# Az Európai Unió C 219/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 219 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. augusztus 28. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 219

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. augusztus 28.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 219/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5210 – Siemens/Ortner/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5010 – Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5121 – News Corp/Premiere) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S) (
  1
  ) | 3 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 219/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5210 – Siemens/Ortner/JV) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5010 – Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5121 – News Corp/Premiere) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S) (
  1
  )

1

3

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 219/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 4 |
| 2008/C 219/07 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. március 20-án tartott 405. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről | 5 |
| 2008/C 219/08 | Az EFTA-államok képviselője által kiadott vélemény a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Az EK versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2006. március 20-án tartott ülése | 6 |
| 2008/C 219/09 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) | 7 |
| 2008/C 219/10 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. március 27-én tartott 406. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről | 9 |
| 2008/C 219/11 | Az EFTA államok képviselője által kiadott vélemény a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Az EK versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2006. március 27-én tartott ülése | 10 |
| 2008/C 219/12 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2006. március 29.) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban a Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB és Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozásokkal szemben (Ügyszám COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 219/13 | Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. január 16-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4734 – Ineos/Kerling ügyben készült határozattervezetről – Előadó: Olaszország | 16 |
| 2008/C 219/14 | A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4734 – Ineos/Kerling ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.) | 17 |
| 2008/C 219/15 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2008. január 30.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.4734 – Ineos/Kerling) (
  1
  ) | 18 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 219/16 | A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 219/17 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 219/18 | A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 219/19 | A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt eljárás értelmében – A Trapani–Róma és vissza, Trapani–Cagliari és vissza, Trapani–Bari és vissza, valamint Trapani–Milánó és vissza útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségek Olaszország általi módosításáról | 29 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2008/C 219/06

Euro-átváltási árfolyamok

4

2008/C 219/07

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. március 20-án tartott 405. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

5

2008/C 219/08

Az EFTA-államok képviselője által kiadott vélemény a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Az EK versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2006. március 20-án tartott ülése

6

2008/C 219/09

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

7

2008/C 219/10

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. március 27-én tartott 406. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

9

2008/C 219/11

Az EFTA államok képviselője által kiadott vélemény a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Az EK versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2006. március 27-én tartott ülése

10

2008/C 219/12

A Bizottság határozatának összefoglalója (2006. március 29.) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban a Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB és Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozásokkal szemben (Ügyszám COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra) (
  1
  )

1

11

2008/C 219/13

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. január 16-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4734 – Ineos/Kerling ügyben készült határozattervezetről – Előadó: Olaszország

16

2008/C 219/14

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4734 – Ineos/Kerling ügyben (az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

17

2008/C 219/15

A Bizottság határozatának összefoglalója (2008. január 30.) egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról (Ügyszám COMP/M.4734 – Ineos/Kerling) (
  1
  )

1

18

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 219/16

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

21

2008/C 219/17

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

24

2008/C 219/18

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

27

2008/C 219/19

A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt eljárás értelmében – A Trapani–Róma és vissza, Trapani–Cagliari és vissza, Trapani–Bari és vissza, valamint Trapani–Milánó és vissza útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségek Olaszország általi módosításáról

29

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 219/20 | Menetrendszerű légi járat üzemeltetése – Åland regionális kormánya által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhívás menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére az Åland szigetén található Mariehamn és a svédországi Stockholm/Arlanda között (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 219/21 | P-Lisboa: Menetrendszerű légi járatok üzemeltetése – Portugália által közzétett ajánlattételi felhívás a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a Lisszabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lisszabon útvonalon közlekedő menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 219/22 | Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetése – Az Egyesült Királyság által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében kiírt ajánlattételi felhívás a skóciai Stornoway–Benbecula és a Benbecula–Barra útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére (
  1
  ) | 34 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 219/23 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5303 – Arques/SHC) (
  1
  ) | 36 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 219/20

Menetrendszerű légi járat üzemeltetése – Åland regionális kormánya által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhívás menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére az Åland szigetén található Mariehamn és a svédországi Stockholm/Arlanda között (
  1
  )

1

30

2008/C 219/21

P-Lisboa: Menetrendszerű légi járatok üzemeltetése – Portugália által közzétett ajánlattételi felhívás a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a Lisszabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lisszabon útvonalon közlekedő menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére (
  1
  )

1

32

2008/C 219/22

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetése – Az Egyesült Királyság által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében kiírt ajánlattételi felhívás a skóciai Stornoway–Benbecula és a Benbecula–Barra útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére (
  1
  )

1

34

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 219/23

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5303 – Arques/SHC) (
  1
  )

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5231 – Bain Capital/D&M)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/01)

2008. augusztus 13-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5231. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5231. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5210 – Siemens/Ortner/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/02)

2008. július 31-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5210. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5210. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5010 – Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/03)

2008. július 14-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5010. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32008M5010. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5121 – News Corp/Premiere)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/04)

2008. június 25-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdésén alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven lesz hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32008M5121 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32008M5121 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5114 – Pernod Ricard/V&S)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/05)

2008. július 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (1) bekezdésén alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven lesz hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32008M5114 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon a 32008M5114 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/4

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. augusztus 27.

(2008/C 219/06)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4767 |
| JPY | Japán yen | 160,98 |
| DKK | Dán korona | 7,4589 |
| GBP | Angol font | 0,7997 |
| SEK | Svéd korona | 9,3877 |
| CHF | Svájci frank | 1,6132 |
| ISK | Izlandi korona | 121,69 |
| NOK | Norvég korona | 7,926 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,533 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 235,71 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7035 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,327 |
| RON | Román lej | 3,5475 |
| SKK | Szlovák korona | 30,315 |
| TRY | Török líra | 1,7595 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,7114 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5417 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,53 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,103 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0914 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 597,42 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,4775 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,0977 |
| HRK | Horvát kuna | 7,1644 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 526,57 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9898 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 67,34 |
| RUB | Orosz rubel | 36,295 |
| THB | Thaiföldi baht | 50,274 |
| BRL | Brazil real | 2,3959 |
| MXN | Mexikói peso | 14,9634 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4767

JPY

Japán yen

160,98

DKK

Dán korona

7,4589

GBP

Angol font

0,7997

SEK

Svéd korona

9,3877

CHF

Svájci frank

1,6132

ISK

Izlandi korona

121,69

NOK

Norvég korona

7,926

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,533

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

235,71

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7035

PLN

Lengyel zloty

3,327

RON

Román lej

3,5475

SKK

Szlovák korona

30,315

TRY

Török líra

1,7595

AUD

Ausztrál dollár

1,7114

CAD

Kanadai dollár

1,5417

HKD

Hongkongi dollár

11,53

NZD

Új-zélandi dollár

2,103

SGD

Szingapúri dollár

2,0914

KRW

Dél-Koreai won

1 597,42

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,4775

CNY

Kínai renminbi

10,0977

HRK

Horvát kuna

7,1644

IDR

Indonéz rúpia

13 526,57

MYR

Maláj ringgit

4,9898

PHP

Fülöp-szigeteki peso

67,34

RUB

Orosz rubel

36,295

THB

Thaiföldi baht

50,274

BRL

Brazil real

2,3959

MXN

Mexikói peso

14,9634

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/5

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. március 20-án tartott 405. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

(2008/C 219/07)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az érintett piacra vonatkozó következtetésekkel:






  a) | a termékpiacot illetően; |
| --- | --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az érintett piacra vonatkozó következtetésekkel:

a)

a termékpiacot illetően;

| b) | a földrajzi piacot illetően. |
| --- | --- |

b)

a földrajzi piacot illetően.

| 2. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint a Tomra erőfölényt élvezett a visszaváltó automaták piacán az öt érintett országban. A kisebbség tartózkodik. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint a Tomra erőfölényt élvezett a visszaváltó automaták piacán az öt érintett országban. A kisebbség tartózkodik.

| 3. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal azon következtetés tekintetében, hogy a Tomra magatartásának célja és kihatása a verseny korlátozására szolgált az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének értelmében. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottsággal azon következtetés tekintetében, hogy a Tomra magatartásának célja és kihatása a verseny korlátozására szolgált az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének értelmében. A kisebbség nem ért egyet.

| 4. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint a Tomra magatartása képes volt érzékelhetően befolyásolni az Unió tagállamai és az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint a Tomra magatartása képes volt érzékelhetően befolyásolni az Unió tagállamai és az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet. A kisebbség nem ért egyet.

| 5. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés súlyosságát illetően. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés súlyosságát illetően. A kisebbség nem ért egyet.

| 6. | A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság többsége egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően. A kisebbség nem ért egyet.

| 7. | A tanácsadó bizottság javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé.

| 8. | A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerülő valamennyi további kérdést is. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerülő valamennyi további kérdést is.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/6

---

Az EFTA-államok képviselője által kiadott vélemény a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről

Az EK versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2006. március 20-án tartott ülése

(2008/C 219/08)

| 1. | Az EFTA-államok képviselője az érintett piacot illetően egyetért a Bizottság következtetésével:






  a) | a termékpiac; |
| --- | --- | --- |

1.

