# Den Europæiske Unions C 182/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 182 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang19. juli 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 182

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang19. juli 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2008/C 182/01 | Rådets udtalelse af 8. juli 2008 — Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011 | 1 |
| 2008/C 182/02 | Rådets udtalelse af 8. juli 2008 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2007-2010 | 6 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2008/C 182/01

Rådets udtalelse af 8. juli 2008 — Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011

1

2008/C 182/02

Rådets udtalelse af 8. juli 2008 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2007-2010

6

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/03 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 10 |
| 2008/C 182/04 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 13 |
| 2008/C 182/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 182/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary) (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 182/03

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

10

2008/C 182/04

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

13

2008/C 182/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  )

1

15

2008/C 182/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary) (
  1
  )

1

15

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/07 | Euroens vekselkurs | 16 |
| 2008/C 182/08 | Meddelelse om gennemførelsen og den fremtidige udvikling af fællesskabslovgivningen om lette køretøjers emissionsniveau og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (Euro 5 og Euro 6) | 17 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 182/09 | Uddrag af en beslutning om en likvidationsforanstaltning vedrørende JSC OGRES KOMERCBANKA truffet i henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter | 21 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 182/07

Euroens vekselkurs

16

2008/C 182/08

Meddelelse om gennemførelsen og den fremtidige udvikling af fællesskabslovgivningen om lette køretøjers emissionsniveau og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (Euro 5 og Euro 6)

17

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 182/09

Uddrag af en beslutning om en likvidationsforanstaltning vedrørende JSC OGRES KOMERCBANKA truffet i henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter

21

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/10 | Meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af visse antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af silicium med oprindelse i Rusland | 22 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/11 | Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Yvelines-tilladelsen)
   (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 182/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  ) | 25 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2008/C 182/10

Meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af visse antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af silicium med oprindelse i Rusland

22

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 182/11

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Yvelines-tilladelsen)
   (
  1
  )

(Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Yvelines-tilladelsen)

1

23

2008/C 182/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  )

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. juli 2008

Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2007-2011

(2008/C 182/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den (8. juli 2008) gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2007-2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den (8. juli 2008) gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2007-2011 (2).

| (2) | I de seneste 10 år har den årlige vækst i det reale BNP ligget på omkring 2,25 % i gennemsnit, hvilket er lidt højere end gennemsnitsvæksten i euroområdet. Denne forholdsvise høje vækst i BNP har medført faldende ledighed, samtidig med at beskæftigelsesraten (især blandt yngre og ældre arbejdstagere) og antallet af arbejdstimer fortsat ligger lavt, hvilket afspejler en høj skat på arbejde, et ufleksibelt arbejdsmarked, ringe krav om jobsøgning og en reel pensionsalder, der ligger lavt.
  Budgettet har ligget omkring balance siden 2000 (bortset fra 2005), og gældskvoten, som var faldet fra 134 % af BNP i 1993 til 108 % af BNP i 2000, er fortsat faldet markant og ligger nu under 85 % af BNP. En øget beskæftigelsesrate vil sammen med en forbedret budgetstilling bidrage til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. |
| --- | --- |

(2)

I de seneste 10 år har den årlige vækst i det reale BNP ligget på omkring 2,25 % i gennemsnit, hvilket er lidt højere end gennemsnitsvæksten i euroområdet. Denne forholdsvise høje vækst i BNP har medført faldende ledighed, samtidig med at beskæftigelsesraten (især blandt yngre og ældre arbejdstagere) og antallet af arbejdstimer fortsat ligger lavt, hvilket afspejler en høj skat på arbejde, et ufleksibelt arbejdsmarked, ringe krav om jobsøgning og en reel pensionsalder, der ligger lavt.

Budgettet har ligget omkring balance siden 2000 (bortset fra 2005), og gældskvoten, som var faldet fra 134 % af BNP i 1993 til 108 % af BNP i 2000, er fortsat faldet markant og ligger nu under 85 % af BNP. En øget beskæftigelsesrate vil sammen med en forbedret budgetstilling bidrage til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

| (3) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 2,8 % i 2007 til 1,9 % i 2008 for derefter at stabilisere sig på omkring 2 % i de efterfølgende år. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer scenariet for 2008 og 2009 at være baseret på optimistiske vækstforudsætninger set over for de forværrede eksterne omstændigheder og den højere inflation, der har kunnet konstateres efter, at fremskrivningerne i programmet var færdige. Vækstforudsætningerne for 2010-2011 er temmelig plausible. I programopdateringen forventes inflationen at stige til 3,0 % i 2008 for derefter at falde til 1,75 % i perioden 2009-2011. Programmets inflationsfremskrivninger for 2008-2009 forekommer at ligge på den lave side i betragtning af stigningen i prisen på råvarer og forarbejdede fødevarer i de seneste måneder. Desuden virker programmets beskæftigelsesfremskrivninger med en stigning på omkring 1 % årligt til at være sat forholdsvis højt, i lyset af at væksten i BNP har ligget under potentialet i hele programperioden. Mens programmets fremskrivninger af lønvæksten ligger lavt for 2008, forekommer de at ligge højt for de efterfølgende år (3,25 til 3,5 %), især i forhold til den forventede lave inflation. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde fra 2,8 % i 2007 til 1,9 % i 2008 for derefter at stabilisere sig på omkring 2 % i de efterfølgende år. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer scenariet for 2008 og 2009 at være baseret på optimistiske vækstforudsætninger set over for de forværrede eksterne omstændigheder og den højere inflation, der har kunnet konstateres efter, at fremskrivningerne i programmet var færdige. Vækstforudsætningerne for 2010-2011 er temmelig plausible. I programopdateringen forventes inflationen at stige til 3,0 % i 2008 for derefter at falde til 1,75 % i perioden 2009-2011. Programmets inflationsfremskrivninger for 2008-2009 forekommer at ligge på den lave side i betragtning af stigningen i prisen på råvarer og forarbejdede fødevarer i de seneste måneder. Desuden virker programmets beskæftigelsesfremskrivninger med en stigning på omkring 1 % årligt til at være sat forholdsvis højt, i lyset af at væksten i BNP har ligget under potentialet i hele programperioden. Mens programmets fremskrivninger af lønvæksten ligger lavt for 2008, forekommer de at ligge højt for de efterfølgende år (3,25 til 3,5 %), især i forhold til den forventede lave inflation.

| (4) | I 2007 udgjorde det offentlige underskud 0,2 % af BNP i forhold til et mål om et overskud på 0,3 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Det ringere resultat i 2007 skyldes i hovedsagen, at udgifterne voksede mere end planlagt og indtrådte til trods for en overraskende positiv vækst i indtægterne. Udgifterne, som var større end forventet, afspejlede især en mærkbar stigning i tilskud til virksomheder som led i servicekuponordningen og ringere resultater fra engangsforanstaltninger end forventet især på grund af, at planlagte udgiftsnedbringende engangsforanstaltninger ikke blev gennemført. De sociale bidrag var højere end planlagt, men dette blev i vid udstrækning modsvaret af, at en række planlagte engangsforanstaltninger ikke blev gennemført.
  Således harmonerede budgetgennemførelsen i 2007 ikke fuldt ud med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. marts 2007 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet (4) og med eurogruppens retningslinjer for budgetpolitikken fra april 2007, da de ekstraordinære indtægter blev anvendt til højere end forventede udgifter. |
| --- | --- |

(4)

I 2007 udgjorde det offentlige underskud 0,2 % af BNP i forhold til et mål om et overskud på 0,3 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Det ringere resultat i 2007 skyldes i hovedsagen, at udgifterne voksede mere end planlagt og indtrådte til trods for en overraskende positiv vækst i indtægterne. Udgifterne, som var større end forventet, afspejlede især en mærkbar stigning i tilskud til virksomheder som led i servicekuponordningen og ringere resultater fra engangsforanstaltninger end forventet især på grund af, at planlagte udgiftsnedbringende engangsforanstaltninger ikke blev gennemført. De sociale bidrag var højere end planlagt, men dette blev i vid udstrækning modsvaret af, at en række planlagte engangsforanstaltninger ikke blev gennemført.

Således harmonerede budgetgennemførelsen i 2007 ikke fuldt ud med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. marts 2007 om den tidligere opdatering af stabilitetsprogrammet (4) og med eurogruppens retningslinjer for budgetpolitikken fra april 2007, da de ekstraordinære indtægter blev anvendt til højere end forventede udgifter.

| (5) | Hovedmålet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at sikre en stadig reduktion af gældskvoten, som i 2007 stadig udgjorde hele 85 % af BNP, til omkring 71 % af BNP i 2011 ved en gradvis opbygning af et nominelt budgetoverskud til 1 % af BNP i 2011 med udgangspunkt i et budget i balance i 2008. Det nominelle overskud, der har været for nedadgående siden 2001 (fra 7,0 % til 3,7 % af BNP i 2007) parallelt med den fremadskridende gældsnedbringelse, forventes at stige til 4,4 % af BNP i 2011. Som følge af det ringere end forventede resultat i 2007 ligger budgetmålene (både nominelt og strukturelt) under målene i den forudgående opdatering for hele programperioden. Den strukturelle balance, der udregnes efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at gå fra et underskud på 0,25 % af BNP i 2007 til et overskud på knap 1,5 % af BNP i 2011. I forhold til hvad der var forudset i den forudgående opdatering af stabilitetsprogrammet, forsinkes opnåelsen af den mellemfristede målsætning — et overskud på 0,5 % af BNP strukturelt set (dvs. konjunkturjusteret og med fradrag af engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) — med ét år til 2009. Justeringen foretages på både udgifts- og indtægtssiden. Den planlagte reduktion af udgifterne på 0,7 procentpoint af BNP nominelt set skyldes overvejende et fald i renteudgifterne, der følger af den fremregnede nedgang i gældskvoten. Indtægtsstigningen udgør 0,5 % af BNP og skyldes forventet vækst i udskrivningsgrundlaget. I modsætning til den forudgående opdatering indeholder programmet udtrykkeligt ingen planer om brug af engangsforanstaltninger efter 2008. |
| --- | --- |

(5)

Hovedmålet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at sikre en stadig reduktion af gældskvoten, som i 2007 stadig udgjorde hele 85 % af BNP, til omkring 71 % af BNP i 2011 ved en gradvis opbygning af et nominelt budgetoverskud til 1 % af BNP i 2011 med udgangspunkt i et budget i balance i 2008. Det nominelle overskud, der har været for nedadgående siden 2001 (fra 7,0 % til 3,7 % af BNP i 2007) parallelt med den fremadskridende gældsnedbringelse, forventes at stige til 4,4 % af BNP i 2011. Som følge af det ringere end forventede resultat i 2007 ligger budgetmålene (både nominelt og strukturelt) under målene i den forudgående opdatering for hele programperioden. Den strukturelle balance, der udregnes efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at gå fra et underskud på 0,25 % af BNP i 2007 til et overskud på knap 1,5 % af BNP i 2011. I forhold til hvad der var forudset i den forudgående opdatering af stabilitetsprogrammet, forsinkes opnåelsen af den mellemfristede målsætning — et overskud på 0,5 % af BNP strukturelt set (dvs. konjunkturjusteret og med fradrag af engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) — med ét år til 2009. Justeringen foretages på både udgifts- og indtægtssiden. Den planlagte reduktion af udgifterne på 0,7 procentpoint af BNP nominelt set skyldes overvejende et fald i renteudgifterne, der følger af den fremregnede nedgang i gældskvoten. Indtægtsstigningen udgør 0,5 % af BNP og skyldes forventet vækst i udskrivningsgrundlaget. I modsætning til den forudgående opdatering indeholder programmet udtrykkeligt ingen planer om brug af engangsforanstaltninger efter 2008.

