devās. |
| --- | --- |

—

ir bažas par elpošanas orgānu kairinājumu, nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti, genotoksicitāti un kancerogenitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot vielu rūpnieciskās lietošanas laikā, jo viela ir kancerogēna visās devās.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par akūtu iedarbību uz elpošanas orgāniem kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus lodēšanas materiālus (piemēram, lietojumi sadzīvē); |
| --- | --- |

—

ir bažas par akūtu iedarbību uz elpošanas orgāniem kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kas rodas, izmantojot kadmiju saturošus lodēšanas materiālus (piemēram, lietojumi sadzīvē);

| — | viela ir kancerogēna visās devās, un ir bažas par genotoksicitāti un kancerogenitāti neatkarīgi no ietekmes veida, kas rodas valkājot (importētus) juvelierizstrādājumus un/vai izmantojot kadmiju saturošus lodēšanas materiālus (piemēram, lietojumi sadzīvē). |
| --- | --- |

—

viela ir kancerogēna visās devās, un ir bažas par genotoksicitāti un kancerogenitāti neatkarīgi no ietekmes veida, kas rodas valkājot (importētus) juvelierizstrādājumus un/vai izmantojot kadmiju saturošus lodēšanas materiālus (piemēram, lietojumi sadzīvē).

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par toksicitāti elpošanas orgāniem kā sekas ietekmei (galvenokārt ieelpojot), kas var rasties punktveida emisijas avotu tuvumā; |
| --- | --- |

—

ir bažas par toksicitāti elpošanas orgāniem kā sekas ietekmei (galvenokārt ieelpojot), kas var rasties punktveida emisijas avotu tuvumā;

| — | ir bažas par nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti kā sekas kaitīgai iedarbībai uz vidi, kas var rasties pieaugušajiem, kuri smēķē vai/un kuriem ir nepietiekams dzelzs saturs organismā, vai/un kuri dzīvo punktveida emisijas avotu tuvumā; |
| --- | --- |

—

ir bažas par nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti kā sekas kaitīgai iedarbībai uz vidi, kas var rasties pieaugušajiem, kuri smēķē vai/un kuriem ir nepietiekams dzelzs saturs organismā, vai/un kuri dzīvo punktveida emisijas avotu tuvumā;

| — | ir bažas par genotoksicitāti un kancerogenitāti kā sekas kaitīgai iedarbībai uz vidi pēc visiem kaitīgās iedarbības scenārijiem, jo viela ir kancerogēna visās devās. |
| --- | --- |

—

ir bažas par genotoksicitāti un kancerogenitāti kā sekas kaitīgai iedarbībai uz vidi pēc visiem kaitīgās iedarbības scenārijiem, jo viela ir kancerogēna visās devās.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šā secinājuma pamatā ir tas, ka, ņemot vērā kontroles līmeni ražošanā un izmantošanā, ar vielas fizikāli ķīmiskajām īpašībām saistītie riski ir nelieli.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU, TOSTARP SEDIMENTIEM,

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo

| — | ir bažas par lokālo ūdens ekosistēmu piecās kadmija ražošanas (metālisks kadmijs: viena ražošanas vieta) vai kadmija pārstrādes (divas pigmentu ražošanas vietas, pārklājumi un sakausējumi) vietās/scenārijos; |
| --- | --- |

—

ir bažas par lokālo ūdens ekosistēmu piecās kadmija ražošanas (metālisks kadmijs: viena ražošanas vieta) vai kadmija pārstrādes (divas pigmentu ražošanas vietas, pārklājumi un sakausējumi) vietās/scenārijos;

| — | ir bažas par vietējo ūdens ekosistēmu vienā pārstrādes vietā; |
| --- | --- |

—

ir bažas par vietējo ūdens ekosistēmu vienā pārstrādes vietā;

| — | ir bažas par atkritumu poligonu, no kura infiltrāts ar kadmija koncentrāciju 50 μg/L nonāk tieši virszemes ūdeņos; |
| --- | --- |

—

ir bažas par atkritumu poligonu, no kura infiltrāts ar kadmija koncentrāciju 50 μg/L nonāk tieši virszemes ūdeņos;

| — | ir bažas par ūdeņiem Apvienotajā Karalistē un Valonijas reģionā Beļģijā, jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90; |
| --- | --- |

—

ir bažas par ūdeņiem Apvienotajā Karalistē un Valonijas reģionā Beļģijā, jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90;

| — | ir bažas par sedimentos dzīvojošiem organismiem saistībā ar kadmija pārklājumu un kadmija sakausējumu nozari; |
| --- | --- |

—

ir bažas par sedimentos dzīvojošiem organismiem saistībā ar kadmija pārklājumu un kadmija sakausējumu nozari;

| — | ir bažas par sedimentos dzīvojošajiem organismiem četrās ražošanas vietās (viena metāliska kadmija ražošanas vieta, divas kadmija pigmenta ražošanas vietas un viena kadmija pārstrādes vieta) un četros cieto atkritumu apsaimniekošanas scenārijos (1 cieto sadzīves atkritumu sadedzināšanas vieta, 3 atkritumu poligoni), ja no gaistošo skābo sulfīdu datubāzes bioloģiskās pieejamības korekcijai izmantoja zemāko starp ES reģioniem (dati no Vācijas par triju upju sistēmām) aprēķināto procentili — 10. |
| --- | --- |

—

ir bažas par sedimentos dzīvojošajiem organismiem četrās ražošanas vietās (viena metāliska kadmija ražošanas vieta, divas kadmija pigmenta ražošanas vietas un viena kadmija pārstrādes vieta) un četros cieto atkritumu apsaimniekošanas scenārijos (1 cieto sadzīves atkritumu sadedzināšanas vieta, 3 atkritumu poligoni), ja no gaistošo skābo sulfīdu datubāzes bioloģiskās pieejamības korekcijai izmantoja zemāko starp ES reģioniem (dati no Vācijas par triju upju sistēmām) aprēķināto procentili — 10.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo

| — | ir bažas par kadmija pārklājumu un sakausējumu ražošanas vietām; |
| --- | --- |

—

ir bažas par kadmija pārklājumu un sakausējumu ražošanas vietām;

| — | ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90; |
| --- | --- |

—

ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90;