Az EFTA-államok képviselője az érintett piacot illetően egyetért a Bizottság következtetésével:

a)

a termékpiac;

| b) | a földrajzi piac tekintetében. |
| --- | --- |

b)

a földrajzi piac tekintetében.

| 2. | Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint az öt érintett országban a Tomra erőfölényt élvezett a visszaváltó automaták piacán. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint az öt érintett országban a Tomra erőfölényt élvezett a visszaváltó automaták piacán.

| 3. | Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a Tomra magatartásának célja és hatása a verseny korlátozására irányult az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének értelmében. |
| --- | --- |

3.

Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy a Tomra magatartásának célja és hatása a verseny korlátozására irányult az EK-Szerződés 82. cikkének és az EGT-megállapodás 54. cikkének értelmében.

| 4. | Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint a Tomra magatartása képes volt érzékelhetően befolyásolni az Unió tagállamai és az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

4.

Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság azon következtetésével, miszerint a Tomra magatartása képes volt érzékelhetően befolyásolni az Unió tagállamai és az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet.

| 5. | Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés súlyosságát illetően. |
| --- | --- |

5.

Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés súlyosságát illetően.

| 6. | Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően. |
| --- | --- |

6.

Az EFTA-államok képviselője egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően.

| 7. | Az EFTA-államok képviselője javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé. |
| --- | --- |

7.

Az EFTA-államok képviselője javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé.

| 8. | Az EFTA-államok képviselője felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi további kérdést is. |
| --- | --- |

8.

Az EFTA-államok képviselője felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi további kérdést is.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/7

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2008/C 219/09)

Jelen eljárást a Prokent AG Tomra-csoport (1) ellen 2001. március 26-án benyújtott panasza eredményezte. A panasz tárgya eredetileg a Tomrának az úgynevezett üvegvisszaváltó automaták és az ezekhez kapcsolódó termékek, különösen a raktári kiszolgáló eszközök piacán élvezett erőfölényével való visszaélése volt, ami arra irányult, hogy megakadályozza a versenytársak piacrajutását.

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az EGT-megállapodás 56. cikke értelmében joghatósága alá tartozik ez az ügy (2), és vizsgálatot kezdeményezett. Ezt követően a Bizottság megállapította, hogy a Tomra erőfölényben lévő vállalkozás az Unión belül és az EFTA-államok területén belül egyaránt, valamint az EK-Szerződés 82. cikkével és az EGT-megállapodás 54. cikkével ellentétes versenykorlátozó magatartást folytatott számos EU-tagállamban. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Tomra ezt a stratégiát különösen kizárólagossági megállapodások és mennyiségi kötelezettségvállalások révén, valamint visszatérítési rendszerek működtetésével valósította meg.

Ennek megfelelően a Bizottság 2004. szeptember 1-jén kifogásközlést bocsátott ki, amely főleg a Tomra 2003 elejéig követett stratégiájával és gyakorlatával foglalkozott (3). A kifogásközlés címzettjei a következő vállalkozások voltak: i. a Tomra Systems ASA; ii. a Tomra Europe AS; iii. a Tomra Systems BV; iv. a Tomra Systems GmbH; v. a Tomra Buttikksystemer AS; vi. a Tomra System AS (DK); vii. a Tomra Systems AB valamint viii. a Tomra Leergutsysteme GmbH.

Az ügyiratokhoz való hozzáférés

2004. szeptember 13-áig minden címzettnek biztosították az ügyirathoz való hiánytalan hozzáférést.

Válaszadási határidő

A kifogásközlés kézhezvételekor a Tomra azt kérte, hogy hosszabbítsák meg két hónappal a kifogásközlésre adandó válasz határidejét, anélkül hogy ezt megítélésem szerint kellőképpen indokolta volna. Ennek ellenére kivételesen engedélyeztem a határidő 2004. november 14-éig történő meghosszabbítását.

A Tomra ezt követő újabb kérésére beleegyeztem, hogy a határidőt 2004. november 22-éig ismét meghosszabbítsák. Beadványában a Tomra azt állította, hogy a kifogásközlés megválaszolásához szükséges információt „olyan alkalmazottak meghallgatásával kellett megszerezni, akiknek nem volt kötelező nyilvántartást vezetni (...) és volt alkalmazottakat kellett megkeresni”. Figyelembe vettem, hogy a meghallgatások lefolytatása csak kivételes esetekben indokolhatja a kifogásközlésre adandó válasz határidejének meghosszabbítását. Elismertem, hogy ez vonatkozhat a Tomra esetére, tekintetbe véve karcsú vállalatigazgatási struktúráját, de csak korlátozott mértékben.

Szóbeli meghallgatás

A Tomra hivatalos úton szóbeli meghallgatást kért a 773/2004/EK bizottsági rendelet 12. cikke értelmében. E meghallgatásra 2004. december 7-én került sor.

A ügy panaszosának sajátos helyzete

Mint korábban jeleztük, az eljárást a Tomra egyik német versenytársa, a Prokent AG által benyújtott panasz alapján kezdeményezték. 2003. szeptemberében a Prokent AG csődbe jutott, és a Wincor Nixdorf International GmbH tulajdonába került eszközvásárlás (asset deal) révén. 2003. szeptember 26-án a Bizottságot arról tájékoztatták, hogy a Prokent AG kezdeményezte, hogy felszámolási eljárást indítsanak vele szemben.

A 773/2004/EK rendelet 6. cikkét alkalmazva 2004. október 26-án a kifogásközlés nem bizalmas változatát elküldtük a panaszos jogutódjának vélt Wincor Nixdorf International GmbH-nak. A Bizottság nem kapott tőlük semmiféle észrevételt, és nem merült fel az igény, hogy részt kívánnának venni a szóbeli meghallgatáson.

2005. május 6-án, azaz a szóbeli meghallgatás után öt hónappal egy jogász tájékoztatta a Bizottság szolgálatait, hogy meghatalmazást kapott a jogi személyiségének még birtokában levő Prokent AG-től arra, hogy megtegye észrevételeit ebben a trösztellenes eljárásban. Emellett kérte, hogy juttassák el hozzá a Bizottság eddig meghozott döntéseinek másolatát. A kifogásközlés nem bizalmas változatát ezért elküldtük részére 2005. május 27-én, a Prokent AG számára lehetőséget kínálva arra, hogy 2005. június 24-éig nyújtsa be megjegyzéseit. 2005. június 15-én ezt a határidőt kérésükre 2005. augusztus 5-éig meghosszabbítottuk. A Bizottság szolgálatai arra is lehetőséget biztosítottak a Prokent AG számára, hogy szóbeli észrevételeket fűzzön az esethez egy ülésen, amire bizottsági helyszínen került volna sor az én jelenlétemben.

A Prokent AG 2005. augusztus 16-án faxon tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fűz írásbeli megjegyzéseket a kifogásközléshez. 2005. november 18-án e-mail útján visszautasította a Bizottság által nyújtott lehetőséget a szóbeli megjegyzéseke megtételére is.

Mivel figyelembe véve a tényt, hogy a panaszos nem szűnt meg jogi személyiségként létezni a csődeljárás után, a Bizottság rövid idő alatt kiigazító intézkedéseket tett, úgy ítélem meg, hogy a panaszos eljárási jogait maradéktalanul tiszteletben tartották az eljárás során.

A Bizottság végső vizsgálódásai

A Versenypolitikai Főigazgatóság számba vette a Tomra írásos válaszában és a szóbeli meghallgatáson elővezetett érvelést és tényeket. Ezek alapján Dánia lekerült azon államok listájáról, ahol a visszaélés tényállását megállapították, és így a Tomra dán leányvállalata, a Tomra Systems AS már nem szerepel a végleges határozat címzettjei között.

Az említettek fényében megállapítom, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat tartalmazza, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt saját álláspontjuk ismertetésére.

Megítélésem szerint az eljárás résztvevőinek meghallgatáshoz való jogát tiszteletben tartották.

Brüsszel, 2006. március 22.

Serge DURANDE

---

(1)  A továbbiakban „Tomra”.

1

(2)  A Tomra EFTA-államok területén elért üzleti forgalma nem érte el illetve nem haladta meg az EGT területén elért forgalom 33 százalékát. A Tomra versenytársai közül többen az EK tagállamaiban rendelkeztek székhellyel, míg a Tomra az egyik EK tagállamban termelő leányvállalattal rendelkezett.