| (6) | Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. For det første kan de makroøkonomiske omstændigheder være ringere end forudset i programopdateringen, især i 2008 og 2009. Især gælder det, at de gunstige forudsætninger vedrørende beskæftigelses-, løn- og forbrugsvækst kan have medført, at skatteindtægterne er blevet overvurderet. Derudover forekommer den forventede skatteelasticitet at være sat højt for 2008. Hvad angår primære udgifter indeholder programmet ingen af de foranstaltninger, der må være nødvendige for at opnå den planlagte justering på baggrund af udgifterne til en aldrende befolkning og lønstigninger, der forventes at blive forholdsvis store. Derudover gælder det, at justeringens sammensætning bortset fra de lavere renteudgifter især ligger på indtægtssiden, hvilket muligvis kan mindske justeringens holdbarhed. Endelig gælder det, at mens budgettet stort set har været i balance i de seneste år, er målsætningen om budgetoverskud blevet udskudt. På trods af de gode makroøkonomiske vilkår i 2007 nåedes budgetmålet ikke, da der ikke blev indsat en regering med fulde beføjelser efter parlamentsvalget i juni. I 2008 lader der til at være behov for yderligere foranstaltninger, hvis målet skal nås. På baggrund af risiciene ved de makroøkonomiske udsigter og de nævnte budgetmål kan udviklingen i gældskvoten forventes at blive noget mindre gunstig end programmets fremregninger, selv om gælden fortsat er klart for nedadgående. |
| --- | --- |

(6)

Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. For det første kan de makroøkonomiske omstændigheder være ringere end forudset i programopdateringen, især i 2008 og 2009. Især gælder det, at de gunstige forudsætninger vedrørende beskæftigelses-, løn- og forbrugsvækst kan have medført, at skatteindtægterne er blevet overvurderet. Derudover forekommer den forventede skatteelasticitet at være sat højt for 2008. Hvad angår primære udgifter indeholder programmet ingen af de foranstaltninger, der må være nødvendige for at opnå den planlagte justering på baggrund af udgifterne til en aldrende befolkning og lønstigninger, der forventes at blive forholdsvis store. Derudover gælder det, at justeringens sammensætning bortset fra de lavere renteudgifter især ligger på indtægtssiden, hvilket muligvis kan mindske justeringens holdbarhed. Endelig gælder det, at mens budgettet stort set har været i balance i de seneste år, er målsætningen om budgetoverskud blevet udskudt. På trods af de gode makroøkonomiske vilkår i 2007 nåedes budgetmålet ikke, da der ikke blev indsat en regering med fulde beføjelser efter parlamentsvalget i juni. I 2008 lader der til at være behov for yderligere foranstaltninger, hvis målet skal nås. På baggrund af risiciene ved de makroøkonomiske udsigter og de nævnte budgetmål kan udviklingen i gældskvoten forventes at blive noget mindre gunstig end programmets fremregninger, selv om gælden fortsat er klart for nedadgående.

| (7) | I lyset af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes i 2009 som planlagt i programmet. Gennem hele programperioden vil der imidlertid være en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP i en situation med normale konjunkturudsving. Der bør træffes yderligere strukturelle budgetforanstaltninger i 2008 inden for den planlagte budgetkontrol for at hæve tilpasningstempoet i retning af den mellemfristede målsætning.
  Dette vil sikre, at målsætningen om et budget i balance nås i 2008, hvis der ikke indtræffer negative vækstoverraskelser. I 2009 bør der følges op med foranstaltninger, især på udgiftssiden, så man opnår forbedringen på 0,5 % af BNP i henhold til stabilitets- og vækstpagten, og så den mellemfristede målsætning opnås efter planen. Rådet har også bemærket, at budgetplanerne for 2008 ikke fuldt ud stemmer overens med Eurogruppens retningslinjer for budgetpolitikken. Selv om gældskvoten i realiteten falder mindre end i programmet, lader den til at falde i tilstrækkelig grad i retning af referencesatsen for hele programperioden. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes i 2009 som planlagt i programmet. Gennem hele programperioden vil der imidlertid være en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP i en situation med normale konjunkturudsving. Der bør træffes yderligere strukturelle budgetforanstaltninger i 2008 inden for den planlagte budgetkontrol for at hæve tilpasningstempoet i retning af den mellemfristede målsætning.

Dette vil sikre, at målsætningen om et budget i balance nås i 2008, hvis der ikke indtræffer negative vækstoverraskelser. I 2009 bør der følges op med foranstaltninger, især på udgiftssiden, så man opnår forbedringen på 0,5 % af BNP i henhold til stabilitets- og vækstpagten, og så den mellemfristede målsætning opnås efter planen. Rådet har også bemærket, at budgetplanerne for 2008 ikke fuldt ud stemmer overens med Eurogruppens retningslinjer for budgetpolitikken. Selv om gældskvoten i realiteten falder mindre end i programmet, lader den til at falde i tilstrækkelig grad i retning af referencesatsen for hele programperioden.

| (8) | Belgien synes at stå over for en mellemstor risiko for så vidt angår den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser. De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er større end gennemsnittet i EU-27, hvilket overvejende skyldes den relativt store stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP i de kommende årtier. Den reelle pensionsalder i Belgien ligger blandt de laveste i EU, og målet med generationspagten, der indeholder en række ændringer af pensionssystemet, er at få den hævet. Selv om dette er et skridt i den rigtige retning, viser de nationale fremskrivninger, at denne reform ikke mindsker holdbarhedsgabet. Selv om den i programmet beregnede budgetstilling i 2007 er lidt værre end udgangspunktet i det foregående program, bidrager den til at dæmpe de forventede langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den aldrende befolkning, men er dog ikke tilstrækkelig til at kompensere for det fremtidige udgiftstryk. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt, så gældskvoten bringes under referencesatsen i traktaten, og implementering af yderligere foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i aldersrelaterede udgifter vil bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

Belgien synes at stå over for en mellemstor risiko for så vidt angår den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser. De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er større end gennemsnittet i EU-27, hvilket overvejende skyldes den relativt store stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP i de kommende årtier. Den reelle pensionsalder i Belgien ligger blandt de laveste i EU, og målet med generationspagten, der indeholder en række ændringer af pensionssystemet, er at få den hævet. Selv om dette er et skridt i den rigtige retning, viser de nationale fremskrivninger, at denne reform ikke mindsker holdbarhedsgabet. Selv om den i programmet beregnede budgetstilling i 2007 er lidt værre end udgangspunktet i det foregående program, bidrager den til at dæmpe de forventede langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den aldrende befolkning, men er dog ikke tilstrækkelig til at kompensere for det fremtidige udgiftstryk. Fastholdelse af store primære overskud på mellemlang sigt, så gældskvoten bringes under referencesatsen i traktaten, og implementering af yderligere foranstaltninger med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i aldersrelaterede udgifter vil bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden i de offentlige finanser.

| (9) | Stabilitetsprogrammet synes i nogen grad at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. I begge rapporter vurderes de offentlige finansers holdbarhed især på baggrund af en aldrende befolkning som en hovedudfordring for den belgiske økonomi. Stabilitetsprogrammet indeholder imidlertid ingen kvalitativ vurdering af de samlede konsekvenser af gennemførelsesrapporten fra oktober 2007 om det nationale reformprogram inden for den mellemfristede finanspolitiske strategi eller systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller besparelser ved hovedreformerne i det nationale reformprogram. På den anden side tager budgetfremskrivningerne i programmet højde for konsekvenserne for de offentlige finanser ved de initiativer, der allerede er gennemført på grundlag af det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet synes i nogen grad at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. I begge rapporter vurderes de offentlige finansers holdbarhed især på baggrund af en aldrende befolkning som en hovedudfordring for den belgiske økonomi. Stabilitetsprogrammet indeholder imidlertid ingen kvalitativ vurdering af de samlede konsekvenser af gennemførelsesrapporten fra oktober 2007 om det nationale reformprogram inden for den mellemfristede finanspolitiske strategi eller systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller besparelser ved hovedreformerne i det nationale reformprogram. På den anden side tager budgetfremskrivningerne i programmet højde for konsekvenserne for de offentlige finanser ved de initiativer, der allerede er gennemført på grundlag af det nationale reformprogram.

| (10) | Programmets budgetstrategi er i det store og hele i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der udgør en del af de integrerede retningslinjer for medlemsstaterne i euroområdet, der er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien. |
| --- | --- |

(10)

Programmets budgetstrategi er i det store og hele i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der udgør en del af de integrerede retningslinjer for medlemsstaterne i euroområdet, der er udstedt inden for rammerne af Lissabonstrategien.

| (11) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (5). |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (5).

Den samlede konklusion er, at der er sket en imponerende reduktion af gældskvoten, som fra 1993 til 2007 faldt til 85 %, og at der i programmet er planlagt en fortsat og drastisk reduktion ved gradvis opbygning af nominelle overskud efter budgetforværringen i 2007. Budgetkonsolideringen bygger overvejende på en reduktion af renteudgifterne og stigende skatteindtægter, mens der fortsat gøres mindre ved de primære udgifter. Der er risici med hensyn til opnåelsen af budgetmålene, især i lyset af de forholdsvis gunstige underliggende makroøkonomiske forudsætninger, og at programmet ikke nævner konkrete foranstaltninger, som forekommer at være nødvendige for at nå målet. Hvis der ikke tages yderligere foranstaltninger, forekommer justeringen af den mellemfristede målsætning i 2008 derfor ikke at være tilstrækkelig, og det virker tvivlsomt, om målsætningen kan nås i 2009 som planlagt, hvis der ikke tages yderligere foranstaltninger.

På baggrund af ovenstående vurdering og med henvisning til Eurogruppens finanspolitiske retningslinjer fra 2007 opfordres Belgien til:

| i) | at tage yderligere strukturelle budgetforanstaltninger for at sikre, at målsætningen om et budget i balance nås i 2008, hvis der ikke indtræffer negative vækstoverraskelser. Og at sikre, at den mellemfristede målsætning nås i 2009 ved gennemførelse af benchmarkjusteringen på 0,5 % af BNP strukturelt set, herunder gennemførelse af yderligere strukturforanstaltninger, især på udgiftssiden |
| --- | --- |

i)

at tage yderligere strukturelle budgetforanstaltninger for at sikre, at målsætningen om et budget i balance nås i 2008, hvis der ikke indtræffer negative vækstoverraskelser. Og at sikre, at den mellemfristede målsætning nås i 2009 ved gennemførelse af benchmarkjusteringen på 0,5 % af BNP strukturelt set, herunder gennemførelse af yderligere strukturforanstaltninger, især på udgiftssiden

| ii) | i lyset af det stadig høje gældsniveau og den fremregnede stigning i udgifterne til en aldrende befolkning at fortsætte med at styrke de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt ved at skabe store strukturelle primære overskud og gennemføre reformer for at øge beskæftigelsesfrekvensen og den potentielle vækst samt at holde budgetudgifterne ved en aldrende befolkning i ave. |
| --- | --- |

ii)

i lyset af det stadig høje gældsniveau og den fremregnede stigning i udgifterne til en aldrende befolkning at fortsætte med at styrke de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt ved at skabe store strukturelle primære overskud og gennemføre reformer for at øge beskæftigelsesfrekvensen og den potentielle vækst samt at holde budgetudgifterne ved en aldrende befolkning i ave.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP apr. 2008 | 2,8 | 2,7 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM apr. 2008 | 2,8 | 2,7 | 1,7 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | n.a. |
| HICP-inflation
  (%) | SP apr. 2008 | 2,3 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| KOM apr. 2008 | 2,3 | 1,8 | 3,6 | 2,3 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | n.a. |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | SP apr. 2008 | 0,1 | 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,8 |
| KOM apr. 2008 (7) | 0,1 | 0,3 | – 0,3 | – 1,0 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | n.a. |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP apr. 2008 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| KOM apr. 2008 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,4 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | 2,4 | 2,7 | n.a. |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP apr. 2008 | 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 |
| KOM apr. 2008 | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | n.a. |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP apr. 2008 | 4,3 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 |
| KOM apr. 2008 | 4,3 | 3,7 | 3,3 | 2,9 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 | n.a. |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | SP apr. 2008 | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| KOM apr. 2008 | 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 | n.a. |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | SP apr. 2008 | – 0,4 | – 0,3 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| KOM apr. 2008 | – 0,6 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 (9) | – 0,4 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP apr. 2008 | 88,2 | 84,9 | 81,5 | 78,1 | 74,7 | 71,1 |
| KOM apr. 2008 | 88,2 | 84,9 | 81,9 | 79,9 | n.a. | n.a. |
| SP dec. 2006 | 87,7 | 83,9 | 80,4 | 76,6 | 72,6 | n.a. |
| Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

SP apr. 2008

2,8

2,7

1,9

2,0

2,0

2,0

KOM apr. 2008

2,8

2,7

1,7

1,5

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

n.a.

HICP-inflation

(%)

SP apr. 2008

2,3

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

KOM apr. 2008

2,3

1,8

3,6

2,3

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

n.a.