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU

Secinājums nav izdarīts, jo

Nav veikts atmosfēras risku raksturojums.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka jāveic īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par pārklājumu un sakausējumu nozares ietekmi uz vietējām un centrālajām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām; |
| --- | --- |

—

ir bažas par pārklājumu un sakausējumu nozares ietekmi uz vietējām un centrālajām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām;

| — | ir bažas par mikroorganismiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtās, jo viens niķeļa kadmija bateriju pārstrādes uzņēmums ražošanas notekūdeņus novada uz centrālajām attīrīšanas iekārtām, kas atrodas ārpus uzņēmuma teritorijas. |
| --- | --- |

—

ir bažas par mikroorganismiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtās, jo viens niķeļa kadmija bateriju pārstrādes uzņēmums ražošanas notekūdeņus novada uz centrālajām attīrīšanas iekārtām, kas atrodas ārpus uzņēmuma teritorijas.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SEKUNDĀRU SAINDĒŠANOS

ir tāds, ka jāveic īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90. |
| --- | --- |

—

ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, jo īpaši Padomes Direktīva 2004/37/EK (3) (direktīva par kancerogēniem un mutagēniem), nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

Šā regulējuma satvarā ir ieteicams:

| — | noteikt Kopienas līmenī kadmija arodekspozīcijas robežvērtības un kadmija satura robežvērtību bioloģiskos objektos saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK (4) vai vajadzības gadījumā ar Direktīvu 2004/37/EK. |
| --- | --- |

—

noteikt Kopienas līmenī kadmija arodekspozīcijas robežvērtības un kadmija satura robežvērtību bioloģiskos objektos saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK (4) vai vajadzības gadījumā ar Direktīvu 2004/37/EK.

PATĒRĒTĀJIEM

| — | ņemt vērā tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumus Kopienas līmenī, kas noteikti Padomes Direktīvā 76/769/EEK (5) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumu direktīva), attiecībā uz kadmiju saturošiem lodēšanas materiāliem, kā arī juvelierizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar ādu. |
| --- | --- |

—

ņemt vērā tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumus Kopienas līmenī, kas noteikti Padomes Direktīvā 76/769/EEK (5) (tirgū laišanas un izmantošanas ierobežojumu direktīva), attiecībā uz kadmiju saturošiem lodēšanas materiāliem, kā arī juvelierizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar ādu.

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

| — | apsvērt iespēju pārskatīt kadmija satura ierobežojumus pārtikā, kas noteikts Regulā 1881/2006/EK par konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (6); |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju pārskatīt kadmija satura ierobežojumus pārtikā, kas noteikts Regulā 1881/2006/EK par konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (6);

| — | apsvērt iespēju noteikt kadmija pieļaujamo saturu tabakas maisījumos/lapās saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/37/EK (tabakas izstrādājumu direktīva) (7). |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju noteikt kadmija pieļaujamo saturu tabakas maisījumos/lapās saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/37/EK (tabakas izstrādājumu direktīva) (7).

| — | apsvērt iespēju Kopienas līmenī noteikt maksimāli pieļaujamo kadmija koncentrāciju mēslošanas līdzekļos, ievērojot vides apstākļu dažādību Kopienā. |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju Kopienas līmenī noteikt maksimāli pieļaujamo kadmija koncentrāciju mēslošanas līdzekļos, ievērojot vides apstākļu dažādību Kopienā.

2. DAĻA

| CAS-Nr.1306-19-0 | | EINECS nosaukums: 215-146-2 |
| --- | --- | --- |
| Molekulformula: | CdO |
| Einecs nosaukums: | kadmija oksīds |
| IUPAC nosaukums: | kadmija oksīds |
| Ziņotāja dalībvalsts: | Beļģija |
| Klasifikācija (8): | 2.kat.; Kancer.; R45
  3.kat.; R68
  3.kat; R62-63
  T; R48/23/25
  T+; R26
  T+; R26
  N; R50-53 |

CAS-Nr.1306-19-0

EINECS nosaukums: 215-146-2

Molekulformula:

CdO

Einecs nosaukums:

kadmija oksīds

IUPAC nosaukums:

kadmija oksīds

Ziņotāja dalībvalsts:

Beļģija

Klasifikācija (8):

2.kat.; Kancer.; R45

3.kat.; R68

3.kat; R62-63

T; R48/23/25

T+; R26

T+; R26

N; R50-53

Riska novērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai tajā importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts.

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Savienībā šo vielu galvenokārt izmanto gan niķeļa kadmija bateriju ražošanā, gan kā izejvielu daudziem dažādiem kadmija savienojumiem un galvenokārt pigmentiem un stabilizatoriem. Tā kā kadmija oksīdu var būt arī piemaisījumu veidā, var rasties kaitīga iedarbība, veicot vairākas darbības ar krāsaino un melno metālu materiāliem (u.c. liešana, kausēšana un pārkausēšana). Ražošanas vietās, kur ražo vai izmanto kadmija oksīdu, strādājošie var tikt pakļauti putekļu vai izgarojumu kaitīgai iedarbībai, tos ieelpojot. Iespējama iedarbība caur ādu, ja notiek saskare ar kadmija oksīdu saturošu pulveri/putekļiem vai iekārtu apkopes laikā. Iedzīvotāji, kas profesionāli nav saistīti ar kadmija nozari, uzņem kadmiju (kadmijs vispār, ne tikai kadmija oksīds) galvenokārt, lietojot ar kadmiju kontaminētu pārtiku. Vēl būtisks kadmija (galvenokārt kadmija oksīda) papildu uzņemšanas avots caur elpošanas ceļiem ir tabakas smēķēšana.