2

(3)  2002. áprilisában a Tomra megkereste a Bizottságot azzal a szándékkal, hogy rendezze az ügyet. A Bizottság ezt nem tartotta alkalmasnak ebben az időpontban és így ezután kibocsátotta a kifogásközlést.

3

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/9

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2006. március 27-én tartott 406. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

(2008/C 219/10)

| 1. | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal a jogsértés súlyosságát illetően. Egy kisebbség nem ért egyet, egy kisebbség eljárási okokból tartózkodik. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal a jogsértés súlyosságát illetően. Egy kisebbség nem ért egyet, egy kisebbség eljárási okokból tartózkodik.

| 2. | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottság következtetésével a bírságok alapösszegének meghatározásában. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottság következtetésével a bírságok alapösszegének meghatározásában. A kisebbség nem ért egyet.

| 3. | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően. A kisebbség nem ért egyet.

| 4. | a) | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy nincsenek súlyosbító körülmények. A kisebbség tartózkodik. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy nincsenek súlyosbító körülmények. A kisebbség tartózkodik.

| b) | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy nincsenek enyhítő körülmények. A kisebbség tartózkodik. |
| --- | --- |

b)

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal abban, hogy nincsenek enyhítő körülmények. A kisebbség tartózkodik.

| 5. | A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal az EK-Szerződés 82. cikkének megsértése miatt kirótt bírságok végösszegében. A kisebbség nem ért egyet. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság tagjainak többsége egyetért a Bizottsággal az EK-Szerződés 82. cikkének megsértése miatt kirótt bírságok végösszegében. A kisebbség nem ért egyet.

| 6. | A tanácsadó bizottság javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/10

---

Az EFTA államok képviselője által kiadott vélemény a COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről

Az EK versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottságának 2006. március 27-én tartott ülése

(2008/C 219/11)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság következtetéssel a jogsértés súlyosságát illetően. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság következtetéssel a jogsértés súlyosságát illetően.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság következtetésével a bírság alapösszegének meghatározásában. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság következtetésével a bírság alapösszegének meghatározásában.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság következtetésével a jogsértés időtartamát illetően.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy:






  1. | nincsenek súlyosító körülmények; |
| --- | --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy:

1.

nincsenek súlyosító körülmények;

| 2. | nincsenek enyhítő körülmények. |
| --- | --- |

2.

nincsenek enyhítő körülmények.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az EK-Szerződés 82. cikkének megsértése miatt kirótt bírságok végösszegében. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az EK-Szerződés 82. cikkének megsértése miatt kirótt bírságok végösszegében.

| 6. | A tanácsadó bizottság javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság javasolja, hogy véleményét az Európai Unió Hivatalos Lapjában tegyék közzé.

| 7. | A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi további kérdést is. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi további kérdést is.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/11

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2006. március 29.)

az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban a Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB és Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozásokkal szemben

(Ügyszám COMP/E-1/38.113 – Prokent/Tomra)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/12)

| 1. | 2006. március 29-én a Bizottság az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban határozatot fogadott el. A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 30. cikkének rendelkezései alapján ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvein és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján:
  http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

1.

2006. március 29-én a Bizottság az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban határozatot fogadott el. A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 30. cikkének rendelkezései alapján ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat teljes szövegének nem bizalmas változata az ügy hiteles nyelvein és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   A JOGSÉRTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA

1.1.   Bevezetés

| 2. | Ennek a határozatnak a következő vállalkozások voltak a címzettjei: a Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergusysteme GmbH (továbbiakban: „Tomra-csoport”) A Tomra-csoport a használt betétdíjas üvegek gyűjtésének területén tevékenykedik. Fő tevékenysége az EGT területén az üres üvegek gyűjtésére használatos ún. visszaváltó automaták (RVM) forgalmazása. A Tomra hozzávetőleges nemzetközi forgalma 1999-ben 273 millió EUR, 2000-ben 342 millió EUR, 2001-ben 368 millió EUR, 2002-ben pedig 336 millió EUR volt. |
| --- | --- |

2.

Ennek a határozatnak a következő vállalkozások voltak a címzettjei: a Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergusysteme GmbH (továbbiakban: „Tomra-csoport”) A Tomra-csoport a használt betétdíjas üvegek gyűjtésének területén tevékenykedik. Fő tevékenysége az EGT területén az üres üvegek gyűjtésére használatos ún. visszaváltó automaták (RVM) forgalmazása. A Tomra hozzávetőleges nemzetközi forgalma 1999-ben 273 millió EUR, 2000-ben 342 millió EUR, 2001-ben 368 millió EUR, 2002-ben pedig 336 millió EUR volt.

| 3. | Csődbemeneteléig a panaszos, a Prokent AG (a továbbiakban: „Prokent”) székhelye a németországi Ilmenau volt. A Tomrához hasonlóan szintén visszaváltó automatákat, valamint ehhez kapcsolódó termékeket és szolgáltatásokat nyújtott. Hozzávetőleges forgalma 2000-ben 2,3 millió EUR volt, 2001-ben pedig 4,2 millió EUR. A Prokent termékeit túlnyomórészt Németországban értékesítette, de megpróbált más nemzeti piacokon is megjelenni. Miután a Prokent csődbement és eszközeit ezt követően a németországi Paderbornban székhellyel rendelkező Wincor Nixdorf Technologies GmbH vásárolta meg 2003. szeptemberében, ez utóbbi folytatta a Prokent korábbi üzleti tevékenységét. |
| --- | --- |

3.

Csődbemeneteléig a panaszos, a Prokent AG (a továbbiakban: „Prokent”) székhelye a németországi Ilmenau volt. A Tomrához hasonlóan szintén visszaváltó automatákat, valamint ehhez kapcsolódó termékeket és szolgáltatásokat nyújtott. Hozzávetőleges forgalma 2000-ben 2,3 millió EUR volt, 2001-ben pedig 4,2 millió EUR. A Prokent termékeit túlnyomórészt Németországban értékesítette, de megpróbált más nemzeti piacokon is megjelenni. Miután a Prokent csődbement és eszközeit ezt követően a németországi Paderbornban székhellyel rendelkező Wincor Nixdorf Technologies GmbH vásárolta meg 2003. szeptemberében, ez utóbbi folytatta a Prokent korábbi üzleti tevékenységét.

1.2.   Az eljárás

| 4. | 2001. március 26-án a Bizottsághoz panasz érkezett a Prokent-től, amelyben arra kérte a Bizottságot, vizsgálja ki, vajon a Tomra visszaélt-e erőfölényével azáltal, hogy megakadályozta a Prokent piacra jutását. A vizsgálatokat a Bizottság 2001. szeptember 26-án és 27-én elvégezte. Többszöri információkérés után 2004. szeptember 1-jén a Bizottság kifogásközlést fogadott el a Tomra Systems ASA és a Tomra Europe AS ellen, valamint a Tomra-csoport hat leányvállalata ellen, melyek az EGT szerződő feleinek területén működnek. A Tomra-csoport a kifogásközlésre 2004. november 22-én válaszolt. A szóbeli meghallgatásra 2004. december 7-én került sor. |
| --- | --- |

4.

2001. március 26-án a Bizottsághoz panasz érkezett a Prokent-től, amelyben arra kérte a Bizottságot, vizsgálja ki, vajon a Tomra visszaélt-e erőfölényével azáltal, hogy megakadályozta a Prokent piacra jutását. A vizsgálatokat a Bizottság 2001. szeptember 26-án és 27-én elvégezte. Többszöri információkérés után 2004. szeptember 1-jén a Bizottság kifogásközlést fogadott el a Tomra Systems ASA és a Tomra Europe AS ellen, valamint a Tomra-csoport hat leányvállalata ellen, melyek az EGT szerződő feleinek területén működnek. A Tomra-csoport a kifogásközlésre 2004. november 22-én válaszolt. A szóbeli meghallgatásra 2004. december 7-én került sor.

1.3.   A Szerződés 82. cikke, valamint az EGT-megállapodás 54. cikke

1.3.1.   Erőfölény

| 5. | A Tomra és versenytársai visszaváltó automatákat, valamint ehhez kapcsolódó termékeket és szolgáltatásokat nyújtanak, különös tekintettel a raktári kiszolgáló eszközökre (1). Az általuk értékesített termékekhez nyújtanak ezekhez kapcsolódó szolgáltatásokat, például karbantartási és javítási szolgáltatásokat is. A visszaváltó automaták a bejövő üveget meghatározott paramétereik, például alakjuk és/vagy vonalkódjuk alapján beazonosítják és kiszámítják a vevőnek visszatérítendő betéti díjat. |
| --- | --- |

5.