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

SP apr. 2008

0,1

0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,5

– 0,8

KOM apr. 2008 (7)

0,1

0,3

– 0,3

– 1,0

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

n.a.

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP apr. 2008

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

KOM apr. 2008

3,4

3,2

2,6

2,4

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

2,0

2,0

2,2

2,4

2,7

n.a.

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP apr. 2008

0,3

– 0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

KOM apr. 2008

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,6

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

n.a.

Primær saldo

(% af BNP)

SP apr. 2008

4,3

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

KOM apr. 2008

4,3

3,7

3,3

2,9

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

n.a.

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

SP apr. 2008

0,3

– 0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

KOM apr. 2008

0,3

– 0,3

– 0,2

– 0,1

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

n.a.

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

SP apr. 2008

– 0,4

– 0,3

0,0

0,5

1,0

1,4

KOM apr. 2008

– 0,6

– 0,3

– 0,2

– 0,1

n.a.

n.a.

SP dec. 2006 (9)

– 0,4

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP apr. 2008

88,2

84,9

81,5

78,1

74,7

71,1

KOM apr. 2008

88,2

84,9

81,9

79,9

n.a.

n.a.

SP dec. 2006

87,7

83,9

80,4

76,6

72,6

n.a.

Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Opdateringen blev indsendt, da der var indsat et kabinet med normale beføjelser, hvilket skete væsentligt senere end fristen i adfærdskodeksen, som var den 1. december.

(3)  Vurderingen bygger bl.a. på Kommissionens prognoser fra foråret 2008 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen det nationale reformprogram.

(4)  EUT C 89 af 24.4.2007, s. 2.

(5)  Der er navnlig ikke indgivet data om sektorbalancer.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % og 2,2 % i perioden 2006-2009.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. I henhold til det seneste program betyder engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger en underskudsreduktion på 0,7 % af BNP i 2006 og en underskudsforøgelse på 0,1 % af BNP i 2007. I henhold til forårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene betyder engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger en underskudsreduktion på 0,9 % af BNP i 2006 og en underskudsforøgelse på 0,1 % af BNP i 2007.

(9)  I opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006 blev der ikke givet oplysninger om brugen af engangsforanstaltninger for 2008-2010.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), økonomiske prognoser fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/6

---

RÅDETS UDTALELSE

af 8. juli 2008

om Polens opdaterede konvergensprogram, 2007-2010

(2008/C 182/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 8. juli 2008 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2007-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 8. juli 2008 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2007-2010 (2).

| (2) | Polen har på det seneste gjort fremskridt med hensyn til at reducere forskellen i forhold til de gennemsnitlige indkomstniveauer i EU, idet den reale BNP-vækst steg fra omkring 4,5 % i gennemsnit i 2003-2005 til over 6 % i 2006-2007. Den arbejdskraftintensive vækst i produktionen forbedrede i høj grad situationen på arbejdsmarkedet, idet arbejdsløsheden faldt fra næsten 20 % i 2003 til 9,5 % i 2007. Foruden en ekstraordinær vækst i beskæftigelsen afspejler faldet i arbejdsløsheden en stadig mindre arbejdsstyrke som følge af migration. Forvridningerne af incitamenter til at tage arbejde, som forstærkes af en omfattende emigration, øger endvidere manglen på arbejdskraft i visse sektorer. Det stramme arbejdsmarked lægger pres på lønningerne, hvilket sammen med højere fødevare- og oliepriser har haft en negativ indvirkning på HICP-inflationen, som efter en periode med en vellykket afdæmpning fra 2005 til første halvdel af 2007 steg betydeligt i slutningen af 2007. Efter at være toppet med 6,25 % af BNP i 2003 faldt det offentlige underskud i gennemsnit med over 1 procentpoint om året og lå på 2 % af BNP i 2007. I de seneste år har resultaterne stort set været bedre end målene takket være positive vækstoverraskelser, som har resulteret i uventede indtægter, samt den ufuldstændige gennemførelse af udgiftsplaner. En yderligere budgetkonsolidering vil være stærkt afhængig af en reform af systemet for sociale overførsler (hovedsagelig førtidspensioner og invaliditetsydelser) og en forøgelse af erhvervsfrekvensen. |
| --- | --- |

(2)

Polen har på det seneste gjort fremskridt med hensyn til at reducere forskellen i forhold til de gennemsnitlige indkomstniveauer i EU, idet den reale BNP-vækst steg fra omkring 4,5 % i gennemsnit i 2003-2005 til over 6 % i 2006-2007. Den arbejdskraftintensive vækst i produktionen forbedrede i høj grad situationen på arbejdsmarkedet, idet arbejdsløsheden faldt fra næsten 20 % i 2003 til 9,5 % i 2007. Foruden en ekstraordinær vækst i beskæftigelsen afspejler faldet i arbejdsløsheden en stadig mindre arbejdsstyrke som følge af migration. Forvridningerne af incitamenter til at tage arbejde, som forstærkes af en omfattende emigration, øger endvidere manglen på arbejdskraft i visse sektorer. Det stramme arbejdsmarked lægger pres på lønningerne, hvilket sammen med højere fødevare- og oliepriser har haft en negativ indvirkning på HICP-inflationen, som efter en periode med en vellykket afdæmpning fra 2005 til første halvdel af 2007 steg betydeligt i slutningen af 2007. Efter at være toppet med 6,25 % af BNP i 2003 faldt det offentlige underskud i gennemsnit med over 1 procentpoint om året og lå på 2 % af BNP i 2007. I de seneste år har resultaterne stort set været bedre end målene takket være positive vækstoverraskelser, som har resulteret i uventede indtægter, samt den ufuldstændige gennemførelse af udgiftsplaner. En yderligere budgetkonsolidering vil være stærkt afhængig af en reform af systemet for sociale overførsler (hovedsagelig førtidspensioner og invaliditetsydelser) og en forøgelse af erhvervsfrekvensen.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde gradvis fra 6,5 % i 2007 til 5,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være i den lave ende, hvilket afspejler de overvejende positive antagelser om importpriserne og en forholdsvis lav stigning i den nominelle løn pr. ansat. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde gradvis fra 6,5 % i 2007 til 5,2 % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være i den lave ende, hvilket afspejler de overvejende positive antagelser om importpriserne og en forholdsvis lav stigning i den nominelle løn pr. ansat.

| (4) | Resultatet for det offentlige underskud i 2007 var 2,0 % af BNP, i forhold til de 3,4 %, der blev fremskrevet i konvergensprogrammet fra november 2006. Hovedårsagen var en langt højere real og nominel BNP-vækst end antaget i november 2006, men udgifterne blev også holdt nede. Virksomhedernes høje rentabilitet gav især mulighed for at bremse væksten i tilskud, mens det hurtige fald i arbejdsløsheden og den manglende indeksering i henhold til Hausnerplanen (4) også begrænsede væksten i sociale overførsler. Desuden var aflønningen af ansatte i den offentlige sektor lavere end planlagt. Endelig var de offentlige investeringer lavere end fremskrevet som følge af en langsommere absorbering af EU-midler end planlagt. Som helhed var udgiftskvoten 1,5 procentpoint lavere end fremskrevet i november 2006. På indtægtssiden viste indtægterne fra indirekte skatter og sociale bidrag sig at være bedre end forventet i november 2006, hovedsagelig takket være en langt højere beskæftigelse og lønvækst. Disse positive overraskelser blev udlignet af et dårligere resultat inden for andre indtægtsposter (direkte skatter som følge af en forhøjelse af skalatrinnene). Dette resulterede som helhed i en indtægtskvote, som lå en smule under den planlagte. Med en forbedring af den strukturelle saldo på ca. 1,5 procentpoint opfyldte budgetgennemførelsen i år 2007 rigeligt opfordringen i Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (5). |
| --- | --- |

(4)

Resultatet for det offentlige underskud i 2007 var 2,0 % af BNP, i forhold til de 3,4 %, der blev fremskrevet i konvergensprogrammet fra november 2006. Hovedårsagen var en langt højere real og nominel BNP-vækst end antaget i november 2006, men udgifterne blev også holdt nede. Virksomhedernes høje rentabilitet gav især mulighed for at bremse væksten i tilskud, mens det hurtige fald i arbejdsløsheden og den manglende indeksering i henhold til Hausnerplanen (4) også begrænsede væksten i sociale overførsler. Desuden var aflønningen af ansatte i den offentlige sektor lavere end planlagt. Endelig var de offentlige investeringer lavere end fremskrevet som følge af en langsommere absorbering af EU-midler end planlagt. Som helhed var udgiftskvoten 1,5 procentpoint lavere end fremskrevet i november 2006. På indtægtssiden viste indtægterne fra indirekte skatter og sociale bidrag sig at være bedre end forventet i november 2006, hovedsagelig takket være en langt højere beskæftigelse og lønvækst. Disse positive overraskelser blev udlignet af et dårligere resultat inden for andre indtægtsposter (direkte skatter som følge af en forhøjelse af skalatrinnene). Dette resulterede som helhed i en indtægtskvote, som lå en smule under den planlagte. Med en forbedring af den strukturelle saldo på ca. 1,5 procentpoint opfyldte budgetgennemførelsen i år 2007 rigeligt opfordringen i Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den forrige opdatering af konvergensprogrammet (5).

| (5) | Hovedmålet for budgetstrategien er en varig reduktion af det strukturelle offentlige underskud (konjunkturkorrigeret underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) med det formål at nå den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, som er et strukturelt underskud på 1 % af BNP, i 2011, dvs. et år efter programperioden. Dette er i overensstemmelse med det forrige konvergensprogram, ifølge hvilket den mellemfristede målsætning skulle nås »efter 2010«. Efter en forværring med 0,5 procentpoint til 2,5 % af BNP i 2008 forventes det samlede underskud forbedret til 1,5 % senest i 2010. Den primære saldo følger en lignende kurs og forventes at stige fra – 0,2 % af BNP i 2008 til 0,8 % i 2010. På baggrund af en begrænset vækst i produktionen forventes ændringerne i den strukturelle saldo beregnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode at være større, idet det strukturelle underskud indsnævres fra ca. 2,75 % af BNP i 2008 til lidt over 1 % i 2010. Budgettilpasningen er udgiftsbaseret og back-loaded til 2009 og 2010. I 2008 skyldes forværringen af underskuddet hovedsagelig en stærk stigning i investeringskvoten samt et stort fald i de sociale bidrag (opvejes delvis af en stigning i andre indtægter). I 2009-2010 skal konsolideringen hovedsagelig nås gennem tilbageholdenhed med hensyn til aflønning af ansatte, sociale overførsler og forbrug i produktionen. Det planlagte tempo i underskudsreduktionen mellem 2007 og 2009 er lavere end i den forrige opdatering, men udgangspunktet (2007) og hvert af de nye underskudsmål i opdateringen af konvergensprogrammet fra marts 2008 er bedre end målene i opdateringen fra november 2006. |
| --- | --- |

(5)

Hovedmålet for budgetstrategien er en varig reduktion af det strukturelle offentlige underskud (konjunkturkorrigeret underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) med det formål at nå den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, som er et strukturelt underskud på 1 % af BNP, i 2011, dvs. et år efter programperioden. Dette er i overensstemmelse med det forrige konvergensprogram, ifølge hvilket den mellemfristede målsætning skulle nås »efter 2010«. Efter en forværring med 0,5 procentpoint til 2,5 % af BNP i 2008 forventes det samlede underskud forbedret til 1,5 % senest i 2010. Den primære saldo følger en lignende kurs og forventes at stige fra – 0,2 % af BNP i 2008 til 0,8 % i 2010. På baggrund af en begrænset vækst i produktionen forventes ændringerne i den strukturelle saldo beregnet i henhold til den i fællesskab aftalte metode at være større, idet det strukturelle underskud indsnævres fra ca. 2,75 % af BNP i 2008 til lidt over 1 % i 2010. Budgettilpasningen er udgiftsbaseret og back-loaded til 2009 og 2010. I 2008 skyldes forværringen af underskuddet hovedsagelig en stærk stigning i investeringskvoten samt et stort fald i de sociale bidrag (opvejes delvis af en stigning i andre indtægter). I 2009-2010 skal konsolideringen hovedsagelig nås gennem tilbageholdenhed med hensyn til aflønning af ansatte, sociale overførsler og forbrug i produktionen. Det planlagte tempo i underskudsreduktionen mellem 2007 og 2009 er lavere end i den forrige opdatering, men udgangspunktet (2007) og hvert af de nye underskudsmål i opdateringen af konvergensprogrammet fra marts 2008 er bedre end målene i opdateringen fra november 2006.