Kadmija iedarbība uz vidi ir aprēķināta, pamatojoties uz visām pašreiz zināmajām kadmija antropogēnajām emisijām, t.i., kadmija emisijas, ko rada kadmija/kadmija oksīda ražotāji un pārstrādātāji, un kadmija emisijas no tādiem difūzajiem avotiem kā mēslošanas līdzekļi, tērauda ražošana, kurināšana ar naftas produktiem un akmeņoglēm, transports, atkritumu sadedzināšana, atkritumu poligoni u.c. Novērtējuma par vielas lokālo iedarbību pamatā ir emisijas, ko rada kadmija/kadmija oksīda ražotāji un pārstrādātāji, un tajā iekļauta reģionā prognozējamā koncentrācija vidē. Novērtējumā par iedarbību reģionālā un kontinenta līmenī ir visas kadmija antropogēnās emisijas, tostarp difūzās emisijas, un atspoguļota difūzo emisiju sasniegtā koncentrācija pēc 60 gadiem. Faktiskajās kadmija koncentrācijās vidē (koncentrācijas vidē) ietilpst arī kadmija dabīgā fona koncentrācija (ģeoloģiskā izcelsme vai dabīgi procesi) un kadmijs, kas nonācis vidē cilvēka darbības rezultātā (vēsturiski izveidojies piesārņojums).

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Nav veikti pietiekami plaši izmēģinājumi par vielas iespējamo neirotoksisko iedarbību, jo īpaši uz smadzeņu attīstību. Lai precīzāk noteiktu vielas iedarbības veidu, kaitīgās iedarbības raksturojumu un rīcības mehānismu saistībā ar neirotoksicitāti, vajadzīga sīkāka informācija par epidemioloģisko situāciju un eksperimentālo pētījumu rezultāti. Turklāt viela ir identificēta kā kancerogēna visās devās, arī tādās devās, kas mazākas par nenovērojamās kaitīgās iedarbības līmeni, kad parasti ir vajadzīgi kontroles pasākumi, kas paliek nemainīgi, arī iegūstot vairāk informācijas.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠAJIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par akūtu toksicitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kas saistīta ar kadmija oksīda ražošanu; |
| --- | --- |

—

ir bažas par akūtu toksicitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kas saistīta ar kadmija oksīda ražošanu;

| — | ir bažas par ietekmi uz auglību un reproduktīvajiem orgāniem kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kas saistīta ar kadmija oksīda ražošanu, bateriju ražošanu un pārstrādi, un pigmentu ražošanu; |
| --- | --- |

—

ir bažas par ietekmi uz auglību un reproduktīvajiem orgāniem kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot, kas saistīta ar kadmija oksīda ražošanu, bateriju ražošanu un pārstrādi, un pigmentu ražošanu;

| — | ir bažas par elpošanas orgānu kairinājumu, nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti, genotoksicitāti un kancerogenitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot vielu rūpnieciskās lietošanas laikā, jo viela ir kancerogēna visās devās. |
| --- | --- |

—

ir bažas par elpošanas orgānu kairinājumu, nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti, genotoksicitāti un kancerogenitāti kā kaitīgas iedarbības sekām ieelpojot vielu rūpnieciskās lietošanas laikā, jo viela ir kancerogēna visās devās.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | izskatot scenārijus riska novērtējumā, konstatēts, ka kadmija oksīdu izmanto tikai niķeļa kadmija bateriju ražošanā, un šādā gadījumā kaitīgas ietekmes uz patērētājiem nav, vai tā ir niecīga. |
| --- | --- |

—

izskatot scenārijus riska novērtējumā, konstatēts, ka kadmija oksīdu izmanto tikai niķeļa kadmija bateriju ražošanā, un šādā gadījumā kaitīgas ietekmes uz patērētājiem nav, vai tā ir niecīga.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par toksicitāti elpošanas orgāniem kā sekas ietekmei (galvenokārt ieelpojot), kas var rasties punktveida emisijas avotu tuvumā; |
| --- | --- |

—

ir bažas par toksicitāti elpošanas orgāniem kā sekas ietekmei (galvenokārt ieelpojot), kas var rasties punktveida emisijas avotu tuvumā;

| — | ir bažas par nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti kā kaitīgas iedarbības uz vidi sekas, kas var rasties pieaugušajiem, kuri smēķē vai/un kuriem ir nepietiekams dzelzs saturs organismā, un/vai kuri dzīvo punktveida emisijas avotu tuvumā; |
| --- | --- |

—

ir bažas par nieru un kaulu sistēmas hronisku toksicitāti kā kaitīgas iedarbības uz vidi sekas, kas var rasties pieaugušajiem, kuri smēķē vai/un kuriem ir nepietiekams dzelzs saturs organismā, un/vai kuri dzīvo punktveida emisijas avotu tuvumā;

| — | ir bažas par genotoksicitāti un kancerogenitāti kā sekas kaitīgai iedarbībai uz vidi pēc visiem kaitīgās iedarbības scenārijiem, jo viela ir kancerogēna visās devās. |
| --- | --- |

—

ir bažas par genotoksicitāti un kancerogenitāti kā sekas kaitīgai iedarbībai uz vidi pēc visiem kaitīgās iedarbības scenārijiem, jo viela ir kancerogēna visās devās.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi ārpus tiem, ko jau izmanto.

Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ņemot vērā kontroles līmeni ražošanā un izmantošanā, ar vielas fizikāli ķīmiskajām īpašībām saistītie riski ir nelieli. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kontroles līmeni ražošanā un izmantošanā, ar vielas fizikāli ķīmiskajām īpašībām saistītie riski ir nelieli.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU, TOSTARP SEDIMENTIEM,

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par lokālo ūdens ekosistēmu piecās kadmija ražošanas (metālisks kadmijs: viena ražošanas vieta) vai kadmija pārstrādes (divas pigmentu ražošanas vietas, pārklājumi un sakausējumi) vietās/scenārijos; |
| --- | --- |

—

ir bažas par lokālo ūdens ekosistēmu piecās kadmija ražošanas (metālisks kadmijs: viena ražošanas vieta) vai kadmija pārstrādes (divas pigmentu ražošanas vietas, pārklājumi un sakausējumi) vietās/scenārijos;

| — | ir bažas par vietējo ūdens ekosistēmu vienā pārstrādes vietā; |
| --- | --- |

—

ir bažas par vietējo ūdens ekosistēmu vienā pārstrādes vietā;

| — | ir bažas par atkritumu poligonu, no kura infiltrāts ar kadmija koncentrāciju 50 μg/L nonāk tieši virszemes ūdeņos; |
| --- | --- |

—

ir bažas par atkritumu poligonu, no kura infiltrāts ar kadmija koncentrāciju 50 μg/L nonāk tieši virszemes ūdeņos;

| — | ir bažas par ūdeņiem Apvienotajā Karalistē un Valonijas reģionā Beļģijā, jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90; |
| --- | --- |