A Tomra és versenytársai visszaváltó automatákat, valamint ehhez kapcsolódó termékeket és szolgáltatásokat nyújtanak, különös tekintettel a raktári kiszolgáló eszközökre (1). Az általuk értékesített termékekhez nyújtanak ezekhez kapcsolódó szolgáltatásokat, például karbantartási és javítási szolgáltatásokat is. A visszaváltó automaták a bejövő üveget meghatározott paramétereik, például alakjuk és/vagy vonalkódjuk alapján beazonosítják és kiszámítják a vevőnek visszatérítendő betéti díjat.

| 6. | A Tomra 1972-ben kezdte meg a visszaváltó automaták forgalmazását, és azóta is piacvezető. Ezzel szemben a vizsgálat lefolytatásának idején a többi visszaváltó-automata forgalmazással foglalkozó vállalkozás mind nagyon kis cég volt, kevés alkalmazottal és vagy egyetlen országban, vagy csak néhány országban működött az EGT szerződő felei közül. A visszaváltó automatákat általában kiskereskedelmi egységekben, például szupermarketekben szerelik fel, így a visszaváltó automaták vásárlói általában kiskereskedelemmel foglalkozó üzleti csoportok, melyek száma az utóbbi időszakban jelentősen csökkent a piac konszolidációs folyamatának hatására. |
| --- | --- |

6.

A Tomra 1972-ben kezdte meg a visszaváltó automaták forgalmazását, és azóta is piacvezető. Ezzel szemben a vizsgálat lefolytatásának idején a többi visszaváltó-automata forgalmazással foglalkozó vállalkozás mind nagyon kis cég volt, kevés alkalmazottal és vagy egyetlen országban, vagy csak néhány országban működött az EGT szerződő felei közül. A visszaváltó automatákat általában kiskereskedelmi egységekben, például szupermarketekben szerelik fel, így a visszaváltó automaták vásárlói általában kiskereskedelemmel foglalkozó üzleti csoportok, melyek száma az utóbbi időszakban jelentősen csökkent a piac konszolidációs folyamatának hatására.

1.3.1.1.   Érintett termékpiac

| 7. | Bár az üvegek automatizált és manuális kezelése funkcionálisan helyettesíthető lehet, a Tomra tényleges vagy lehetséges ügyfelei szempontjából ezek nem felcserélhetőek, mivel igényeiknek a manuális kezelés nem felel meg. Az ügyfelek a manuális kezeléssel szemben az automatizált üvegvisszaváltást biztosító megoldásokat részesítik előnyben, főleg a munkaerő-költségre és a vevőknek nyújtott szolgáltatás minőségére való tekintettel. Ezért a Tomra állításával ellentétben a manuális kezelés nem tartozik ugyanahhoz a termékpiachoz. |
| --- | --- |

7.

Bár az üvegek automatizált és manuális kezelése funkcionálisan helyettesíthető lehet, a Tomra tényleges vagy lehetséges ügyfelei szempontjából ezek nem felcserélhetőek, mivel igényeiknek a manuális kezelés nem felel meg. Az ügyfelek a manuális kezeléssel szemben az automatizált üvegvisszaváltást biztosító megoldásokat részesítik előnyben, főleg a munkaerő-költségre és a vevőknek nyújtott szolgáltatás minőségére való tekintettel. Ezért a Tomra állításával ellentétben a manuális kezelés nem tartozik ugyanahhoz a termékpiachoz.

| 8. | Tekintettel arra, hogy az étkezdékben és a kioszkokban való használatra tervezett visszaváltó automaták elkülönülnek a kiskereskedelmi üzletek számára tervezett visszaváltó automatáktól, és mivel az érintett piaci szereplők, azaz a két terméktípus szállítói és vásárlói különbözőek, az étkezdékben és kioszkokban való használatra tervezett visszaváltó automaták nem tartoznak ugyanahhoz a termékpiachoz, mint a kiskereskedelmi üzletek számára tervezett visszaváltó automaták. |
| --- | --- |

8.

Tekintettel arra, hogy az étkezdékben és a kioszkokban való használatra tervezett visszaváltó automaták elkülönülnek a kiskereskedelmi üzletek számára tervezett visszaváltó automatáktól, és mivel az érintett piaci szereplők, azaz a két terméktípus szállítói és vásárlói különbözőek, az étkezdékben és kioszkokban való használatra tervezett visszaváltó automaták nem tartoznak ugyanahhoz a termékpiachoz, mint a kiskereskedelmi üzletek számára tervezett visszaváltó automaták.

| 9. | A termékjellemzőket, a gépek rendeltetését és árát vizsgálva megalapozottnak tűnik, hogy ne tekintsük felcserélhetőnek az alsókategóriás (2), raktári rendszerhez nem kapcsolódó gépeket az élelmiszer-kiskereskedők által keresett egyéb visszaváltó automatákkal. Vannak érvek, melyek azt támasztják alá, hogy a felsőkategóriás visszaváltó automatáknak és rendszereknek külön termékpiaca van, és a Bizottság ezt a piacmeghatározást részesítené előnyben. Azonban nem szükséges eldönteni a kérdést, vajon külön termékpiacot képeznek-e a felsőkategóriás visszaváltó automaták, vagy az alsókategóriás gépeket is magába foglaló visszaváltó automaták teljes piacának részét képezik-e. A versenyjogi értékelés ugyanaz, akár egyetlen általános piaca van az visszaváltó automatáknak, akár létezik a felsőkategóriás visszaváltó automaták külön piaca. |
| --- | --- |

9.

A termékjellemzőket, a gépek rendeltetését és árát vizsgálva megalapozottnak tűnik, hogy ne tekintsük felcserélhetőnek az alsókategóriás (2), raktári rendszerhez nem kapcsolódó gépeket az élelmiszer-kiskereskedők által keresett egyéb visszaváltó automatákkal. Vannak érvek, melyek azt támasztják alá, hogy a felsőkategóriás visszaváltó automatáknak és rendszereknek külön termékpiaca van, és a Bizottság ezt a piacmeghatározást részesítené előnyben. Azonban nem szükséges eldönteni a kérdést, vajon külön termékpiacot képeznek-e a felsőkategóriás visszaváltó automaták, vagy az alsókategóriás gépeket is magába foglaló visszaváltó automaták teljes piacának részét képezik-e. A versenyjogi értékelés ugyanaz, akár egyetlen általános piaca van az visszaváltó automatáknak, akár létezik a felsőkategóriás visszaváltó automaták külön piaca.

| 10. | A határozatban szereplő versenyjogi értékelés tehát a felsőkategóriás visszaváltó automaták és rendszerek piacán alapul, ami magába foglalja az összes olyan visszaváltó automatát is, amelyek falon keresztül szerelhetők be és raktári kiszolgáló eszközökhöz csatlakoztathatók, egyszersmind a felső-és alsókategóriás gépeket egyaránt felölelő általános piacon is. A piac tágabb meghatározását tettük az elemzés alapjává, mivel ez a Tomra számára kedvezőbb adatokat eredményez. |
| --- | --- |

10.

A határozatban szereplő versenyjogi értékelés tehát a felsőkategóriás visszaváltó automaták és rendszerek piacán alapul, ami magába foglalja az összes olyan visszaváltó automatát is, amelyek falon keresztül szerelhetők be és raktári kiszolgáló eszközökhöz csatlakoztathatók, egyszersmind a felső-és alsókategóriás gépeket egyaránt felölelő általános piacon is. A piac tágabb meghatározását tettük az elemzés alapjává, mivel ez a Tomra számára kedvezőbb adatokat eredményez.

1.3.1.2.   Az érintett földrajzi piac

| 11. | Az EGT-megállapodás egy adott szerződő felének területén a betétdíjas (3) üvegek fajtái és mennyisége határozza meg a visszaváltási megoldások lehetőségeit, valamint azt, hogy a visszaváltó automaták milyen modelljeit értékesítik a szóban forgó országban. Annak ellenére, hogy vannak példák élelmiszer-kiskereskedelemben a határokon átnyúló koncentrációra és kooperációra, a vásárlók és beszerzési eljárásaik túlnyomórészt nemzeti szinten szerveződnek. Továbbá, 1997 és 2002 között a visszaváltó automaták szállítói a Tomra egyedüli kivételével az EGT szerződő felei közül csupán egy vagy csak néhány ország területén folytatták tevékenységüket. Ezek a tényezők mind azt jelzik, hogy a vizsgált időszakban a versenyfeltételek nem voltak harmonikusak az EGT területén, és hogy az érintett földrajzi piacok nemzeti szintűek voltak. |
| --- | --- |

11.