| (6) | Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalancerede i 2008, men resultaterne kunne være værre end fremskrevet i programmet derefter. Programmets underskudsmål for 2008 er det samme som i prognosen fra foråret 2008 (2,5 % af BNP). Likviditetsdataene for det centrale budget for første kvartal af 2008 tyder på et indtægtsresultat, som ligger over budgetfremskrivningerne, men programmet antager en lidt højere vækst i 2008 end i Kommissionens prognose fra foråret 2008, og et stadig stigende lønpres i den offentlige sektor indebærer en risiko for de offentlige finanser.
  På den anden side vil en højere inflation end antaget i programmet reducere udgiftskvoten i 2008, idet udgifterne hovedsagelig fastsættes i nominelle termer. I 2009 kunne den højere inflation i 2008 imidlertid stimulere lønvæksten i den offentlige sektor og medføre højere pensioner og sociale ydelser end antaget i programmet, hvilket yderligere skærpes af en reform af indekseringsmekanismen, som fra 2008 knytter de sociale ydelser ikke blot til forbrugerpriserne, men delvis også til lønningerne. Mens parlamentet allerede har vedtaget skattenedsættelser, er de opvejende foranstaltninger endnu ikke specificeret og gennemført. Hvis den yderligere høje vækst i beskæftigelsen, som antages af regeringen, ikke fastholdes, kan det være vanskeligt at videreføre den jobskabende og vækstbaserede budgetkonsolidering efter 2008. På den anden side tegner udviklingen i den offentlige saldo godt: indtægterne har ofte vist sig at være højere end fremskrevet, mens udgiftsplanerne ikke er blevet opfyldt. |
| --- | --- |

(6)

Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalancerede i 2008, men resultaterne kunne være værre end fremskrevet i programmet derefter. Programmets underskudsmål for 2008 er det samme som i prognosen fra foråret 2008 (2,5 % af BNP). Likviditetsdataene for det centrale budget for første kvartal af 2008 tyder på et indtægtsresultat, som ligger over budgetfremskrivningerne, men programmet antager en lidt højere vækst i 2008 end i Kommissionens prognose fra foråret 2008, og et stadig stigende lønpres i den offentlige sektor indebærer en risiko for de offentlige finanser.

På den anden side vil en højere inflation end antaget i programmet reducere udgiftskvoten i 2008, idet udgifterne hovedsagelig fastsættes i nominelle termer. I 2009 kunne den højere inflation i 2008 imidlertid stimulere lønvæksten i den offentlige sektor og medføre højere pensioner og sociale ydelser end antaget i programmet, hvilket yderligere skærpes af en reform af indekseringsmekanismen, som fra 2008 knytter de sociale ydelser ikke blot til forbrugerpriserne, men delvis også til lønningerne. Mens parlamentet allerede har vedtaget skattenedsættelser, er de opvejende foranstaltninger endnu ikke specificeret og gennemført. Hvis den yderligere høje vækst i beskæftigelsen, som antages af regeringen, ikke fastholdes, kan det være vanskeligt at videreføre den jobskabende og vækstbaserede budgetkonsolidering efter 2008. På den anden side tegner udviklingen i den offentlige saldo godt: indtægterne har ofte vist sig at være højere end fremskrevet, mens udgiftsplanerne ikke er blevet opfyldt.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 som henstillet af Rådet. Det vil imidlertid ikke inden for programperioden kunne sikres, at der er en sikkerhedsmargen mod overskridelse af underskudsgrænsen på 3 % af BNP. Endvidere er budgetstillingen i programmet muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås i 2011 som forudset i programmet. Eftersom økonomien har gode vækstbetingelser, er det tilpasningstempo i retning af den mellemfristede målsætning, der er indeholdt i programmet, ikke tilstrækkeligt, og det må styrkes i 2008 for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Derefter bør det understøttes af foranstaltninger. Skulle der vise sig et inflations- og lønpres, vil der desuden være behov for en strammere finanspolitisk stilling end planlagt i programmet for at undgå overophedning. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 som henstillet af Rådet. Det vil imidlertid ikke inden for programperioden kunne sikres, at der er en sikkerhedsmargen mod overskridelse af underskudsgrænsen på 3 % af BNP. Endvidere er budgetstillingen i programmet muligvis ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning nås i 2011 som forudset i programmet. Eftersom økonomien har gode vækstbetingelser, er det tilpasningstempo i retning af den mellemfristede målsætning, der er indeholdt i programmet, ikke tilstrækkeligt, og det må styrkes i 2008 for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Derefter bør det understøttes af foranstaltninger. Skulle der vise sig et inflations- og lønpres, vil der desuden være behov for en strammere finanspolitisk stilling end planlagt i programmet for at undgå overophedning.

| (8) | Polen ser ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til holdbarheden i de offentlige finanser. Selv om budgetstillingen i 2007 omfatter et mindre strukturelt primært underskud, der er baseret på konvergensprogrammet, er den langsigtede budgetmæssige indvirkning af aldringen ifølge de fremskrivninger, der blev foretaget i 2005, og på grundlag af den fælles metodologi blandt de laveste i EU. Fra 2008 vil de sociale ydelser imidlertid ikke blot blive indekseret i forhold til forbrugerpriserne, men også delvis i forhold til lønningerne, hvilket vil øge udgifterne på lang sigt. En yderligere konsolidering af de offentlige finanser, herunder reformen af førtidspensioneringsordningen (indførelse af »efterløn«, som begrænser førtidspensionering til visse erhverv) som ønsket i konvergensprogrammet, vil derfor bidrage til både at stimulere arbejdskraftens aktivitet og beskæftigelsen og begrænse risiciene i forbindelse med holdbarheden af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

Polen ser ud til at stå over for en lav risiko med hensyn til holdbarheden i de offentlige finanser. Selv om budgetstillingen i 2007 omfatter et mindre strukturelt primært underskud, der er baseret på konvergensprogrammet, er den langsigtede budgetmæssige indvirkning af aldringen ifølge de fremskrivninger, der blev foretaget i 2005, og på grundlag af den fælles metodologi blandt de laveste i EU. Fra 2008 vil de sociale ydelser imidlertid ikke blot blive indekseret i forhold til forbrugerpriserne, men også delvis i forhold til lønningerne, hvilket vil øge udgifterne på lang sigt. En yderligere konsolidering af de offentlige finanser, herunder reformen af førtidspensioneringsordningen (indførelse af »efterløn«, som begrænser førtidspensionering til visse erhverv) som ønsket i konvergensprogrammet, vil derfor bidrage til både at stimulere arbejdskraftens aktivitet og beskæftigelsen og begrænse risiciene i forbindelse med holdbarheden af de offentlige finanser.

| (9) | Konvergensprogrammet synes at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Begge programmer lægger bl.a. op til en reform af førtidspensioneringsordningen og invaliditetsydelserne, en reform af landbrugernes sociale fond, en reform på sundhedsområdet, en omorganisering og decentralisering af de offentlige finanser og en flerårig budgetplanlægning. Konvergensprogrammet indeholder imidlertid ikke en kvalitativ vurdering af den samlede indvirkning af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram inden for den mellemfristede finanspolitiske strategi (f.eks. en drøftelse af indvirkningerne på den potentielle vækst og beskæftigelsen). Programmet rummer dog systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger ved de vigtigste reformer, der er indeholdt i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet synes at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. Begge programmer lægger bl.a. op til en reform af førtidspensioneringsordningen og invaliditetsydelserne, en reform af landbrugernes sociale fond, en reform på sundhedsområdet, en omorganisering og decentralisering af de offentlige finanser og en flerårig budgetplanlægning. Konvergensprogrammet indeholder imidlertid ikke en kvalitativ vurdering af den samlede indvirkning af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram inden for den mellemfristede finanspolitiske strategi (f.eks. en drøftelse af indvirkningerne på den potentielle vækst og beskæftigelsen). Programmet rummer dog systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger ved de vigtigste reformer, der er indeholdt i det nationale reformprogram.

| (10) | Konvergensprogrammets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer med hensyn til budgetpolitik, som er udstukket i forbindelse med Lissabonstrategien. Selv om programmet forventer en fortsat finanspolitisk konsolidering, nævnes der ikke yderligere mekanismer til bedre kontrol med udgifterne. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer med hensyn til budgetpolitik, som er udstukket i forbindelse med Lissabonstrategien. Selv om programmet forventer en fortsat finanspolitisk konsolidering, nævnes der ikke yderligere mekanismer til bedre kontrol med udgifterne.

| (11) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de frivillige data. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de frivillige data.

Den samlede konklusion er, at efter korrektionen af det offentlige underskud i 2007, og mens underskuddet og gælden fortsat vil ligge under referenceværdierne på henholdsvis 3 % og 60 % af BNP, forventer programmet en forværring af den offentlige saldo med 0,5 procentpoint af BNP i 2008 og et back-loaded fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i de efterfølgende år på baggrund af gunstige vækstudsigter. I 2008 er den fremskrevne strukturforværring på næsten 0,5 procentpoint af BNP ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Som følge af risiciene i forbindelse med budgetmålene fra 2009, som hovedsagelig skyldes manglen på specificerede foranstaltninger, vil den mellemfristede budgetmålsætning formentlig ikke blive nået senest i 2011 som planlagt i programmet. Endvidere vil der, hvis der skulle opstå inflationspres, være behov for en strammere finanspolitisk linje end beskrevet i programmet. Hvad angår den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, ser Polen ud til at stå over for en lav risiko, men førtidspensioneringssystemet trænger til en reform.

På baggrund af ovennævnte vurdering og behovet for at sikre holdbare offentlige finanser opfordres Polen til at udnytte de gunstige vækstbetingelser til at øge tempoet i den strukturelle tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, herunder i lyset af et eventuelt inflationspres, ved at anvende eventuelle ekstraindtægter og ubrugte ressourcer til gældsnedbringelse i 2008 og ved at specificere og gennemføre foranstaltninger, især på udgiftssiden, i de følgende år.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (%-ændring) | KP marts 2008 | 6,2 | 6,5 | 5,5 | 5,0 | 5,0 |
| KOM april 2008 | 6,2 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | n.a. |
| KP november 2006 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 | n.a. |
| HICP-inflation
  (%) | KP marts 2008 | 1,3 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 |
| KOM april 2008 | 1,3 | 2,6 | 4,3 | 3,4 | n.a. |
| KP november 2006 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | KP marts 2008 | 0,5 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 |
| KOM april 2008 (7) | 0,6 | 1,2 | 0,5 | – 0,7 | n.a. |
| KP november 2006 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | n.a. |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP marts 2008 | – 2,6 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 |
| KOM april 2008 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,3 | – 3,6 | n.a. |
| KP november 2006 | – 1,6 | – 1,8 | – 2,2 | – 2,7 | n.a. |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP marts 2008 | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 |
| KOM april 2008 | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,6 | n.a. |
| KP november 2006 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 | n.a. |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP marts 2008 | – 1,1 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 |
| KOM april 2008 | – 1,1 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | n.a. |
| KP november 2006 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | n.a. |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | KP marts 2008 | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM april 2008 | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | n.a. |
| KP november 2006 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | n.a. |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | KP marts 2008 | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM april 2008 | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | n.a. |
| KP november 2006 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | n.a. |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP marts 2008 | 47,6 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 |
| KOM april 2008 | 47,6 | 45,2 | 44,5 | 44,1 | n.a. |
| KP november 2006 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 | n.a. |
| Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2006

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(%-ændring)

KP marts 2008

6,2

6,5

5,5

5,0

5,0

KOM april 2008

6,2

6,5

5,3

5,0

n.a.

KP november 2006

5,4

5,1

5,1

5,6

n.a.

HICP-inflation

(%)

KP marts 2008

1,3

2,6

3,5

2,9

2,5

KOM april 2008

1,3

2,6

4,3

3,4

n.a.

KP november 2006

1,4

2,1

2,5

2,5

n.a.

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

KP marts 2008

0,5

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

KOM april 2008 (7)

0,6

1,2

0,5

– 0,7

n.a.

KP november 2006

0,5

0,5

0,3

0,4

n.a.

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP marts 2008

– 2,6

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

KOM april 2008

– 2,5

– 2,6

– 2,3

– 3,6

n.a.

KP november 2006

– 1,6

– 1,8

– 2,2

– 2,7

n.a.