—

ir bažas par ūdeņiem Apvienotajā Karalistē un Valonijas reģionā Beļģijā, jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona upēs un ezeros procentile ir 90;

| — | ir bažas par sedimentos dzīvojošiem organismiem saistībā ar kadmija pārklājumu un kadmija sakausējumu nozari; |
| --- | --- |

—

ir bažas par sedimentos dzīvojošiem organismiem saistībā ar kadmija pārklājumu un kadmija sakausējumu nozari;

| — | ir bažas par sedimentos dzīvojošajiem organismiem četrās ražošanas vietās (viena metāliska kadmija ražošanas vieta, divas kadmija pigmenta ražošanas vietas un viena kadmija pārstrādes vieta) un četros cieto atkritumu apsaimniekošanas scenārijos (1 cieto sadzīves atkritumu sadedzināšanas vieta, 3 atkritumu poligoni), ja no gaistošo skābo sulfīdu datubāzes bioloģiskās pieejamības korekcijai izmantoja zemāko starp ES reģioniem (dati no Vācijas par triju upju sistēmām) aprēķināto procentili — 10. |
| --- | --- |

—

ir bažas par sedimentos dzīvojošajiem organismiem četrās ražošanas vietās (viena metāliska kadmija ražošanas vieta, divas kadmija pigmenta ražošanas vietas un viena kadmija pārstrādes vieta) un četros cieto atkritumu apsaimniekošanas scenārijos (1 cieto sadzīves atkritumu sadedzināšanas vieta, 3 atkritumu poligoni), ja no gaistošo skābo sulfīdu datubāzes bioloģiskās pieejamības korekcijai izmantoja zemāko starp ES reģioniem (dati no Vācijas par triju upju sistēmām) aprēķināto procentili — 10.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par kadmija pārklājumu un sakausējumu ražošanas vietām; |
| --- | --- |

—

ir bažas par kadmija pārklājumu un sakausējumu ražošanas vietām;

| — | ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona augsnēs procentile ir 90. |
| --- | --- |

—

ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona augsnēs procentile ir 90.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU

Secinājums nav izdarīts, jo nav veikts atmosfēras risku raksturojums.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka jāveic īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par pārklājumu un sakausējumu nozares ietekmi uz vietējām un centrālajām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām; |
| --- | --- |

—

ir bažas par pārklājumu un sakausējumu nozares ietekmi uz vietējām un centrālajām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām;

| — | ir bažas par mikroorganismiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtās, jo viens niķeļa kadmija bateriju pārstrādes uzņēmums ražošanas notekūdeņus novada uz centrālajām attīrīšanas iekārtām, kas atrodas ārpus uzņēmuma teritorijas. |
| --- | --- |

—

ir bažas par mikroorganismiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtās, jo viens niķeļa kadmija bateriju pārstrādes uzņēmums ražošanas notekūdeņus novada uz centrālajām attīrīšanas iekārtām, kas atrodas ārpus uzņēmuma teritorijas.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SEKUNDĀRU SAINDĒŠANOS

ir tāds, ka jāveic īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona augsnēs procentile ir 90. |
| --- | --- |

—

ir bažas par vienu reģionu (Apvienotā Karaliste), jo veikto kadmija vidējās koncentrācijas mērījumu reģiona augsnēs procentile ir 90.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, jo īpaši Padomes Direktīva 2004/37/EK (3) (direktīva par kancerogēniem un mutagēniem), nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

Šā regulējuma satvarā ir ieteicams:

| — | noteikt Kopienas līmenī kadmija arodekspozīcijas robežvērtības un kadmija satura robežvērtību bioloģiskos objektos saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK (4) vai vajadzības gadījumā ar Direktīvu 2004/37/EK. |
| --- | --- |

—

noteikt Kopienas līmenī kadmija arodekspozīcijas robežvērtības un kadmija satura robežvērtību bioloģiskos objektos saskaņā ar Direktīvu 98/24/EK (4) vai vajadzības gadījumā ar Direktīvu 2004/37/EK.

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

| — | apsvērt iespēju pārskatīt kadmija oksīda ierobežoto saturu pārtikā, kas noteikts Regulā 1881/2006/EK par konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (6); |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju pārskatīt kadmija oksīda ierobežoto saturu pārtikā, kas noteikts Regulā 1881/2006/EK par konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (6);

| — | apsvērt iespēju noteikt kadmija pieļaujamo saturu tabakas maisījumos/lapās saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/37/EK (tabakas izstrādājumu direktīva) (7). |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju noteikt kadmija pieļaujamo saturu tabakas maisījumos/lapās saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/37/EK (tabakas izstrādājumu direktīva) (7).

| — | apsvērt iespēju Kopienas līmenī noteikt maksimāli pieļaujamo kadmija oksīda koncentrāciju minerālmēslos, ievērojot nosacījumu dažādību Kopienā. |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju Kopienas līmenī noteikt maksimāli pieļaujamo kadmija oksīda koncentrāciju minerālmēslos, ievērojot nosacījumu dažādību Kopienā.

---

(1)  Vielas klasifikācija ir noteikta ar Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/73/EK, ar ko 29. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp., ko groza OV L 216, 16.6.2004., 3. lpp.).

(2)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts atrodams Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē internetā:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3)  OV L 158, 30.4.2004.

(4)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(5)  OV L 262, 27.9.1976., 201. lpp.

(6)  OV L 394, 20.12.2006., 5. lpp.

(7)  OV L 194, 18.7.2001.

(8)  Vielas klasifikācija ir noteikta ar Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/73/EK, ar ko 29. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp., ko groza OV L 216, 16.6.2004., 3. lpp.).

---

| 14.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/14

---

Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: benzilbutilftalāts (BBF), 2-furaldehīds (furfurols), nātrija perborāts

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 149/04)

Padomes 1993. gada 23. marta Regulā (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1) paredzēti noteikumi par datu paziņošanu, prioritāšu noteikšanu, riska faktoru novērtēšanu un, vajadzības gadījumā, stratēģiju izstrādāšanu esošo vielu bīstamības riska samazināšanai.

Ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 793/93, novērtēšanai saskaņā ar Komisijas Regulām (EK) Nr. 2268/95 (2) un (EK) Nr. 143/97 (3) attiecīgi par prioritāro vielu otro un trešo sarakstu, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93, kā prioritāras identificētas šādas vielas:

| — | benzilbutilftalāts (BBF), |
| --- | --- |

—

benzilbutilftalāts (BBF),

| — | 2-furaldehīds (furfurols), |
| --- | --- |

—

2-furaldehīds (furfurols),

| — | nātrija perborāts. |
| --- | --- |

—

nātrija perborāts.

Ziņotājas dalībvalstis, kas izraudzītas saskaņā ar minētajām regulām, atbilstīgi Komisijas 1994. gada 28. jūnija Regulai (EK) Nr. 1488/94, ar ko nosaka principus esošo vielu riska faktoru novērtēšanai attiecībā uz cilvēkiem un vidi (4), ir novērtējušas riska faktorus saistībā ar šo vielu kaitīgumu cilvēkiem un videi, kā arī piedāvājušas stratēģiju risku samazināšanai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93.

Notikušas apspriedes ar Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātnisko komiteju (SCTEE) un Veselības n vides risku komiteju (SCHER), kas sniegušas atzinumus par ziņotāju sagatavoto novērtējumu. Šie atzinumi atrodami minēto zinātnisko komiteju tīmekļa vietnē.

Riska novērtēšanas rezultāti un riska samazināšanas ieteicamās stratēģijas, kā paredzēts 11. panta 2. punktā Regulā (EEK) Nr. 793/93, jāpieņem Kopienas līmenī, un Komisijai tās jāpublicē. Šajā paziņojumā un attiecīgajā Komisijas ieteikumā 2008/447/EK (5)sniegti riska faktoru novērtēšanas rezultāti (6), kā arī stratēģijas, kā ierobežot iepriekšminēto vielu bīstamības risku.

Šajā paziņojumā iekļautie riska faktoru novērtēšanas rezultāti un bīstamības riska samazināšanas stratēģijas saskan ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. panta 1. punktu.

---

(1)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.

(2)  OV L 231, 28.9.1995., 18. lpp.

(3)  OV L 25, 28.1.1997., 13. lpp.

(4)  OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.

(5)  OV L 156, 14.6.2008.

(6)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

---

PIELIKUMS

1. DAĻA

| CAS Nr. 85-68-7 | | EINECS Nr. 201-622-7 |
| --- | --- | --- |
| Struktūrformula: | |
| EINECS nosaukums: | benzilbutilftalāts |
| IUPAC nosaukums: | benzilbutilftalāts |
| Ziņotāja dalībvalsts: | Norvēģija |
| Klasifikācija (1): | 2. kl. repr.; R61
  3. kl. repr.; R62
  N; R50-53 |

CAS Nr. 85-68-7

EINECS Nr. 201-622-7

Struktūrformula:

Image

EINECS nosaukums:

benzilbutilftalāts

IUPAC nosaukums:

benzilbutilftalāts

Ziņotāja dalībvalsts:

Norvēģija

Klasifikācija (1):

2. kl. repr.; R61

3. kl. repr.; R62

N; R50-53

Riska vērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, kuru Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (2).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt (vairāk nekā 95 % kopējā patēriņa) izmanto par polivinilhlorīda (PVH) u.c. polimēru materiālu plastifikatoru.

Ar BBF plastificētus polimēru materiālus izmanto sadzīvē un ražošanā, piemēram, grīdu segumam, hermētiķiem, krāsām, tekstilmateriālu pārklājumiem un adhezīviem. Neliela apjoma ar polimēru materiāliem nesaistīts, bet būtisks lietojums ir pārtikas produktu iesaiņošana un iepakošana, kuras apjoms tehnoloģiju attīstības dēļ pēdējos gados ir samazinājies, un pēc BBF vairs nav pieprasījuma tā izmantošanai pārtikas produktu iesaiņojuma materiāliem (piemēram, pēc mākslīgās celulozes plēves). Bez tam ir dati par to, ka BBF nelielā koncentrācijā konstatēts bērnu kopšanas piederumos un rotaļlietās; tomēr šajos izstrādājumos BBF acīmredzot nonāk kā blakusprodukts vai piemaisījums, jo to ražošanai netiek izmantots ar īpašu nolūku.

Tā kā BBF nav ķīmiski saistīts ar attiecīgo matricu, tas var no polimēru materiāla migrēt un kļūt kustīgs emisijām uz citām matricām (vides vai bioloģiskām). BBF var izdalīties no polimēru materiāliem to izstrādājumu lietošanas laikā vai pēc tā. Izdalīšanās ātrums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, piemēram, temperatūras un izstrādājuma lietošanas fizikālmehāniskajiem apstākļiem.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēku veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠAJIEM, PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

norāda, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Tomēr jāatzīmē, ka riska novērtējumā nav vērtēta ar citu ftalātu izmantošanu saistītā kaitīgās iedarbības aditivitāte.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

rāda, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFFĒRU

norāda, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

| 1. | liecina, ka vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:






  — | ar ūdens ekosistēmu saistīto risku pareizai raksturošanai vajadzīga plašāka informācija. |
| --- | --- | --- |

1.

liecina, ka vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

—

ar ūdens ekosistēmu saistīto risku pareizai raksturošanai vajadzīga plašāka informācija.

Informācijas un/vai testēšanas prasības ir:

| — | ilglaicīgi pētījumi par iedarbību uz zivju vairošanos un to endokrīno sistēmu. |
| --- | --- |

—

ilglaicīgi pētījumi par iedarbību uz zivju vairošanos un to endokrīno sistēmu.

| 2. | ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Jāņem vērā riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto. Secinājums ir izdarīts, jo: | ir bažas par ūdens vides (un sedimentu) stāvokli kā kaitīgās iedarbības sekām, ko rada grīdas segumi gan mazos, gan lielos objektos, un ar polimēru materiāliem nesaistīti lietojumi pārstrādes un kompozītmateriālu vai receptūru sagatavošanas laikā. |
| --- | --- | --- |

2.