Az EGT-megállapodás egy adott szerződő felének területén a betétdíjas (3) üvegek fajtái és mennyisége határozza meg a visszaváltási megoldások lehetőségeit, valamint azt, hogy a visszaváltó automaták milyen modelljeit értékesítik a szóban forgó országban. Annak ellenére, hogy vannak példák élelmiszer-kiskereskedelemben a határokon átnyúló koncentrációra és kooperációra, a vásárlók és beszerzési eljárásaik túlnyomórészt nemzeti szinten szerveződnek. Továbbá, 1997 és 2002 között a visszaváltó automaták szállítói a Tomra egyedüli kivételével az EGT szerződő felei közül csupán egy vagy csak néhány ország területén folytatták tevékenységüket. Ezek a tényezők mind azt jelzik, hogy a vizsgált időszakban a versenyfeltételek nem voltak harmonikusak az EGT területén, és hogy az érintett földrajzi piacok nemzeti szintűek voltak.

1.3.1.3.   Erőfölény

| 12. | Amióta megjelent a piacon, a Tomra mindig is piacvezető volt, nagyon magas piaci részesedéssel. A Tomra piaci részesedése az 1997 előtti időszakban Európában folyamatosan 70 % fölött volt éves jelentései és belső dokumentumai szerint, melyek közül állítások szerint legalább az éves jelentések a felsőkategóriás visszaváltó automatákra vonatkoznak. 1997-től kezdve a Tomra európai piaci részesedése meghaladja a 95 %-ot. A Tomra piaci részesedése bármely érintett piacon versenytársai piaci részesedésének többszöröse volt. A Tomra versenytársai, még azok is, amelyek erős versenytársak lehettek volna, mind kisméretű vagy nagyon kisméretű társaságok voltak, nagyon alacsony forgalommal és nagyon kevés alkalmazottal. Az érdemi verseny kialakulásának esélyeit tovább rontotta az, hogy a Tomra fel tudta vásárolni legkomolyabb és/vagy a jövőben azzá válható versenytársait, és ez határozott szándéka is volt. Továbbá nem volt jelentős kiegyenlítő vásárlóerő, amely bármelyik érintett piacon képes lett volna veszélyeztetni a Tomra erőfölényét. A Tomra tehát erőfölénnyel rendelkező vállalkozás a közös piacon és az EGT területén, valamint a közös piac és az EGT területének jelentős részén, azaz az EK-Szerződés 81. és az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében erőfölénnyel rendelkező vállalkozás. |
| --- | --- |

12.

Amióta megjelent a piacon, a Tomra mindig is piacvezető volt, nagyon magas piaci részesedéssel. A Tomra piaci részesedése az 1997 előtti időszakban Európában folyamatosan 70 % fölött volt éves jelentései és belső dokumentumai szerint, melyek közül állítások szerint legalább az éves jelentések a felsőkategóriás visszaváltó automatákra vonatkoznak. 1997-től kezdve a Tomra európai piaci részesedése meghaladja a 95 %-ot. A Tomra piaci részesedése bármely érintett piacon versenytársai piaci részesedésének többszöröse volt. A Tomra versenytársai, még azok is, amelyek erős versenytársak lehettek volna, mind kisméretű vagy nagyon kisméretű társaságok voltak, nagyon alacsony forgalommal és nagyon kevés alkalmazottal. Az érdemi verseny kialakulásának esélyeit tovább rontotta az, hogy a Tomra fel tudta vásárolni legkomolyabb és/vagy a jövőben azzá válható versenytársait, és ez határozott szándéka is volt. Továbbá nem volt jelentős kiegyenlítő vásárlóerő, amely bármelyik érintett piacon képes lett volna veszélyeztetni a Tomra erőfölényét. A Tomra tehát erőfölénnyel rendelkező vállalkozás a közös piacon és az EGT területén, valamint a közös piac és az EGT területének jelentős részén, azaz az EK-Szerződés 81. és az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében erőfölénnyel rendelkező vállalkozás.

1.3.2.   A Tomra magatartása

1.3.2.1.   A Tomra stratégiája

| 13. | A Tomra stratégiája arra az üzletpolitikára épült, hogy igyekezzen erőfölényét és piaci részesedését megőrizni azáltal, hogy i. megakadályozza a piacralépést; ii. gondoskodik arról, hogy a versenytársak kicsik maradjanak azáltal, hogy növekedési lehetőségeiket korlátozza; és iii. végül meggyengíti és felszámolja a versenytársakat felvásárlás útján vagy másképpen, különösen azokat a versenytársakat, amelyeknek megítélése szerint megvan a lehetőségük arra, hogy komolyabb vetélytársakká váljanak. E cél elérése érdekében a Tomra különféle versenyellenes magatartásokat folytatott, beleértve a kizárólagossági megállapodásokat vagy előnyben részesített szállítói megállapodásokat, akárcsak az egyedi mennyiségi kötelezettségvállalásokat és egyedi utólagos visszatérítési rendszereket tartalmazó megállapodásokat. A megállapodásoknak vagy feltételeknek ez a típusa általában olyan mennyiségekre vonatkozik, amelyek egy vásárló teljes szükségletét vagy annak jelentős részét lefedik a vizsgált időszakon belül. Gyakran nevezik őket „egyszerre leadott/tömbösített/többszörös nagy volumenű rendeléseknek”. A Tomra különösen akkor folyamodott ezekhez az eszközökhöz, amikor előre látható volt valamilyen közeli piacralépés, akár a betétrendszert bevezető új jogszabályok tervezett bevezetéséből kifolyólag, akár az ilyen jogszabályok végrehajtására reagálva, mivel tisztában voltak azzal, hogy a versenytársaknak a nyereségessé váláshoz bizonyos értékesítési mennyiséget el kell érniük. A Tomra átfogó stratégiáját nem csupán a csoport által folytatott különféle magatartások erősítik meg, hanem az is, hogy ezt részletesen meg is vitatták a csoporton belül számos alkalommal; akár megbeszéléseken és konferenciákon, akár levélben, például e-mailben. |
| --- | --- |

13.

A Tomra stratégiája arra az üzletpolitikára épült, hogy igyekezzen erőfölényét és piaci részesedését megőrizni azáltal, hogy i. megakadályozza a piacralépést; ii. gondoskodik arról, hogy a versenytársak kicsik maradjanak azáltal, hogy növekedési lehetőségeiket korlátozza; és iii. végül meggyengíti és felszámolja a versenytársakat felvásárlás útján vagy másképpen, különösen azokat a versenytársakat, amelyeknek megítélése szerint megvan a lehetőségük arra, hogy komolyabb vetélytársakká váljanak. E cél elérése érdekében a Tomra különféle versenyellenes magatartásokat folytatott, beleértve a kizárólagossági megállapodásokat vagy előnyben részesített szállítói megállapodásokat, akárcsak az egyedi mennyiségi kötelezettségvállalásokat és egyedi utólagos visszatérítési rendszereket tartalmazó megállapodásokat. A megállapodásoknak vagy feltételeknek ez a típusa általában olyan mennyiségekre vonatkozik, amelyek egy vásárló teljes szükségletét vagy annak jelentős részét lefedik a vizsgált időszakon belül. Gyakran nevezik őket „egyszerre leadott/tömbösített/többszörös nagy volumenű rendeléseknek”. A Tomra különösen akkor folyamodott ezekhez az eszközökhöz, amikor előre látható volt valamilyen közeli piacralépés, akár a betétrendszert bevezető új jogszabályok tervezett bevezetéséből kifolyólag, akár az ilyen jogszabályok végrehajtására reagálva, mivel tisztában voltak azzal, hogy a versenytársaknak a nyereségessé váláshoz bizonyos értékesítési mennyiséget el kell érniük. A Tomra átfogó stratégiáját nem csupán a csoport által folytatott különféle magatartások erősítik meg, hanem az is, hogy ezt részletesen meg is vitatták a csoporton belül számos alkalommal; akár megbeszéléseken és konferenciákon, akár levélben, például e-mailben.

| 14. | A Tomra a piacrajutás megakadályozására összpontosított, oly módon, hogy mérlegelte és felajánlotta a piacon épphogy megjelent, sokkal kisebb cégekkel való együttműködést, és/vagy kiszorította őket a piacról, valamint prioritást adott a hosszú távú kedvezményezett szállítói megállapodásoknak és a nagy volumenű tömbösített rendeléseknek. Ez utóbbi nem olyan stratégia, ami pusztán a szokásos versenyfolyamat és az ebből adódó szelekció része. Ellenkezőleg, a célja az, hogy akadályozza ezt a folyamatot, és meggátolja, hogy az felmorzsolja a vállalkozás erőfölényét. |
| --- | --- |

14.