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP marts 2008

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

KOM april 2008

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,6

n.a.

KP november 2006

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

n.a.

Primær saldo

(% af BNP)

KP marts 2008

– 1,1

0,2

– 0,2

0,3

0,8

KOM april 2008

– 1,1

0,6

0,2

0,1

n.a.

KP november 2006

– 1,5

– 1,0

– 0,7

– 0,6

n.a.

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

KP marts 2008

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

KOM april 2008

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

n.a.

KP november 2006

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

n.a.

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

KP marts 2008

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

KOM april 2008

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

n.a.

KP november 2006

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

n.a.

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP marts 2008

47,6

44,9

44,2

43,3

42,3

KOM april 2008

47,6

45,2

44,5

44,1

n.a.

KP november 2006

48,9

50,0

50,3

50,2

n.a.

Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Opdateringen blev forelagt 16 uger efter fristen den 1. december, der er fastsat i adfærdskodeksen, som følge af dannelsen af en ny regering i november efter parlamentsvalget i oktober.

(3)  Vurderingen bygger bl.a. på Kommissionens prognoser fra foråret 2008 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram.

(4)  Det mest omfattende og konkrete forsøg på udgiftsreform hidtil, foreslået i 2003 med det formål at reducere de offentlige udgifter til social beskyttelse, offentlig administration og statsstøtte. Hausnerplanen erstattede bl.a. den årlige indeksering med en indeksering, efter at den kumulerede inflation overstiger 5 % eller hvert tredje år (afhængigt af hvad der indtræder først).

(5)  EUT C 72 af 29.3.2007, s. 13.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,2 %, 5,9 %, 6,0 % og 6,2 % i perioden 2006-2009.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i det seneste program og Kommissionens prognose fra efteråret.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/10

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 182/03)

| Vedtagelsesdato | 4.4.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 591/03 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lazio |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Retsgrundlag | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Investeringer inden for afsætning af landbrugsprodukter og teknisk bistand i forbindelse med højnelse af landbrugsprodukters kvalitet |
| Støtteform | Direkte tilskud |
| Budget | 513 358,16 EUR om året |
| Støtteintensitet | Højst 40 % |
| Varighed | 2 år |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Regione Lazio |
| Via Cristoforo Colombo, 212 |
| I-00147 Roma |

Vedtagelsesdato

4.4.2007

Sag nr.

N 591/03

Medlemsstat

Italien

Region

Lazio

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Retsgrundlag

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Investeringer inden for afsætning af landbrugsprodukter og teknisk bistand i forbindelse med højnelse af landbrugsprodukters kvalitet

Støtteform

Direkte tilskud

Budget

513 358,16 EUR om året

Støtteintensitet

Højst 40 %

Varighed

2 år

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Regione Lazio

Via Cristoforo Colombo, 212

I-00147 Roma

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 403/06 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG |
| Retsgrundlag | Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG) |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Investeringer |
| Støtteform | Garanti |
| Budget | Ikke fastlagt |
| Støtteintensitet | 1,389 % |
| Varighed | Indtil udløbet af jordoverdragelsesprogrammet |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | BVVG |
| Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH |
| Schönhauser Allee 120 |
| D-10437 Berlin |

Vedtagelsesdato

5.12.2007

Sag nr.

N 403/06

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG

Retsgrundlag

Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG)

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Investeringer

Støtteform

Garanti

Budget

Ikke fastlagt

Støtteintensitet

1,389 %

Varighed

Indtil udløbet af jordoverdragelsesprogrammet

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

BVVG

Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH

Schönhauser Allee 120

D-10437 Berlin

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 414/07 |
| Medlemsstat | Grækenland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων |
| Retsgrundlag | Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Ugunstige vejrforhold; naturkatastrofer |
| Støtteform | Tilskud |
| Rammebeløb | 170 000 000 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 80 % |
| Varighed | Indtil udgangen af 2013 |
| Erhvervssektorer | Landbrugssektoren |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | ΕΛ.Γ.Α. |
| Μεσογείων 45 |
| GR-11510 Αθήνα |

Vedtagelsesdato

14.11.2007

Sag nr.

N 414/07

Medlemsstat

Grækenland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων

Retsgrundlag

Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Ugunstige vejrforhold; naturkatastrofer

Støtteform

Tilskud

Rammebeløb

170 000 000 EUR

Støtteintensitet

Højst 80 %

Varighed

Indtil udgangen af 2013

Erhvervssektorer

Landbrugssektoren

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

ΕΛ.Γ.Α.

Μεσογείων 45

GR-11510 Αθήνα

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 17.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 554/07 |
| Medlemsstat | Bulgarien |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия |
| Retsgrundlag | 1. | Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998 |

Vedtagelsesdato

17.10.2007

Sag nr.

N 554/07

Medlemsstat

Bulgarien

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия

Retsgrundlag

1.

Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998

| 2. | Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions |
| --- | --- |

2.

Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for tab som følge af naturkatastrofer eller ugunstige vejrforhold

Støtteform

Direkte støtte

Budget

200 000 000 BGN (102 259 944,78 EUR) om året, 600 000 000 BGN (306 779 834,34 EUR) i alt

Støtteintensitet

Højst 80 %

Varighed

Fra Kommissionens godkendelse til 1.11.2010

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Държавен фонд „Земеделие“ |
| --- |
| Цар Освободител 136 |
| BG-1618 София |

Държавен фонд „Земеделие“

Цар Освободител 136

BG-1618 София

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/13

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2008/C 182/04)

| Vedtagelsesdato | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 40/A/05 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | — |
| Støtteordning | Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Retsgrundlag | Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

  Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for indkomsttab som følge af krisen på landbrugsmarkederne i 2005. De minimis-støtte.
  Kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold (sag NN 54/A/04) |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | — | 109 mio. EUR for markedskrisen |

Vedtagelsesdato

5.12.2007

Sag nr.

NN 40/A/05

Medlemsstat

Italien

Region

—

Støtteordning

Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Retsgrundlag

Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for indkomsttab som følge af krisen på landbrugsmarkederne i 2005. De minimis-støtte.

Kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold (sag NN 54/A/04)

Støtteform

Direkte støtte

Budget

—

109 mio. EUR for markedskrisen

| — | 120 mio. EUR til kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold (sag NN 54/A/04) |
| --- | --- |

—

120 mio. EUR til kompensation for beskadigelser af landbrugsproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold (sag NN 54/A/04)

Støtteintensitet

Forskellige beløb

Varighed

Indtil alle betalinger er foretaget

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

| Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 163/07 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013 |
| Retsgrundlag | National Development Plan 2007-2013 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Udvikling af gartnerisektoren ved at yde støtte til investeringer i specialplanter og gartnerimateriel |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 49 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 40 %
  50 % for unge gartnere |
| Varighed | Fra datoen for Kommissionens brev til 31.12.2013 |
| Erhvervssektorer | NACE-kode
  A001 — Landbrug, jagt og dertil knyttede serviceydelser |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Vedtagelsesdato

10.10.2007

Sag nr.

N 163/07

Medlemsstat

Irland

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013

Retsgrundlag

National Development Plan 2007-2013

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Udvikling af gartnerisektoren ved at yde støtte til investeringer i specialplanter og gartnerimateriel

Støtteform

Direkte støtte

Budget

49 mio. EUR

Støtteintensitet

40 %

50 % for unge gartnere

Varighed

Fra datoen for Kommissionens brev til 31.12.2013

Erhvervssektorer

NACE-kode

A001 — Landbrug, jagt og dertil knyttede serviceydelser

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Department of Agriculture and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/15

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5182 — Shell/BP/AFS/Globefuel)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 182/05)

Den 11. juli 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5182. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5182. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/15

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5134 — Spar/Plus Hungary)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 182/06)

Den 25. juni 2008 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5134. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32008M5134. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/16

---

Euroens vekselkurs (1)

18. juli 2008

(2008/C 182/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,5816 |
| JPY | japanske yen | 169,03 |
| DKK | danske kroner | 7,4599 |
| GBP | pund sterling | 0,79315 |
| SEK | svenske kroner | 9,4496 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6207 |
| ISK | islandske kroner | 125,16 |
| NOK | norske kroner | 8,0590 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,063 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 228,16 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7030 |
| PLN | polske zloty | 3,2188 |
| RON | rumænske lei | 3,5528 |
| SKK | slovakiske koruna | 30,335 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,8795 |
| AUD | australske dollar | 1,6288 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5901 |
| HKD | hongkongske dollar | 12,3335 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0719 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1432 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 603,74 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,9170 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,7816 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2231 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 468,48 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,1315 |
| PHP | filippinske pesos | 70,025 |
| RUB | russiske rubler | 36,7559 |
| THB | thailandske bath | 52,711 |
| BRL | brasilianske real | 2,5179 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,1469 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,5816

JPY

japanske yen

169,03

DKK

danske kroner

7,4599

GBP

pund sterling

0,79315

SEK

svenske kroner

9,4496

CHF

schweiziske franc

1,6207

ISK

islandske kroner

125,16

NOK

norske kroner

8,0590

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,063

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

228,16

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7030

PLN

polske zloty

3,2188

RON

rumænske lei

3,5528

SKK

slovakiske koruna

30,335

TRY

tyrkiske lira

1,8795

AUD

australske dollar

1,6288

CAD

canadiske dollar

1,5901

HKD

hongkongske dollar

12,3335

NZD

newzealandske dollar

2,0719

SGD

singaporeanske dollar

2,1432

KRW

sydkoreanske won

1 603,74

ZAR

sydafrikanske rand

11,9170

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,7816

HRK

kroatiske kuna

7,2231

IDR

indonesiske rupiah

14 468,48

MYR

malaysiske ringgit

5,1315

PHP

filippinske pesos

70,025

RUB

russiske rubler

36,7559

THB

thailandske bath

52,711

BRL

brasilianske real

2,5179

MXN

mexicanske pesos

16,1469

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/17

---

Meddelelse om gennemførelsen og den fremtidige udvikling af fællesskabslovgivningen om lette køretøjers emissionsniveau og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (Euro 5 og Euro 6)

(2008/C 182/08)

| 1. | Denne meddelelse indeholder baggrundsinformation om forordning (EF) nr. 715/2007 (Euro 5 og 6) og om gennemførelseslovgivningen hertil. I denne forordning fastsættes kravene vedrørende typegodkendelse af lette køretøjer med hensyn til emissionsniveau og adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer. De tekniske krav træder i kraft i to faser, således at emissionsgrænseværdierne i henhold til Euro 5- og Euro 6-normerne træder i kraft henholdsvis den 1. september 2009 og den 1. september 2014. |
| --- | --- |

1.

Denne meddelelse indeholder baggrundsinformation om forordning (EF) nr. 715/2007 (Euro 5 og 6) og om gennemførelseslovgivningen hertil. I denne forordning fastsættes kravene vedrørende typegodkendelse af lette køretøjer med hensyn til emissionsniveau og adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer. De tekniske krav træder i kraft i to faser, således at emissionsgrænseværdierne i henhold til Euro 5- og Euro 6-normerne træder i kraft henholdsvis den 1. september 2009 og den 1. september 2014.

| 2. | Formålet med denne meddelelse er at redegøre for Kommissionens hensigter med hensyn til denne lovgivning. Forordningen og gennemførelsesforanstaltningerne hertil indeholder detaljerede tekniske bestemmelser, der er nødvendige for at gennemføre de generelle krav. Kommissionen vurderer imidlertid, at det i fremtiden vil være nødvendigt at revidere lovgivningen på en række områder. |
| --- | --- |

2.

Formålet med denne meddelelse er at redegøre for Kommissionens hensigter med hensyn til denne lovgivning. Forordningen og gennemførelsesforanstaltningerne hertil indeholder detaljerede tekniske bestemmelser, der er nødvendige for at gennemføre de generelle krav. Kommissionen vurderer imidlertid, at det i fremtiden vil være nødvendigt at revidere lovgivningen på en række områder.

| 3. | Den gældende forordning indeholder samtlige krav, der skal opfyldes med henblik på typegodkendelse af køretøjer, der opfylder de oprindelige Euro 5-normer. Kommissionen agter i fremtiden yderligere at præcisere de relevante krav, der skal finde anvendelse enten midtvejs i Euro 5-fasen eller ved den fulde gennemførelse af Euro 6-fasen. De bestemmelser, der skal tages op til fornyet overvejelse, er beskrevet i denne meddelelse. |
| --- | --- |

3.