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Jāņem vērā riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto. Secinājums ir izdarīts, jo:

ir bažas par ūdens vides (un sedimentu) stāvokli kā kaitīgās iedarbības sekām, ko rada grīdas segumi gan mazos, gan lielos objektos, un ar polimēru materiāliem nesaistīti lietojumi pārstrādes un kompozītmateriālu vai receptūru sagatavošanas laikā.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Jāņem vērā riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par ūdens vides (un sedimentu) stāvokli kā kaitīgās iedarbības sekām, ko rada grīdas segumi gan mazos, gan lielos objektos, tekstilmateriāli ar PVH pārklājumu un ar polimēru materiāliem nesaistīti lietojumi pārstrādes un kompozītmateriālu vai receptūru sagatavošanas laikā. Scenāriji, kas rada bažas, ir pēc pieejamajiem emisiju datiem izstrādātie parastie scenāriji. |
| --- | --- |

—

ir bažas par ūdens vides (un sedimentu) stāvokli kā kaitīgās iedarbības sekām, ko rada grīdas segumi gan mazos, gan lielos objektos, tekstilmateriāli ar PVH pārklājumu un ar polimēru materiāliem nesaistīti lietojumi pārstrādes un kompozītmateriālu vai receptūru sagatavošanas laikā. Scenāriji, kas rada bažas, ir pēc pieejamajiem emisiju datiem izstrādātie parastie scenāriji.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠAJIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto. Šā regulējuma satvarā ir ieteicams:

| — | Kopienas līmenī noteikt BBF arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu 98/24/EEK (3); |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī noteikt BBF arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu 98/24/EEK (3);

VIDEI

Ir ieteicams:

| — | lai vienkāršotu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 2008/1/EK (4) (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole), BBF jāiekļauj pastāvīgajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP); |
| --- | --- |

—

lai vienkāršotu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 2008/1/EK (4) (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole), BBF jāiekļauj pastāvīgajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP);

| — | ņemot vērā esošā tiesiskā regulējuma pasākumus saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/769/EEK (direktīva par tirdzniecību un lietošanu) noteikt BBF lietošanas ierobežojumus ražošanas iekārtās BBF saturošu polimēru materiālu pārstrādei (plastizola grīdas seguma materiāla masas sagatavošana un pārstrāde), tekstilmateriālu PVH pārklājumu sagatavošanai un pārstrādei, kā arī BBF lietojumiem, kas nav saistīti ar polimēru materiāliem, paredzot attiecīgu atbrīvojumu tādām iekārtām, kurām nav BBF emisiju vidē, un iekārtām, kurās BBF emisijas tiek pietiekami samazinātas. Pietiekama samazināšana nozīmē, piemēram, efektīvu izplūdes gāzu un notekūdeņu attīrīšanu. Emisiju samazināšanas efektivitāte ir jādokumentē, lai dalībvalstu iestādes varētu veikt attiecīgu uzraudzību. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā esošā tiesiskā regulējuma pasākumus saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/769/EEK (direktīva par tirdzniecību un lietošanu) noteikt BBF lietošanas ierobežojumus ražošanas iekārtās BBF saturošu polimēru materiālu pārstrādei (plastizola grīdas seguma materiāla masas sagatavošana un pārstrāde), tekstilmateriālu PVH pārklājumu sagatavošanai un pārstrādei, kā arī BBF lietojumiem, kas nav saistīti ar polimēru materiāliem, paredzot attiecīgu atbrīvojumu tādām iekārtām, kurām nav BBF emisiju vidē, un iekārtām, kurās BBF emisijas tiek pietiekami samazinātas. Pietiekama samazināšana nozīmē, piemēram, efektīvu izplūdes gāzu un notekūdeņu attīrīšanu. Emisiju samazināšanas efektivitāte ir jādokumentē, lai dalībvalstu iestādes varētu veikt attiecīgu uzraudzību.

2. DAĻA

| CAS Nr. 98-01-1 | | EINECS Nr. 202-627-7 |
| --- | --- | --- |
| Struktūrformula: | |
| Molekulformula: | C5H4O2 |
| EINECS nosaukums: | 2-furaldehīds |
| IUPAC nosaukums: | 2-furaldehīds |
| Ziņotāja dalībvalsts: | Nīderlande |
| Klasifikācija (5): | nav |

CAS Nr. 98-01-1

EINECS Nr. 202-627-7

Struktūrformula:

Image

Molekulformula:

C5H4O2

EINECS nosaukums:

2-furaldehīds

IUPAC nosaukums:

2-furaldehīds

Ziņotāja dalībvalsts:

Nīderlande

Klasifikācija (5):

nav

Riska vērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, kuru Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā apmēram 75 % no vielas kopējā patēriņa izmanto furāna savienojumu ražošanai. Pārējo daļu galvenokārt izmanto par selektīvās attīrīšanas šķīdinātāju naftas pārstrādes uzņēmumos. Citi zināmie lietojumi ir ugunsizturīgo materiālu un pesticīdu ražošana, izmantošana par gazoila ķīmisko marķieri (naftas pārstrādes uzņēmumos). Bez tam to izmanto arī par smaržvielu kosmētikas līdzekļu ražošanai un analītiskajā ķīmijā par reaktīvu. Apvienotajā Karalistē izlietojuma struktūra ir citāda — tur apmēram 40 % kopējā patēriņa tiek izmantota sintētisko sveķu, abrazīvu un ugunsizturīgo materiālu ražošanai.