A Tomra a piacrajutás megakadályozására összpontosított, oly módon, hogy mérlegelte és felajánlotta a piacon épphogy megjelent, sokkal kisebb cégekkel való együttműködést, és/vagy kiszorította őket a piacról, valamint prioritást adott a hosszú távú kedvezményezett szállítói megállapodásoknak és a nagy volumenű tömbösített rendeléseknek. Ez utóbbi nem olyan stratégia, ami pusztán a szokásos versenyfolyamat és az ebből adódó szelekció része. Ellenkezőleg, a célja az, hogy akadályozza ezt a folyamatot, és meggátolja, hogy az felmorzsolja a vállalkozás erőfölényét.

1.3.2.2.   Végrehajtás

| 15. | A Tomra konkrétan a következő módszerekkel valósította meg a versenytársak piacrajutását megakadályozó üzletpolitikáját:






  — | öt EGT-országban (Ausztriában, Németországban, Hollandiában, Norvégiában és Svédországban) az 1998 és 2002 közötti időszakban számos ügyfelével kizárólagossági megállapodásokat kötött visszaváltó automatákat alkalmazó megoldások szállítására, |
| --- | --- | --- |

15.

A Tomra konkrétan a következő módszerekkel valósította meg a versenytársak piacrajutását megakadályozó üzletpolitikáját:

—

öt EGT-országban (Ausztriában, Németországban, Hollandiában, Norvégiában és Svédországban) az 1998 és 2002 közötti időszakban számos ügyfelével kizárólagossági megállapodásokat kötött visszaváltó automatákat alkalmazó megoldások szállítására,

| — | az 1998 és 2002 közötti időszakban olyan megállapodásokat kötött ügyfeleivel, amelyek egyéni célmennyiséget szabtak meg számukra, melyek teljesen vagy majdnem teljesen megfeleltek az ügyfél automatizált üvegvisszaváltást biztosító megoldásokra vonatkozó igényének az adott időszakban. Az ügyfelek kedvezményben részesültek, amennyiben kötelezettséget vállaltak a megállapított célmennyiség vásárlására, |
| --- | --- |

—

az 1998 és 2002 közötti időszakban olyan megállapodásokat kötött ügyfeleivel, amelyek egyéni célmennyiséget szabtak meg számukra, melyek teljesen vagy majdnem teljesen megfeleltek az ügyfél automatizált üvegvisszaváltást biztosító megoldásokra vonatkozó igényének az adott időszakban. Az ügyfelek kedvezményben részesültek, amennyiben kötelezettséget vállaltak a megállapított célmennyiség vásárlására,

| — | az 1998 és 2002 közötti időszakban öt EGT-országban olyan megállapodásokat kötött kiskereskedelmi cégekkel, amelyekben egyedi utólagos visszatérítési rendszereket állított fel, melyek küszöbértékei teljesen vagy majdnem teljesen megfeleltek az ügyfél igényének az adott időszakban. |
| --- | --- |

—

az 1998 és 2002 közötti időszakban öt EGT-országban olyan megállapodásokat kötött kiskereskedelmi cégekkel, amelyekben egyedi utólagos visszatérítési rendszereket állított fel, melyek küszöbértékei teljesen vagy majdnem teljesen megfeleltek az ügyfél igényének az adott időszakban.

| 16. | A Tomra leányvállalatain keresztül a fent nevezett magatartásokat öt nemzeti piacon (Ausztriában, Németországban. Hollandiában, Norvégiában és Svédországban) valósította meg. |
| --- | --- |

16.

A Tomra leányvállalatain keresztül a fent nevezett magatartásokat öt nemzeti piacon (Ausztriában, Németországban. Hollandiában, Norvégiában és Svédországban) valósította meg.

2.   A MAGATARTÁSOK ÉRTÉKELÉSE A SZERZŐDÉS 82. CIKKE, VALAMINT AZ EGT-MEGÁLLAPODÁS 54. CIKKE ALAPJÁN

| 17. | A Szerződés 82. cikke, valamint az EGT-megállapodás 54. cikke megtiltja, hogy egy vállalkozás visszaéljen az érintett piacon meglévő erőfölényével. A Bíróság megállapításai szerint az a tény, hogy a piacon erőfölényben levő vállalkozáshoz a vevők – akár saját kérésükre – kötelezettséggel vagy ígérettel ahhoz vannak kötve, hogy szükségleteiket teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag e vállalkozáson keresztül elégítsék ki, az EK 82. cikk értelmében erőfölénnyel való visszaélésnek minősül, függetlenül attól, hogy a kérdéses kötelezettséget további megjegyzés nélkül írják elő vagy pedig engedmény megadása ellenében valósul meg. Ez vonatkozik azokra az esetekre, amelyekben az erőfölénnyel rendelkező társaság teljes kizárólagosságot kap, de azokra az esetekre is, amelyekben a vevő vállalja, hogy szükségletei meghatározott százalékát az erőfölénnyel rendelkező társaságtól vásárolja (4). Ugyanez igaz azokra az esetekre is, ahol a szóban forgó időszak vásárlási célmennyiségeit abszolút számokkal fejezik ki, amennyiben ezek a mennyiségek a kérdéses szerződési időszakban a vevők szükségleteinek vagy felvevőképességének teljes egészét vagy jelentős részét jelentik (5). |
| --- | --- |

17.

A Szerződés 82. cikke, valamint az EGT-megállapodás 54. cikke megtiltja, hogy egy vállalkozás visszaéljen az érintett piacon meglévő erőfölényével. A Bíróság megállapításai szerint az a tény, hogy a piacon erőfölényben levő vállalkozáshoz a vevők – akár saját kérésükre – kötelezettséggel vagy ígérettel ahhoz vannak kötve, hogy szükségleteiket teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag e vállalkozáson keresztül elégítsék ki, az EK 82. cikk értelmében erőfölénnyel való visszaélésnek minősül, függetlenül attól, hogy a kérdéses kötelezettséget további megjegyzés nélkül írják elő vagy pedig engedmény megadása ellenében valósul meg. Ez vonatkozik azokra az esetekre, amelyekben az erőfölénnyel rendelkező társaság teljes kizárólagosságot kap, de azokra az esetekre is, amelyekben a vevő vállalja, hogy szükségletei meghatározott százalékát az erőfölénnyel rendelkező társaságtól vásárolja (4). Ugyanez igaz azokra az esetekre is, ahol a szóban forgó időszak vásárlási célmennyiségeit abszolút számokkal fejezik ki, amennyiben ezek a mennyiségek a kérdéses szerződési időszakban a vevők szükségleteinek vagy felvevőképességének teljes egészét vagy jelentős részét jelentik (5).

| 18. | Az ítélkezési gyakorlat szerint ugyanez arra is vonatkozik, amikor az említett vállalkozás anélkül, hogy – akár az ezen vásárlókkal aláírt megállapodások értelmében, akár egyoldalúan – hivatalos kötelezettséggel kötné vevőit, hűség-árengedmények rendszerét alkalmazza, azaz olyan árengedményeket vagy visszatérítéseket ad, amelyeknek feltétele, hogy a vevő szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező vállalkozáson keresztül elégítse ki, függetlenül a vevő által vásárolt mennyiségek nagyságától (6). |
| --- | --- |

18.

Az ítélkezési gyakorlat szerint ugyanez arra is vonatkozik, amikor az említett vállalkozás anélkül, hogy – akár az ezen vásárlókkal aláírt megállapodások értelmében, akár egyoldalúan – hivatalos kötelezettséggel kötné vevőit, hűség-árengedmények rendszerét alkalmazza, azaz olyan árengedményeket vagy visszatérítéseket ad, amelyeknek feltétele, hogy a vevő szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező vállalkozáson keresztül elégítse ki, függetlenül a vevő által vásárolt mennyiségek nagyságától (6).

| 19. | Bár az esetben szereplő megállapodásokban, rendelkezésekben és feltételekben különféle jellemzők találhatók, például az explicit vagy de facto kizárólagossági kikötések, kötelezettségvállalások vagy ígéretek, amik arra vonatkoznak, hogy a vevő szükségletei jelentős részének megfelelő mennyiségeket vásárol, vagy az egyedi utólagos visszatérítési rendszerek, illetve ezek kombinációja, ezeket a Tomra általános üzletpolitikájával összefüggésben kell vizsgálni, ami arra irányult, hogy megakadályozzák a létező és potenciális versenytársak piacralépését, piacrajutását és növekedési lehetőségeit és végül kiszorítsák őket a piacról, azért hogy így gyakorlatilag monopolhelyzetet hozzon létre. |
| --- | --- |

19.