Den gældende forordning indeholder samtlige krav, der skal opfyldes med henblik på typegodkendelse af køretøjer, der opfylder de oprindelige Euro 5-normer. Kommissionen agter i fremtiden yderligere at præcisere de relevante krav, der skal finde anvendelse enten midtvejs i Euro 5-fasen eller ved den fulde gennemførelse af Euro 6-fasen. De bestemmelser, der skal tages op til fornyet overvejelse, er beskrevet i denne meddelelse.

Prøvningsprocedurer med hensyn til partikelmasse og partikelantal

| 4. | Reviderede prøvningsprocedurer for måling af partikelmasse og partikelantal er under fastlæggelse med henblik på indarbejdelse i FN/ECE-regulativ nr. 83. Når disse prøvningsprocedurer er fastlagt, vil det være nødvendigt hurtigst muligt at opdatere gennemførelseslovgivningen for Euro 5 og 6. |
| --- | --- |

4.

Reviderede prøvningsprocedurer for måling af partikelmasse og partikelantal er under fastlæggelse med henblik på indarbejdelse i FN/ECE-regulativ nr. 83. Når disse prøvningsprocedurer er fastlagt, vil det være nødvendigt hurtigst muligt at opdatere gennemførelseslovgivningen for Euro 5 og 6.

Emissionsgrænseværdier for partikelantal for køretøjer med styret tænding

| 5. | Forordning (EF) nr. 715/2007 giver Kommissionen beføjelse til at indføre emissionsgrænseværdier for partikelantal for benzinkøretøjer. Der var i forbindelse med udarbejdelsen af gennemførelseslovgivningen enighed om, at det var nødvendigt at indhente flere oplysninger om disse køretøjers emissioner, inden der blev vedtaget endelige normer på området. Der blev således ikke fastsat grænseværdier for Euro 5-køretøjer. Ifølge forordning (EF) nr. 715/2007 skal der senest i forbindelse med Euro 6-fasen fastsættes en grænseværdi. Kommissionen har derfor til hensigt at undersøge partikelemissionen fra køretøjer med styret tænding og foreslå en grænseværdi for partikelantal for Euro 6-køretøjer, inden Euro 6-kravene træder i kraft. |
| --- | --- |

5.

Forordning (EF) nr. 715/2007 giver Kommissionen beføjelse til at indføre emissionsgrænseværdier for partikelantal for benzinkøretøjer. Der var i forbindelse med udarbejdelsen af gennemførelseslovgivningen enighed om, at det var nødvendigt at indhente flere oplysninger om disse køretøjers emissioner, inden der blev vedtaget endelige normer på området. Der blev således ikke fastsat grænseværdier for Euro 5-køretøjer. Ifølge forordning (EF) nr. 715/2007 skal der senest i forbindelse med Euro 6-fasen fastsættes en grænseværdi. Kommissionen har derfor til hensigt at undersøge partikelemissionen fra køretøjer med styret tænding og foreslå en grænseværdi for partikelantal for Euro 6-køretøjer, inden Euro 6-kravene træder i kraft.

Referencebrændstoffer

| 6. | Den oprindelige udgave af gennemførelseslovgivningen indeholder ingen referencebrændstofspecifikationer for ethanol (E75), der kan anvendes af blandingsbrændstofkøretøjer i forbindelse med lavtemperaturprøvning af emissionsniveauet (type 6-prøvning). Kommissionen agter snart at færdigbearbejde specifikationerne for referencebrændstoffet for ethanol (E75), der kan anvendes i forbindelse med lavtemperaturprøvning. Dette arbejde bør være færdigt inden datoerne i artikel 10, stk. 6, i forordning (EF) nr. 715/2007, da Euro 5-blandingsbrændstofkøretøjer, der godkendes efter disse datoer, skal underkastes lavtemperaturprøvning med henblik på typegodkendelse. |
| --- | --- |

6.

Den oprindelige udgave af gennemførelseslovgivningen indeholder ingen referencebrændstofspecifikationer for ethanol (E75), der kan anvendes af blandingsbrændstofkøretøjer i forbindelse med lavtemperaturprøvning af emissionsniveauet (type 6-prøvning). Kommissionen agter snart at færdigbearbejde specifikationerne for referencebrændstoffet for ethanol (E75), der kan anvendes i forbindelse med lavtemperaturprøvning. Dette arbejde bør være færdigt inden datoerne i artikel 10, stk. 6, i forordning (EF) nr. 715/2007, da Euro 5-blandingsbrændstofkøretøjer, der godkendes efter disse datoer, skal underkastes lavtemperaturprøvning med henblik på typegodkendelse.

Lavtemperaturprøvning af emissionsniveauet

| 7. | Forordning (EF) nr. 715/2007 pålægger Kommissionen at foretage en gennemgang af de emissionsgrænseværdier, der gælder ved lavtemperaturprøvning ved – 7 °C af benzindrevne køretøjer. Der kan være et problem, fordi de nuværende emissionsgrænseværdier, der er videreført fra Euro 3 og 4, ikke længere er egnede for køretøjer, der skal opfylde Euro 5- og 6-emissionsnormerne. |
| --- | --- |

7.

Forordning (EF) nr. 715/2007 pålægger Kommissionen at foretage en gennemgang af de emissionsgrænseværdier, der gælder ved lavtemperaturprøvning ved – 7 °C af benzindrevne køretøjer. Der kan være et problem, fordi de nuværende emissionsgrænseværdier, der er videreført fra Euro 3 og 4, ikke længere er egnede for køretøjer, der skal opfylde Euro 5- og 6-emissionsnormerne.

| 8. | Herudover har man til hensigt at gennemgå fabrikanternes oplysningspligt over for typegodkendelsesmyndighederne med hensyn til dieselkøretøjers egenskaber ved lave temperaturer. Der er nemlig risiko for øget NOx-emission ved lave temperaturer fra dieselkøretøjer, der er udstyret med systemer til udstødningsgasrecirkulation (EGR) og NOx-efterbehandling. Der bør i forbindelse med denne gennemgang tages stilling til, om lavtemperaturprøvningerne af emissionsniveauet skal udvides til også at gælde Euro 6-dieselkøretøjer, og om der på et senere tidspunkt bør indføres en specifik grænseværdi på området. |
| --- | --- |

8.

Herudover har man til hensigt at gennemgå fabrikanternes oplysningspligt over for typegodkendelsesmyndighederne med hensyn til dieselkøretøjers egenskaber ved lave temperaturer. Der er nemlig risiko for øget NOx-emission ved lave temperaturer fra dieselkøretøjer, der er udstyret med systemer til udstødningsgasrecirkulation (EGR) og NOx-efterbehandling. Der bør i forbindelse med denne gennemgang tages stilling til, om lavtemperaturprøvningerne af emissionsniveauet skal udvides til også at gælde Euro 6-dieselkøretøjer, og om der på et senere tidspunkt bør indføres en specifik grænseværdi på området.

Fordampningsemissioner

| 9. | Kommissionen har som følge af den øgede anvendelse af biobrændstoffer til hensigt at foretage en gennemgang af prøvningsprocedurerne for fordampningsemissioner. Det bør i forbindelse med denne gennemgang overvejes, om man bør tilstræbe en større global harmonisering gennem en tilnærmelse mellem de europæiske og de amerikanske prøvningsprocedurer. I så fald bør man overveje at indføre overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning eller holdbarhedskrav med henblik på at begrænse de ethanolholdige brændstoffers langsigtede virkninger på fordampningsemissionerne. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen har som følge af den øgede anvendelse af biobrændstoffer til hensigt at foretage en gennemgang af prøvningsprocedurerne for fordampningsemissioner. Det bør i forbindelse med denne gennemgang overvejes, om man bør tilstræbe en større global harmonisering gennem en tilnærmelse mellem de europæiske og de amerikanske prøvningsprocedurer. I så fald bør man overveje at indføre overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning eller holdbarhedskrav med henblik på at begrænse de ethanolholdige brændstoffers langsigtede virkninger på fordampningsemissionerne.

Procedure for emissionsprøvning

| 10. | Lette køretøjers emissioner og brændstofforbrug måles ved hjælp af en standardiseret prøvningsprocedure, der bygger på den såkaldte New European Driving Cycle (NEDC). Forordning (EF) nr. 715/2007 pålægger Kommissionen at følge udviklingen på dette område og at foreslå ændringer, hvis procedurerne ikke længere er hensigtsmæssige eller afspejler de faktiske emissioner. Kommissionen er af den opfattelse, at proceduren bør opdateres, og den agter derfor at revidere prøvningscyklussen, således at den reelt afspejler de faktiske emissioner i trafikken. Denne gennemgang er ikke altafgørende for udviklingen på FN/ECE-niveau, men den kan bidrage til udarbejdelsen af en global og harmoniseret prøvningscyklus for lette køretøjer. Det kan ligeledes overvejes at indføre krav vedrørende »off-cycle«-emissioner som supplement til standardprøvningsproceduren. |
| --- | --- |

10.

Lette køretøjers emissioner og brændstofforbrug måles ved hjælp af en standardiseret prøvningsprocedure, der bygger på den såkaldte New European Driving Cycle (NEDC). Forordning (EF) nr. 715/2007 pålægger Kommissionen at følge udviklingen på dette område og at foreslå ændringer, hvis procedurerne ikke længere er hensigtsmæssige eller afspejler de faktiske emissioner. Kommissionen er af den opfattelse, at proceduren bør opdateres, og den agter derfor at revidere prøvningscyklussen, således at den reelt afspejler de faktiske emissioner i trafikken. Denne gennemgang er ikke altafgørende for udviklingen på FN/ECE-niveau, men den kan bidrage til udarbejdelsen af en global og harmoniseret prøvningscyklus for lette køretøjer. Det kan ligeledes overvejes at indføre krav vedrørende »off-cycle«-emissioner som supplement til standardprøvningsproceduren.

Grænseværdier for lette køretøjers referencemasse

| 11. | Der blev med Euro 5- og 6-lovgivningen indført en meget tydeligere og enklere sondring mellem emissionskravene til lette køretøjer og tunge køretøjer. Lovgivningen tager nu udgangspunkt i referencemasse, således at alle køretøjer under 2 610 kg betragtes som lette køretøjer. Denne referencemasse bygger på de nuværende grænseværdier for laboratoriebaseret emissionsprøvning. Kommissionen mener, at denne massegrænseværdi muligvis er for lav og derfor bør revideres. I betragtning af køretøjers masse i dag vil det i den fremtidige lovgivning muligvis være nødvendigt med en højere grænseværdi for referencemasse. |
| --- | --- |

11.

Der blev med Euro 5- og 6-lovgivningen indført en meget tydeligere og enklere sondring mellem emissionskravene til lette køretøjer og tunge køretøjer. Lovgivningen tager nu udgangspunkt i referencemasse, således at alle køretøjer under 2 610 kg betragtes som lette køretøjer. Denne referencemasse bygger på de nuværende grænseværdier for laboratoriebaseret emissionsprøvning. Kommissionen mener, at denne massegrænseværdi muligvis er for lav og derfor bør revideres. I betragtning af køretøjers masse i dag vil det i den fremtidige lovgivning muligvis være nødvendigt med en højere grænseværdi for referencemasse.

Masseneutrale emissionsnormer

| 12. | Ifølge forordning (EF) nr. 715/2007 bør man i forbindelse med fastsættelsen af nye emissionsgrænseværdier overveje at indføre masseneutrale emissionsnormer. Denne fremgangsmåde, som er valgt i den amerikanske lovgivning, vil medføre, at sondringen mellem kategori I-, II- og III-køretøjer i klasse N1, der blev indført udelukkende med henblik på emissionslovgivningen, og som for nylig er blevet anvendt i lovgivningen om mobile luftkonditioneringsanlæg, vil blive ophævet. I den nuværende fase vil det være forholdsvis nemt at indføre masseneutrale emissionsnormer for benzinkøretøjer på grund af deres emissionsbegrænsende systemers udformning. For dieselkøretøjer vil indførelsen af systemer til efterbehandling af NOx medføre en øget begrænsning af udstødningsemissioner og fjerne det oprindelige argument for, at tunge køretøjer skal være underlagt højere emissionsgrænseværdier. Inden den fremlægger et forslag i denne henseende, skal Kommissionen dog først foretage en feasibility-undersøgelse og en omkostningseffektivitetsanalyse. |
| --- | --- |

12.