Riska novērtējumā konstatēti arī vairāki dabīgi ar Kopienā ražotās vai importētās vielas aprites ciklu nesaistīti kaitīgās iedarbības avoti. Runa ir par to, ka 2-furaldehīds ir dabā sastopama gaistoša viela, ko satur daudzi pārtikas produkti (augļi, dārzeņi, vīns, maize) un vairākas augu ēteriskās eļļas; 2-furaldehīds nelielā daudzumā veidojas arī vairākos pārtikas produktos un kā ķīmiskās rūpniecības un degvielas ražošanas atkritumu sadalīšanās blakusprodukts. Bez tam 2-furaldehīds kā piesārņotājviela ievērojamos daudzumos izdalās, celulozes un papīra rūpniecībā iegūstot celulozi pēc sulfītmetodes, tas var nokļūt vidē ar dūmiem, kurinot ar malku vai sadedzinot koksni. Citi riski, kas nav tieši saistīti ar Kopienā ražotās vai importētās vielas kaitīgo iedarbību, kura ir netīša, neietilpst šā pilnīgā risku novērtēšanas pārskata jomā, tomēr tajā ir informācija, ko var izmantot šo citu risku novērtēšanai.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠAJIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | visos scenārijos ir bažas par sistēmisku un vietēju kaitīgu iedarbību uz elpošanas ceļiem kā sekām vielas atkārtotai iedarbībai, to ieelpojot, |
| --- | --- |

—

visos scenārijos ir bažas par sistēmisku un vietēju kaitīgu iedarbību uz elpošanas ceļiem kā sekām vielas atkārtotai iedarbībai, to ieelpojot,

| — | pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu, ražošanas procesos veicot tīrīšanas operācijas un iekārtu apkopes, |
| --- | --- |

—

pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu, ražošanas procesos veicot tīrīšanas operācijas un iekārtu apkopes,

| — | pastāv attīstības traucējumu risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu un ieelpojot, ražošanas procesos veicot tīrīšanas operācijas un iekārtu apkopes, |
| --- | --- |

—

pastāv attīstības traucējumu risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu un ieelpojot, ražošanas procesos veicot tīrīšanas operācijas un iekārtu apkopes,

| — | pastāv kancerogenitātes risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu un ieelpojot pēc visiem kaitīgas iedarbības scenārijiem. |
| --- | --- |

—

pastāv kancerogenitātes risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu un ieelpojot pēc visiem kaitīgas iedarbības scenārijiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana,, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ņemot vērā vielas īpašības, nav sagaidāmi riski, kas varētu būt saistīti ar tās fizikāli ķīmiskajām īpašībām. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vielas īpašības, nav sagaidāmi riski, kas varētu būt saistīti ar tās fizikāli ķīmiskajām īpašībām.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

liecina, ka vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | lai pareizi raksturotu 2-furaldehīda toksisko iedarbību uz sauszemes ekosistēmām, vajadzīga plašāka informācija. Scenārijos “maisījumu gatavošana ugunsizturīgo materiālu ražošanai” un “izmantošana par pesticīdu ražošanas starpproduktu” prognozējamā koncentrācija vidē (PECaugsnē) ir lielāka par prognozējamo nenovērojamas kaitīgas iedarbības koncentrāciju (PNECaugsnē). Sauszemes ekosistēmas PNEC nosaka pēc līdzsvarošanas paņēmiena, un tāpēc PNEC vērtība jāprecizē, veicot eksperimentālus pētījumus; |
| --- | --- |

—

lai pareizi raksturotu 2-furaldehīda toksisko iedarbību uz sauszemes ekosistēmām, vajadzīga plašāka informācija. Scenārijos “maisījumu gatavošana ugunsizturīgo materiālu ražošanai” un “izmantošana par pesticīdu ražošanas starpproduktu” prognozējamā koncentrācija vidē (PECaugsnē) ir lielāka par prognozējamo nenovērojamas kaitīgas iedarbības koncentrāciju (PNECaugsnē). Sauszemes ekosistēmas PNEC nosaka pēc līdzsvarošanas paņēmiena, un tāpēc PNEC vērtība jāprecizē, veicot eksperimentālus pētījumus;

| — | tomēr šim vides segmentam netiek ierosināt veikt izmēģinājumus, jo ir izstrādāti ieteikumi par riska samazināšanas pasākumiem vietējai ūdens videi, kuros iekļaujami arī secinājumi attiecībā uz sauszemes vidi. |
| --- | --- |

—

tomēr šim vides segmentam netiek ierosināt veikt izmēģinājumus, jo ir izstrādāti ieteikumi par riska samazināšanas pasākumiem vietējai ūdens videi, kuros iekļaujami arī secinājumi attiecībā uz sauszemes vidi.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par kaitīgas iedarbības sekām uz ūdens vidi, ko rada minerāleļļu un degvielu ķīmiskā marķiera gatavošana, maisījumu gatavošana ugunsizturīgo materiālu ražošanai un izmantošana par pesticīdu ražošanas starpproduktu. |
| --- | --- |

—

ir bažas par kaitīgas iedarbības sekām uz ūdens vidi, ko rada minerāleļļu un degvielu ķīmiskā marķiera gatavošana, maisījumu gatavošana ugunsizturīgo materiālu ražošanai un izmantošana par pesticīdu ražošanas starpproduktu.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠAJIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

Šā regulējuma satvarā ir ieteicams

| — | Kopienas līmenī noteikt 2-furaldehīda arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu 98/24/EEK (3). |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī noteikt 2-furaldehīda arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu 98/24/EEK (3).

VIDEI

| — | lai vienkāršotu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2008/1/EK (4) (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole), ieteicams 2-furaldehīdu iekļaut pastāvīgajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP). |
| --- | --- |

—

lai vienkāršotu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2008/1/EK (4) (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole), ieteicams 2-furaldehīdu iekļaut pastāvīgajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP).

3. DAĻA

| CAS Nr. 11138-47-9 | | EINECS Nr. 234-390-0 |
| --- | --- | --- |
| Bezūdens formai piešķirtais numurs, attiecas arī uz monohidrātu un tetrahidrātu |
| Struktūrformulas: | | BHO3. H2O.Na (monohidrāts) |
| | BHO3. 4H2O.Na (tetrahidrāts) |
| EINECS nosaukums: | perborskābes nātrija sāls |
| IUPAC nosaukums: | nātrija perborāts |
| Ziņotāja dalībvalsts: | Austrija |
| Klasifikācija (6): | nav |

CAS Nr. 11138-47-9

EINECS Nr. 234-390-0

Bezūdens formai piešķirtais numurs, attiecas arī uz monohidrātu un tetrahidrātu

Struktūrformulas:

Image

BHO3. H2O.Na (monohidrāts)

Image

BHO3. 4H2O.Na (tetrahidrāts)

EINECS nosaukums:

perborskābes nātrija sāls

IUPAC nosaukums:

nātrija perborāts

Ziņotāja dalībvalsts:

Austrija

Klasifikācija (6):

nav

Riska novērtējuma (2) pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts.