Bár az esetben szereplő megállapodásokban, rendelkezésekben és feltételekben különféle jellemzők találhatók, például az explicit vagy de facto kizárólagossági kikötések, kötelezettségvállalások vagy ígéretek, amik arra vonatkoznak, hogy a vevő szükségletei jelentős részének megfelelő mennyiségeket vásárol, vagy az egyedi utólagos visszatérítési rendszerek, illetve ezek kombinációja, ezeket a Tomra általános üzletpolitikájával összefüggésben kell vizsgálni, ami arra irányult, hogy megakadályozzák a létező és potenciális versenytársak piacralépését, piacrajutását és növekedési lehetőségeit és végül kiszorítsák őket a piacról, azért hogy így gyakorlatilag monopolhelyzetet hozzon létre.

| 20. | A Bíróság joggyakorlata szerint az EK-Szerződés 82. cikke értelmében vett visszaélés „objektív fogalom”, amely egy erőfölénnyel rendelkező vállalkozás olyan magatartására vonatkozik, amelynek „hatására” a szokásos versenyt jellemző eszközöktől eltérő eszközökkel „korlátozzák a piacon még létező versenyszint fenntartását vagy a verseny fejlődését” (7). A Bíróság a Michelin II – ügyben megállapította, hogy „a hatás, amire az előző bekezdésben idézett esetjog hivatkozik, nem szükségszerűen vonatkozik a visszaéléses magatartás tényleges hatására. az EK-Szerződés 82. cikke megsértésének megállapítása céljából elegendő annak bizonyítása, hogy az erőfölényben lévő vállalkozás visszaélésszerű magatartása a verseny korlátozására irányul
   (8)”. Ebben a határozatban hatásosan bizonyítást nyert, hogy a Tomra magatartása a versenyt korlátozta, azaz nyilvánvalóan képes volt ilyen hatást gyakorolni. Ennek ellenére a Bizottság mégis megvizsgálta a magatartás lehetséges versenykorlátozó hatásait. |
| --- | --- |

20.

A Bíróság joggyakorlata szerint az EK-Szerződés 82. cikke értelmében vett visszaélés „objektív fogalom”, amely egy erőfölénnyel rendelkező vállalkozás olyan magatartására vonatkozik, amelynek „hatására” a szokásos versenyt jellemző eszközöktől eltérő eszközökkel „korlátozzák a piacon még létező versenyszint fenntartását vagy a verseny fejlődését” (7). A Bíróság a Michelin II – ügyben megállapította, hogy „a hatás, amire az előző bekezdésben idézett esetjog hivatkozik, nem szükségszerűen vonatkozik a visszaéléses magatartás tényleges hatására. az EK-Szerződés 82. cikke megsértésének megállapítása céljából elegendő annak bizonyítása, hogy az erőfölényben lévő vállalkozás visszaélésszerű magatartása a verseny korlátozására irányul
   (8)”. Ebben a határozatban hatásosan bizonyítást nyert, hogy a Tomra magatartása a versenyt korlátozta, azaz nyilvánvalóan képes volt ilyen hatást gyakorolni. Ennek ellenére a Bizottság mégis megvizsgálta a magatartás lehetséges versenykorlátozó hatásait.

| 21. | A kizárólagossági kötelezettségek, mivel megkövetelik, hogy a vásárlók keresletüket teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező szállítótól fedezzék, természetüknél fogva piaclezáró képességgel bírnak. Tekintettel a Tomra piaci erőfölényére és arra a tényre, hogy a teljes piaci kereslet nem jelentéktelen részére kizárólagossági kötelezettségeket alkalmaztak, képes volt piaclezáró hatást gyakorolni és ezt ténylegesen meg is tette. Ebben az esetben nincsenek olyan körülmények, amelyek kivételesen indokolttá tehetnék a kizárólagosságot vagy más hasonló megállapodásokat. Ezen túlmenően a Tomra költségmegtakarítás kimutatásával sem tudta alátámasztani magatartását. |
| --- | --- |

21.

A kizárólagossági kötelezettségek, mivel megkövetelik, hogy a vásárlók keresletüket teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező szállítótól fedezzék, természetüknél fogva piaclezáró képességgel bírnak. Tekintettel a Tomra piaci erőfölényére és arra a tényre, hogy a teljes piaci kereslet nem jelentéktelen részére kizárólagossági kötelezettségeket alkalmaztak, képes volt piaclezáró hatást gyakorolni és ezt ténylegesen meg is tette. Ebben az esetben nincsenek olyan körülmények, amelyek kivételesen indokolttá tehetnék a kizárólagosságot vagy más hasonló megállapodásokat. Ezen túlmenően a Tomra költségmegtakarítás kimutatásával sem tudta alátámasztani magatartását.

| 22. | Az olyan egyedi mennyiségek után járó kedvezmények, amelyek teljesen vagy majdnem teljesen megfelelnek a vevő mennyiségi igényének, hatásukban megegyeznek az explicit kizárólagossági kikötésekkel, azaz arra késztetik a vevőt, hogy szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező szállítótól vásárolja. Ugyanez vonatkozik a hűség-árengedményekre is, vagyis az olyan árengedményekre, amelyek feltétele, hogy a vevő szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben az erőfölénnyel rendelkező szállítótól vásárolja. Nem döntő tényező a megállapodások vagy feltételek kizárólagos jellegét illetően az, hogy a vásárolt mennyiségre vonatkozó kötelezettségvállalást abszolút értéken vagy meghatározott százalékkal fejezik ki A Tomra ezen határozat által tárgyalt megállapodásaiban az előírt mennyiségcélok egyéni kötelezettségeket jelentettek, amelyek minden vevő számára különbözőek voltak, méretüktől és az általuk vásárolt mennyiségektől függetlenül. Továbbá megfeleltek vevő szükségletei teljes egészének, vagy jelentős részének, sőt akár ezeket meg is haladták. Sőt, a Tomra stratégiájára, tárgyalásaira, ügyfeleinek tett ajánlataira vonatkozó dokumentumok nyilvánvalóvá teszik a Tomra üzletpolitikáját, amely arra irányult, hogy vevőit, különösen legfontosabb vevőit olyan megállapodásokra kötelezze, amelyek célja az volt, hogy kizárja a piacról a versenytársakat és a növekedés bármiféle esélyét elvegye tőlük. Figyelembe véve az automatizált üvegvisszaváltást biztosító megoldások piacának jellegét és a termék speciális jellemzőit, különösen az egyes vevők egy-egy évre vonatkozó gépigényének átlátható és eléggé előrelátható szintjét, a Tomra birtokában volt az ahhoz szükséges piaci ismereteknek, hogy reálisan felmérje minden egyes vevő hozzávetőleges igényét. |
| --- | --- |

22.

Az olyan egyedi mennyiségek után járó kedvezmények, amelyek teljesen vagy majdnem teljesen megfelelnek a vevő mennyiségi igényének, hatásukban megegyeznek az explicit kizárólagossági kikötésekkel, azaz arra késztetik a vevőt, hogy szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező szállítótól vásárolja. Ugyanez vonatkozik a hűség-árengedményekre is, vagyis az olyan árengedményekre, amelyek feltétele, hogy a vevő szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben az erőfölénnyel rendelkező szállítótól vásárolja. Nem döntő tényező a megállapodások vagy feltételek kizárólagos jellegét illetően az, hogy a vásárolt mennyiségre vonatkozó kötelezettségvállalást abszolút értéken vagy meghatározott százalékkal fejezik ki A Tomra ezen határozat által tárgyalt megállapodásaiban az előírt mennyiségcélok egyéni kötelezettségeket jelentettek, amelyek minden vevő számára különbözőek voltak, méretüktől és az általuk vásárolt mennyiségektől függetlenül. Továbbá megfeleltek vevő szükségletei teljes egészének, vagy jelentős részének, sőt akár ezeket meg is haladták. Sőt, a Tomra stratégiájára, tárgyalásaira, ügyfeleinek tett ajánlataira vonatkozó dokumentumok nyilvánvalóvá teszik a Tomra üzletpolitikáját, amely arra irányult, hogy vevőit, különösen legfontosabb vevőit olyan megállapodásokra kötelezze, amelyek célja az volt, hogy kizárja a piacról a versenytársakat és a növekedés bármiféle esélyét elvegye tőlük. Figyelembe véve az automatizált üvegvisszaváltást biztosító megoldások piacának jellegét és a termék speciális jellemzőit, különösen az egyes vevők egy-egy évre vonatkozó gépigényének átlátható és eléggé előrelátható szintjét, a Tomra birtokában volt az ahhoz szükséges piaci ismereteknek, hogy reálisan felmérje minden egyes vevő hozzávetőleges igényét.