Ifølge forordning (EF) nr. 715/2007 bør man i forbindelse med fastsættelsen af nye emissionsgrænseværdier overveje at indføre masseneutrale emissionsnormer. Denne fremgangsmåde, som er valgt i den amerikanske lovgivning, vil medføre, at sondringen mellem kategori I-, II- og III-køretøjer i klasse N1, der blev indført udelukkende med henblik på emissionslovgivningen, og som for nylig er blevet anvendt i lovgivningen om mobile luftkonditioneringsanlæg, vil blive ophævet. I den nuværende fase vil det være forholdsvis nemt at indføre masseneutrale emissionsnormer for benzinkøretøjer på grund af deres emissionsbegrænsende systemers udformning. For dieselkøretøjer vil indførelsen af systemer til efterbehandling af NOx medføre en øget begrænsning af udstødningsemissioner og fjerne det oprindelige argument for, at tunge køretøjer skal være underlagt højere emissionsgrænseværdier. Inden den fremlægger et forslag i denne henseende, skal Kommissionen dog først foretage en feasibility-undersøgelse og en omkostningseffektivitetsanalyse.

Beregning af CO2emissioner omfattende alle drivhusgasser

| 13. | I henhold til forordning (EF) nr. 715/2007 skal Kommissionen undersøge, hvorvidt det vil være hensigtsmæssigt at ændre fremgangsmåden for beregning af CO2-emissioner fra køretøjer således, at den også omfatter andre drivhusgasser, f.eks. metanemissioner. En sådan ændring vil sandsynligvis have en meget lille indvirkning på emissionstallene for de fleste benzin- eller dieselkøretøjer, men den kan få større betydning for gaskøretøjer. Da det ikke vedrører så stort et antal køretøjer, vil en sådan ændring dog ikke få højeste prioritet på nuværende tidspunkt. Kommissionen vil derfor eventuelt undersøge, om det er hensigtsmæssigt at vælge en fremgangsmåde baseret på et større antal drivhusgasser. |
| --- | --- |

13.

I henhold til forordning (EF) nr. 715/2007 skal Kommissionen undersøge, hvorvidt det vil være hensigtsmæssigt at ændre fremgangsmåden for beregning af CO2-emissioner fra køretøjer således, at den også omfatter andre drivhusgasser, f.eks. metanemissioner. En sådan ændring vil sandsynligvis have en meget lille indvirkning på emissionstallene for de fleste benzin- eller dieselkøretøjer, men den kan få større betydning for gaskøretøjer. Da det ikke vedrører så stort et antal køretøjer, vil en sådan ændring dog ikke få højeste prioritet på nuværende tidspunkt. Kommissionen vil derfor eventuelt undersøge, om det er hensigtsmæssigt at vælge en fremgangsmåde baseret på et større antal drivhusgasser.

Holdbarhedskrav — Forringelsesfaktorer for Euro 6-dieselkøretøjer

| 14. | Gennemførelseslovgivningen indeholder kun faste forringelsesfaktorer for Euro 5-dieselkøretøjer. Der blev ikke fastsat faktorer for Euro 6-dieselkøretøjer på grund af usikkerheden omkring holdbarheden af fremtidige dieselmotorer og systemer til efterbehandling af udstødningsgas. For at indføre faste forringelsesfaktorer for Euro 6-dieselkøretøjer skal Kommissionen først undersøge holdbarheden af dieselkøretøjer, der opfylder Euro 6-emissionsgrænseværdierne. |
| --- | --- |

14.

Gennemførelseslovgivningen indeholder kun faste forringelsesfaktorer for Euro 5-dieselkøretøjer. Der blev ikke fastsat faktorer for Euro 6-dieselkøretøjer på grund af usikkerheden omkring holdbarheden af fremtidige dieselmotorer og systemer til efterbehandling af udstødningsgas. For at indføre faste forringelsesfaktorer for Euro 6-dieselkøretøjer skal Kommissionen først undersøge holdbarheden af dieselkøretøjer, der opfylder Euro 6-emissionsgrænseværdierne.

Typegodkendelse af forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger

| 15. | Kommissionen agter at foretage en gennemgang af kravene vedrørende typegodkendelse af forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger for at tage hensyn til de reviderede OBD-krav og indførelsen af nye forureningsbegrænsende teknologier. Holdbarhedskravene i forbindelse med udskiftningen af periodisk regenererende systemer skal ligeledes gennemgås. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen agter at foretage en gennemgang af kravene vedrørende typegodkendelse af forureningsbegrænsende udskiftningsanordninger for at tage hensyn til de reviderede OBD-krav og indførelsen af nye forureningsbegrænsende teknologier. Holdbarhedskravene i forbindelse med udskiftningen af periodisk regenererende systemer skal ligeledes gennemgås.

Egendiagnosesystem (OBD)

| 16. | Gennemførelseslovgivningen indeholder ingen OBD-grænseværdier for Euro 6-køretøjer, bortset fra midlertidige grænseværdier, der er fastsat for at fremme indførelsen af Euro 6-dieselkøretøjer. De endelige Euro 6-grænseværdier skal først bekræftes af Kommissionen, før sådanne køretøjer kan typegodkendes. |
| --- | --- |

16.

Gennemførelseslovgivningen indeholder ingen OBD-grænseværdier for Euro 6-køretøjer, bortset fra midlertidige grænseværdier, der er fastsat for at fremme indførelsen af Euro 6-dieselkøretøjer. De endelige Euro 6-grænseværdier skal først bekræftes af Kommissionen, før sådanne køretøjer kan typegodkendes.

| 17. | Skema 1 indeholder et foreløbigt forslag fra Kommissionen med hensyn til Euro 6-grænseværdier. Dette skema viser de grænseværdier, som Kommissionen anbefaler for Euro 6-køretøjer. |
| --- | --- |

17.

Skema 1 indeholder et foreløbigt forslag fra Kommissionen med hensyn til Euro 6-grænseværdier. Dette skema viser de grænseværdier, som Kommissionen anbefaler for Euro 6-køretøjer.

| 18. | Disse OBD-grænseværdier afspejler stort set de grænseværdier, der gælder for hovedparten af lette køretøjer i USA og Canada, hvor de fleste køretøjers OBD-system er i overensstemmelse med kravene fastsat af Californian Air Resources Board (CARB). CARB fastsætter grænseværdierne som en multiplikationsfaktor på enten 1,5 eller 1,75 af emissionsgrænseværdien. Tallene i skema 1 er opnået på dette grundlag, men der er anvendt en højere faktor på 2 for partikelgrænseværdierne, hvilket afspejler de lave koncentrationer i udstødningsgasserne. CARB indeholder frem til slutningen af 2012 en række lempede OBD-grænseværdier for dieselkøretøjer. Euro 6-grænseværdierne træder herefter i kraft to år senere. |
| --- | --- |

18.

Disse OBD-grænseværdier afspejler stort set de grænseværdier, der gælder for hovedparten af lette køretøjer i USA og Canada, hvor de fleste køretøjers OBD-system er i overensstemmelse med kravene fastsat af Californian Air Resources Board (CARB). CARB fastsætter grænseværdierne som en multiplikationsfaktor på enten 1,5 eller 1,75 af emissionsgrænseværdien. Tallene i skema 1 er opnået på dette grundlag, men der er anvendt en højere faktor på 2 for partikelgrænseværdierne, hvilket afspejler de lave koncentrationer i udstødningsgasserne. CARB indeholder frem til slutningen af 2012 en række lempede OBD-grænseværdier for dieselkøretøjer. Euro 6-grænseværdierne træder herefter i kraft to år senere.

| 19. | Branchen har fremsat forslag til OBD-grænseværdier for Euro 6-fasen, der overstiger grænseværdierne med faktorer fra 1,9 til 5,5 for benzinkøretøjer og fra 2,6 til 5,5 for dieselkøretøjer. |
| --- | --- |

19.

Branchen har fremsat forslag til OBD-grænseværdier for Euro 6-fasen, der overstiger grænseværdierne med faktorer fra 1,9 til 5,5 for benzinkøretøjer og fra 2,6 til 5,5 for dieselkøretøjer.

| 20. | Kommissionen ser ikke nogen grund til, at der i Euro 6-fasen skal gælde andre OBD-krav med hensyn til emissionsgrænseværdier end i USA og Canada. Diagnoseprincipperne for benzinkøretøjer er udviklet i USA og er et særdeles velbeskrevet område, således at de nemt vil kunne indføres i EU. En konsulentvirksomhed, der har undersøgt OBD-grænseværdierne, har desuden konstateret, at lavere OBD-grænseværdier for benzinkøretøjer både er omkostningseffektivt og medfører en række miljømæssige fordele. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen ser ikke nogen grund til, at der i Euro 6-fasen skal gælde andre OBD-krav med hensyn til emissionsgrænseværdier end i USA og Canada. Diagnoseprincipperne for benzinkøretøjer er udviklet i USA og er et særdeles velbeskrevet område, således at de nemt vil kunne indføres i EU. En konsulentvirksomhed, der har undersøgt OBD-grænseværdierne, har desuden konstateret, at lavere OBD-grænseværdier for benzinkøretøjer både er omkostningseffektivt og medfører en række miljømæssige fordele.

| 21. | Kommissionen er bevidst om, at grænseværdierne for dieselkøretøjer er teknologistimulerende, særlig med hensyn til partikler. Sådanne grænseværdier anses for nødvendige, da det er hensigtsmæssigt at detektere mangler i efterbehandlingsanordninger, f.eks. partikelfiltre, der kan være udsat for uautoriseret indgreb i tilfælde af blokering. Det er desuden vigtigt med gode dieseldiagnoser for den langsigtede sikring af dieselteknologiens konkurrenceevne i andre dele af verden. Det vil således fremme dieselteknologiens konkurrenceevne, hvis de foreslåede OBD-grænseværdier for Euro 6 vedtages. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen er bevidst om, at grænseværdierne for dieselkøretøjer er teknologistimulerende, særlig med hensyn til partikler. Sådanne grænseværdier anses for nødvendige, da det er hensigtsmæssigt at detektere mangler i efterbehandlingsanordninger, f.eks. partikelfiltre, der kan være udsat for uautoriseret indgreb i tilfælde af blokering. Det er desuden vigtigt med gode dieseldiagnoser for den langsigtede sikring af dieselteknologiens konkurrenceevne i andre dele af verden. Det vil således fremme dieselteknologiens konkurrenceevne, hvis de foreslåede OBD-grænseværdier for Euro 6 vedtages.

| 22. | Kommissionen vil i forbindelse med sine undersøgelser af gennemførligheden af OBD-grænseværdierne for Euro 6 fokusere på den tekniske gennemførlighed af de foreslåede grænseværdier for køretøjer med kompressionstænding og af OBD-partikelgrænseværdierne for køretøjer med styret tænding. Der skal i forbindelse med denne gennemgang tages hensyn til den seneste teknologiske udvikling inden for udstødningssensorer, herunder sensorer af partikelmasse og partikelantal, og udviklingen inden for trykføling og modelleringsteknikker til forudsigelse af partikelfiltres sodbelastningsniveauer. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen vil i forbindelse med sine undersøgelser af gennemførligheden af OBD-grænseværdierne for Euro 6 fokusere på den tekniske gennemførlighed af de foreslåede grænseværdier for køretøjer med kompressionstænding og af OBD-partikelgrænseværdierne for køretøjer med styret tænding. Der skal i forbindelse med denne gennemgang tages hensyn til den seneste teknologiske udvikling inden for udstødningssensorer, herunder sensorer af partikelmasse og partikelantal, og udviklingen inden for trykføling og modelleringsteknikker til forudsigelse af partikelfiltres sodbelastningsniveauer.

| 23. | Kommissionen agter ligeledes at undersøge, om OBD-grænseværdierne for både partikelmasse og partikelantal skal finde anvendelse i Euro 6-fasen. Det er på nuværende tidspunkt svært at sige, om det er teknisk muligt at indføre grænseværdier for partikelantal. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen agter ligeledes at undersøge, om OBD-grænseværdierne for både partikelmasse og partikelantal skal finde anvendelse i Euro 6-fasen. Det er på nuværende tidspunkt svært at sige, om det er teknisk muligt at indføre grænseværdier for partikelantal.

| 24. | Kommissionen har planlagt at undersøge OBD-grænseværdierne inden den 1. september 2010. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen har planlagt at undersøge OBD-grænseværdierne inden den 1. september 2010.

| 25. | Ud over OBD-grænseværdierne agter Kommissionen at undersøge, hvorledes kravene til OBD-systemers egenskaber efter ibrugtagning fungerer i praksis. Dette omfatter offentliggørelsen af vejledninger, hvor det synes relevant, og særlig vedrørende:






  — | forøgelse og afbrydelse af den generelle nævner samt af tællere og nævnere for individuelle monitorer og |
| --- | --- | --- |

25.