Riska novērtējumā novērtēts nātrija perborāta un tā sadalīšanās produkta — ūdeņraža peroksīda — radītais risks. Pilnajā riska novērtēšanas pārskatā nav otra tā sadalīšanās produkta — borskābes — radītā riska novērtējuma.

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, riska novērtējumā konstatēts, ka Eiropas Kopienā nātrija perborāta monohidrātu un tetrahidrātu galvenokārt izmanto par oksidētājām un balinātājām vielām mazgāšanas līdzekļos (izmantošanai mājsaimniecībā un profesionāliem lietojumiem paredzētajos mazgāšanas līdzekļos) un tīrīšanas līdzekļu sastāvā (piemēram, automātiskajām trauku mazgāšanas mašīnām paredzētajos līdzekļos, traipu izņemšanas līdzekļos balinošo tablešu veidā) un kosmētikas līdzekļos (zobu protēžu tīrīšanai). Veļas mazgāšanas līdzekļos perborātus izmanto netīras veļas mazgāšanai paredzēto parasto pulveru un koncentrēto pulveru sastāvā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A.   Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠAJIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

| — | ir bažas par vietēju iedarbību uz augšējiem elpošanas ceļiem un par attīstības defektiem kā kaitīgas iedarbības sekām pēc nātrija perborāta ieelpošanas ražošanas procesa laikā. |
| --- | --- |

—

ir bažas par vietēju iedarbību uz augšējiem elpošanas ceļiem un par attīstības defektiem kā kaitīgas iedarbības sekām pēc nātrija perborāta ieelpošanas ražošanas procesa laikā.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KAS PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B.   Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

| — | riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem. |
| --- | --- |

—

riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠAJIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

---

(1)  Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/73/EK, ar ko 29. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp., labojums ar OV L 216, 16.6.2004., 125. lpp.).

(2)  Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(4)  OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.

(5)  Patlaban šī ķīmiskā viela nav iekļauta I pielikumā Direktīvā 67/548/EEK.

(6)  Patlaban šī ķīmiskā viela nav iekļauta I pielikumā Direktīvā 67/548/EEK.

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 14.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/21

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 13. jūnijs

(2008/C 149/05)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,5336 |
| JPY | Japānas jēna | 166,05 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4567 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,78835 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3650 |
| CHF | Šveices franks | 1,6113 |
| ISK | Islandes krona | 122,16 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0500 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,195 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 247,50 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7060 |
| PLN | Polijas zlots | 3,3880 |
| RON | Rumānijas leja | 3,6715 |
| SKK | Slovākijas krona | 30,300 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9300 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6394 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5747 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,9834 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,0552 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1180 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 601,85 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,5330 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,5846 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2460 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 277,82 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0264 |
| PHP | Filipīnu peso | 68,268 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,5300 |
| THB | Taizemes bats | 50,939 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5131 |
| MXN | Meksikas peso | 15,9234 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,5336

JPY

Japānas jēna

166,05

DKK

Dānijas krona

7,4567

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,78835

SEK

Zviedrijas krona

9,3650

CHF

Šveices franks

1,6113

ISK

Islandes krona

122,16

NOK

Norvēģijas krona

8,0500

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,195

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

247,50

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7060

PLN

Polijas zlots

3,3880

RON

Rumānijas leja

3,6715

SKK

Slovākijas krona

30,300

TRY

Turcijas lira

1,9300

AUD

Austrālijas dolārs

1,6394

CAD

Kanādas dolārs

1,5747

HKD

Hongkongas dolārs

11,9834

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,0552

SGD

Singapūras dolārs

2,1180

KRW

Dienvidkorejas vons

1 601,85

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,5330

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,5846

HRK

Horvātijas kuna

7,2460

IDR

Indonēzijas rūpija

14 277,82

MYR

Malaizijas ringits

5,0264

PHP

Filipīnu peso

68,268

RUB

Krievijas rublis

36,5300

THB

Taizemes bats

50,939

BRL

Brazīlijas reāls

2,5131

MXN

Meksikas peso

15,9234

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 14.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/22

---

Komisijas paziņojums par to, kā tiek īstenots 4. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (1)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 149/06)

(Kopienas specifikāciju nosaukumu un atsauču publicēšana saskaņā ar regulu)

| Organizācija | Atsauce | Izdevuma numurs | Kopienas specifikāciju nosaukums | Izdevuma datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurocontrol (2) | Spec-0106 | 4.1 | Eirokontroles specifikācija tiešai savstarpējai datu apmaiņai (OLDI) (3) | 16.1.2008. |

Organizācija

Atsauce

Izdevuma numurs

Kopienas specifikāciju nosaukums

Izdevuma datums

Eurocontrol (2)

Spec-0106

4.1

Eirokontroles specifikācija tiešai savstarpējai datu apmaiņai (OLDI) (3)

16.1.2008.

---

(1)  OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.

(2)  Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija, Rue de la Fusée 96, B-1130 Brisele, tālr. (32-2) 729 90 11, fakss (32-2) 729 51 90.

(3)  http://www.eurocontrol.int/ses/public/standard_page/sk_community_specs_completed.html

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 14.6.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 149/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 149/23

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5203 — EZW/Gazeley)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 149/07)

| 1. | Komisija 2008. gada 6. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Economic Zones World FZE (“EZW”, Apvienotie Arābu Emirāti), kas pieder Dubai World Group, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Gazeley Ltd (“Gazeley”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 6. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Economic Zones World FZE (“EZW”, Apvienotie Arābu Emirāti), kas pieder Dubai World Group, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Gazeley Ltd (“Gazeley”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums EZW: ekonomisko zonu, loģistikas uzņēmumu un industriālo zonu izveide, paplašināšana un pārvaldība; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums EZW: ekonomisko zonu, loģistikas uzņēmumu un industriālo zonu izveide, paplašināšana un pārvaldība;

| — | uzņēmums Gazeley: izplatīšanas centru izveide Rietumeiropā, kā arī Ķīnā un jaunattīstības valstu tirgos. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Gazeley: izplatīšanas centru izveide Rietumeiropā, kā arī Ķīnā un jaunattīstības valstu tirgos.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5203 — EZW/Gazeley uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5203 — EZW/Gazeley uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---