Ud over OBD-grænseværdierne agter Kommissionen at undersøge, hvorledes kravene til OBD-systemers egenskaber efter ibrugtagning fungerer i praksis. Dette omfatter offentliggørelsen af vejledninger, hvor det synes relevant, og særlig vedrørende:

—

forøgelse og afbrydelse af den generelle nævner samt af tællere og nævnere for individuelle monitorer og

| — | de statistiske prøvninger, der skal anvendes af fabrikanter til påvisning af systemets overholdelse af kravene til funktion efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

—

de statistiske prøvninger, der skal anvendes af fabrikanter til påvisning af systemets overholdelse af kravene til funktion efter ibrugtagning.

| 26. | Kommissionen vil ligeledes overveje, om det ikke i forbindelse med den obligatoriske anvendelse af Euro 6-grænseværdierne ville være hensigtsmæssigt at indføre de krav vedrørende klassificering af OBD-funktionsfejl, der er harmoniseret på verdensplan. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen vil ligeledes overveje, om det ikke i forbindelse med den obligatoriske anvendelse af Euro 6-grænseværdierne ville være hensigtsmæssigt at indføre de krav vedrørende klassificering af OBD-funktionsfejl, der er harmoniseret på verdensplan.

Skema

Foreslåede OBD-grænseværdier for Euro 6

| | Referencemasse
  (RW)
  (kg) | Masse af carbonmonoxid | Masse af andre carbonhydrider end methan | Masse af nitrogenoxider | Partikelmasse | Partikelantal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (P)
  (#/km) |
| Klasse | Kate-gori | | ST | KT | ST | KT | ST | KT | ST (1) | KT | ST (2) | KT |
| M | — | Alle | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N1 | I | RW ≤ 1305 | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| II | 1305 < RW ≤ 1760 | 2 700 | 940 | 130 | 140 | 110 | 180 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| III | 1760 < RW | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N2 | — | Alle | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| Forklaring: ST = styret tænding, KT = kompressionstænding. |

Referencemasse

(RW)

(kg)

Masse af carbonmonoxid

Masse af andre carbonhydrider end methan

Masse af nitrogenoxider

Partikelmasse

Partikelantal

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(P)

(#/km)

Klasse

Kate-gori

ST

KT

ST

KT

ST

KT

ST (1)

KT

ST (2)

KT

M

—

Alle

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

N1

I

RW ≤ 1305

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

II

1305 < RW ≤ 1760

2 700

940

130

140

110

180

9

9

1,2 × 1012

III

1760 < RW

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

N2

—

Alle

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

Forklaring: ST = styret tænding, KT = kompressionstænding.

---

(1)  Partikelmassenormen for køretøjer med styret tænding finder kun anvendelse på køretøjer med motorer med direkte indsprøjtning.

(2)  ×2-grænseværdi, der skal anvendes, når emissionsgrænseværdien er fastsat.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/21

---

Uddrag af en beslutning om en likvidationsforanstaltning vedrørende JSC OGRES KOMERCBANKA truffet i henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter

(2008/C 182/09)

Bestyrelsen i Republikken Letlands finans- og kapitalmarkedskommission har den 21. december 2006 truffet beslutning nr. 215 med følgende indhold:

| 1. | tilbagekaldelse af den tilladelse, der er udstedt til JSC OGRES KOMERCBANKA (adresse: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga; registreringsnr. 40003150023) |
| --- | --- |

1.

tilbagekaldelse af den tilladelse, der er udstedt til JSC OGRES KOMERCBANKA (adresse: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga; registreringsnr. 40003150023)

| 2. | indgivelse af anmodning om likvidation af JSC OGRES KOMERCBANKA til distriktsretten i Riga. |
| --- | --- |

2.

indgivelse af anmodning om likvidation af JSC OGRES KOMERCBANKA til distriktsretten i Riga.

Distriktsretten i Riga besluttede den 23. januar 2007 at indlede en likvidationsprocedure over for JSC OGRES KOMERCBANKA og at udpege en likvidator (offentliggjort i EUT C 28 af 8.2.2007, s. 5).

Distriktsretten i Riga besluttede den 20. maj 2008 at udpege en ny likvidator for JSC OGRES KOMERCBANKA.

| Kreditinstitut | JSC OGRES KOMERCBANKA |
| --- | --- |
| 12 E. Birznieka-Upisa St. |
| LV-1050 Riga |

Kreditinstitut

JSC OGRES KOMERCBANKA

12 E. Birznieka-Upisa St.

LV-1050 Riga

registreringsnr. 40003150023

Dato

20. maj 2008

Ikrafttræden

20. maj 2008

Beslutningens karakter

Udskiftning af likvidator

Kompetent myndighed

Distriktsretten i Riga

Tilsynsmyndighed

| Finans- og kapitalmarkedskommissionen |
| --- |
| 1 Kungu St. |
| LV-1050 Riga |
| Tlf. (371) 6 777 4800 |
| E-mail: fktk@fktk.lv |

Finans- og kapitalmarkedskommissionen

1 Kungu St.

LV-1050 Riga

Tlf. (371) 6 777 4800

E-mail: fktk@fktk.lv

Udpeget likvidator

| Fr. Dace Valds |
| --- |
| 72 Brivibas St. |
| LV-1011 Riga |
| Tlf. (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892 |
| E-mail: rukmanis@ar.lv |

Fr. Dace Valds

72 Brivibas St.

LV-1011 Riga

Tlf. (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892

E-mail: rukmanis@ar.lv

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/22

---

Meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af visse antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af silicium med oprindelse i Rusland

(2008/C 182/10)

| 1. | Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber gyldigheden af de nedenfor anførte antidumpingforanstaltninger på de i tabellen angivne tidspunkter, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber gyldigheden af de nedenfor anførte antidumpingforanstaltninger på de i tabellen angivne tidspunkter, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1).

2.   Procedure

Producenter i Fællesskabet kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade.

Skulle Kommissionen beslutte at foretage en fornyet undersøgelse af de pågældende foranstaltninger, vil importørerne, eksportørerne, repræsentanterne for eksportlandet og producenterne i Fællesskabet få lejlighed til at uddybe, afvise eller fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, der er indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse.

3.   Tidsfrist

Producenterne i Fællesskabet kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse på ovennævnte grundlag til Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel (Kontor H-1), J-79 4/23, B-1049 Bruxelles (2) på et hvilket som helst tidspunkt efter denne meddelelses offentliggørelse, men ikke senere end tre måneder før den i tabellen nedenfor angivne dato.

| 4. | Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96.









  Varen | Oprindelses- eller eksportland | Foranstaltning | Reference | Udløbsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silicium | Rusland | Antidumpingtold | Rådets forordning (EF) nr. 2229/2003 (EUT L 339 af 24.12.2003, s. 3) senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 821/2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 1) | 25.12.2008 |
| Tilsagn | Kommissionens afgørelse 2004/445/EF (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 114) |

4.

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96.

Varen

Oprindelses- eller eksportland

Foranstaltning

Reference

Udløbsdato

Silicium

Rusland

Antidumpingtold

Rådets forordning (EF) nr. 2229/2003 (EUT L 339 af 24.12.2003, s. 3) senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 821/2004 (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 1)

25.12.2008

Tilsagn

Kommissionens afgørelse 2004/445/EF (EUT L 127 af 29.4.2004, s. 114)

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/23

---

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1)

(Meddelelse om ansøgning om eksklusiv tilladelse til efterforskning efter flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Yvelines-tilladelsen«)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 182/11)

Ved ansøgning af 4. december 2007 har virksomheden POROS S.A.S med hovedsæde på adressen 145, rue Michel Carré, F-95100 Argenteuil, anmodet om eksklusiv tilladelse til i et tidsrum af fem år at efterforske flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Yvelines-tilladelsen«, på et cirka 1 456 km2 stort areal, som omfatter en del af departementerne Yvelines, Val d'Oise og Hauts de Seine.

Perimeteren for det område, som omfattes af denne tilladelse udgøres af udsnit af meridianer og breddeparalleller, som mødes i de punkter, som defineres i nedenstående tabel ved deres geografiske koordinater, idet nulmeridianen går gennem Paris.

| Toppunkter | Længde | Bredde |
| --- | --- | --- |
| A | 0,90 gr V | 54,50 gr N |
| B | 0,90 gr V | 54,40 gr N |
| C | 0,80 gr V | 54,40 gr N |
| D | 0,80 gr V | 54,30 gr N |
| E | 0,70 gr V | 54,30 gr N |
| F | 0,70 gr V | 54,20 gr N |
| G | 0,60 gr V | 54,20 gr N |
| H | 0,60 gr V | 54,00 gr N |
| I | 0,40 gr V | 54,00 gr N |
| J | 0,40 gr V | 54,20 gr N |
| K | 0,20 gr V | 54,20 gr N |
| L | 0,20 gr V | 54,50 gr N |

Toppunkter

Længde

Bredde

A

0,90 gr V

54,50 gr N

B

0,90 gr V

54,40 gr N

C

0,80 gr V

54,40 gr N

D

0,80 gr V

54,30 gr N

E

0,70 gr V

54,30 gr N

F

0,70 gr V

54,20 gr N

G

0,60 gr V

54,20 gr N

H

0,60 gr V

54,00 gr N

I

0,40 gr V

54,00 gr N

J

0,40 gr V

54,20 gr N

K

0,20 gr V

54,20 gr N

L

0,20 gr V

54,50 gr N

Indgivelse af ansøgninger og tildelingskriterier

Ansøgerne, der indgav den oprindelige ansøgning, og konkurrerende ansøgere skal overholde de betingelser, som er fastsat ved artikel 4, 5 og 6 i dekret nr. 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring (den franske statstidende Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Interesserede virksomheder kan indsende en ansøgning i konkurrence hermed inden for en tidsfrist på 90 dage regnet fra dagen for offentliggørelsen af denne meddelelse efter den fremgangsmåde, der er angivet i »Meddelelse om opnåelse af udvindingsrettigheder for kulbrinter i Frankrig«, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374 af 30. december 1994, s. 11, og fastsat ved dekret nr. 2006-648 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring. Konkurrerende ansøgninger stiles til ministeren for minedrift på nedenstående adresse.

Afgørelse om den oprindelige ansøgning og de konkurrerende ansøgninger vurderes på grundlag af kriterierne for tildeling af udvindingsrettigheder, jf. artikel 6 i det nævnte dekret, og der træffes afgørelse senest den 4. december 2009.

Betingelser og krav vedrørende udøvelse og ophør af aktiviteten

Ansøgerne henvises til artikel 79 og 79.1 i loven om minedrift »code minier« og dekret nr. 2006-649 af 2. juni 2006 vedrørende minedrift, underjordisk oplagring og tilsynet med miner og underjordisk oplagring »travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines et des stockages souterrains«, (Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris, Cedex 13, tlf. (33) 144 97 23 02, fax (33) 144 97 05 70.

De ovennævnte regler og love findes på Internetadressen:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EUT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

---

| 19.7.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 182/25

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco)

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 182/12)

| 1. | Den 14. juli 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Kenwood Corporation (»Kenwood«, Japan), fusionerer fuldt ud med Victor Company of Japan Ltd (»JVC«, Japan) ved overførsel af aktier, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 14. juli 2008 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Kenwood Corporation (»Kenwood«, Japan), fusionerer fuldt ud med Victor Company of Japan Ltd (»JVC«, Japan) ved overførsel af aktier, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Kenwood: Leverer elektronisk udstyr. Virksomheden fokuserer på bilelektronik, elektronisk husholdningsudstyr og kommunikationsudstyr |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Kenwood: Leverer elektronisk udstyr. Virksomheden fokuserer på bilelektronik, elektronisk husholdningsudstyr og kommunikationsudstyr

| — | JVC: Beskæftiger sig med forskning, udvikling, fremstilling og salg af elektroniske produkter og tilbehør til både privatforbrugere og professionelle. |
| --- | --- |

—

JVC: Beskæftiger sig med forskning, udvikling, fremstilling og salg af elektroniske produkter og tilbehør til både privatforbrugere og professionelle.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5221 — Kenwood/JVC/Holdco sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---