| 23. | A visszatérítési rendszereket minden egyes vevő esetében egyénre szabták, és a küszöbértékek megfeleltek a vevő szükségletei teljes egészének, vagy jelentős részének. Ezeket a vevői szükségletekre vonatkozó becslésekre és/vagy a múltban elért vásárlási mennyiségekre alapozták, mint ez a körülményekből nyilvánvaló. Az ösztönző, ami arra irányul, hogy kizárólag vagy majdnem kizárólag csak a Tomrától vásároljanak, különösen erős hatást fejt ki akkor, ha az itt leírt jellegű küszöbértékek egy olyan rendszerrel kapcsolódnak össze, amely szerint a kedvezmény vagy az előnyösebb kedvezményküszöb elérése a vevő minden vásárlására kedvezményt biztosít az adott időszakban, nem kizárólag az adott küszöbértéket meghaladó vásárolt mennyiségre. Utólagos rendszer esetén egy vevőre, aki elkezdett a Tomrától vásárolni – ami a Tomra erős piaci pozícióját nézve igen valószínű forgatókönyv – igen erősen ösztönző hat, hogy elérje a küszöbértéket, és így az összes Tomrától való vásárlásának árát csökkentse. Ez az ösztönző annál erősebben hatott, minél inkább megközelítette a vevő a kérdéses küszöbértéket. Ez a rendszer, melyben az utólagos visszatérítések olyan küszöbértékhez vagy küszöbértékekhez kapcsolódtak, amelyek teljesen vagy majdnem teljesen megfeleltek a vevők szükségleteinek, komoly ösztönzőt jelentett arra, hogy az összes vagy szinte összes berendezést a Tomrától vásárolják, és mesterségesen megemelte a más szállítóra való átváltás költségét, még kis mennyiségű egység beszerzése esetében is. Az Európai Közösségek Bíróságának és Elsőfokú Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban az ismertetett visszatérítési rendszerek a vásárlói hűség kialakításának és ebből következően hűség-árengedményeknek minősülnek. |
| --- | --- |

23.

A visszatérítési rendszereket minden egyes vevő esetében egyénre szabták, és a küszöbértékek megfeleltek a vevő szükségletei teljes egészének, vagy jelentős részének. Ezeket a vevői szükségletekre vonatkozó becslésekre és/vagy a múltban elért vásárlási mennyiségekre alapozták, mint ez a körülményekből nyilvánvaló. Az ösztönző, ami arra irányul, hogy kizárólag vagy majdnem kizárólag csak a Tomrától vásároljanak, különösen erős hatást fejt ki akkor, ha az itt leírt jellegű küszöbértékek egy olyan rendszerrel kapcsolódnak össze, amely szerint a kedvezmény vagy az előnyösebb kedvezményküszöb elérése a vevő minden vásárlására kedvezményt biztosít az adott időszakban, nem kizárólag az adott küszöbértéket meghaladó vásárolt mennyiségre. Utólagos rendszer esetén egy vevőre, aki elkezdett a Tomrától vásárolni – ami a Tomra erős piaci pozícióját nézve igen valószínű forgatókönyv – igen erősen ösztönző hat, hogy elérje a küszöbértéket, és így az összes Tomrától való vásárlásának árát csökkentse. Ez az ösztönző annál erősebben hatott, minél inkább megközelítette a vevő a kérdéses küszöbértéket. Ez a rendszer, melyben az utólagos visszatérítések olyan küszöbértékhez vagy küszöbértékekhez kapcsolódtak, amelyek teljesen vagy majdnem teljesen megfeleltek a vevők szükségleteinek, komoly ösztönzőt jelentett arra, hogy az összes vagy szinte összes berendezést a Tomrától vásárolják, és mesterségesen megemelte a más szállítóra való átváltás költségét, még kis mennyiségű egység beszerzése esetében is. Az Európai Közösségek Bíróságának és Elsőfokú Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban az ismertetett visszatérítési rendszerek a vásárlói hűség kialakításának és ebből következően hűség-árengedményeknek minősülnek.

2.1.   A kereskedelemre gyakorolt hatás

| 24. | A Tomra és versenytársai által szállított termékeket az EGT különböző szerződő feleinek területén gyártották és forgalmazták. A Tomra erőfölénnyel rendelkező vállalkozásként versenykorlátozó magatartást folytatott számos EU-tagállamban valamint Norvégiában. Továbbá a visszaélések a különböző EU-tagállamokban és EFTA-államokban működő versenytársak kizárására és/vagy félreállítására irányultak. A kérdéses magatartás tehát hatással lehetett a tagállamok közötti kereskedelemre a Szerződés 82. cikkének értelmében, és az EGT területén belüli kereskedelemre az EGT-megállapodás 54. cikkének értelmében. |
| --- | --- |

24.

A Tomra és versenytársai által szállított termékeket az EGT különböző szerződő feleinek területén gyártották és forgalmazták. A Tomra erőfölénnyel rendelkező vállalkozásként versenykorlátozó magatartást folytatott számos EU-tagállamban valamint Norvégiában. Továbbá a visszaélések a különböző EU-tagállamokban és EFTA-államokban működő versenytársak kizárására és/vagy félreállítására irányultak. A kérdéses magatartás tehát hatással lehetett a tagállamok közötti kereskedelemre a Szerződés 82. cikkének értelmében, és az EGT területén belüli kereskedelemre az EGT-megállapodás 54. cikkének értelmében.

2.2.   A Tomra magatartásának a versenyre gyakorolt hatása

| 25. | Bár mint azt a Bíróság a Michelin II és British Airways ügyekben megerősítette, a 82. cikkben meghatározott visszaélés megállapításához elegendő „annak bizonyítása, hogy az erőfölényben lévő vállalkozás visszaélésszerű magatartása a verseny korlátozására irányul, más szóval képes ilyen hatást kifejteni” (9), a Bizottság ebben az esetben elemzésének elkészítésekor számításba vette a Tomra magatartásának a visszaváltó automaták piacára gyakorolt valószínű hatását. |
| --- | --- |

25.

Bár mint azt a Bíróság a Michelin II és British Airways ügyekben megerősítette, a 82. cikkben meghatározott visszaélés megállapításához elegendő „annak bizonyítása, hogy az erőfölényben lévő vállalkozás visszaélésszerű magatartása a verseny korlátozására irányul, más szóval képes ilyen hatást kifejteni” (9), a Bizottság ebben az esetben elemzésének elkészítésekor számításba vette a Tomra magatartásának a visszaváltó automaták piacára gyakorolt valószínű hatását.

| 26. | Az erőfölénnyel rendelkező szállító különböző okokból használhat visszatérítési rendszereket és mennyiségi kedvezményeket, és ezeknek a magatartásoknak különböző hatásai lehetnek a piacra, jellemzőiktől függően pozitívak és negatívak egyaránt. Az erőfölénnyel rendelkező szállító által alkalmazott visszatérítések lehetséges fő negatív hatása a piac lezárása a versenytársak és a potenciális versenytársak irányában. Ugyanez állapítható meg a mennyiségi kötelezettségvállalásokról, amelyek arra irányulnak, hogy teljesen vagy majdnem teljesen megfeleljenek a vevő mennyiségi keresletének A kizárólagosság jellegéből adódóan képes a piac lezárására, mivel megköveteli, hogy a vevő szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező szállítótól vásárolja. Az erőfölénnyel rendelkező szállító által alkalmazott visszatérítési rendszerek és mennyiségi kötelezettségvállalások által okozott negatív hatások értékelésekor szükséges lehet annak megállapítása, hogy vajon ezek képesek-e korlátozni a piacon még létező versenyszint fenntartását vagy a verseny fejlődését. |
| --- | --- |

26.

Az erőfölénnyel rendelkező szállító különböző okokból használhat visszatérítési rendszereket és mennyiségi kedvezményeket, és ezeknek a magatartásoknak különböző hatásai lehetnek a piacra, jellemzőiktől függően pozitívak és negatívak egyaránt. Az erőfölénnyel rendelkező szállító által alkalmazott visszatérítések lehetséges fő negatív hatása a piac lezárása a versenytársak és a potenciális versenytársak irányában. Ugyanez állapítható meg a mennyiségi kötelezettségvállalásokról, amelyek arra irányulnak, hogy teljesen vagy majdnem teljesen megfeleljenek a vevő mennyiségi keresletének A kizárólagosság jellegéből adódóan képes a piac lezárására, mivel megköveteli, hogy a vevő szükségleteit teljes egészében vagy jelentős részben kizárólag az erőfölénnyel rendelkező szállítótól vásárolja. Az erőfölénnyel rendelkező szállító által alkalmazott visszatérítési rendszerek és mennyiségi kötelezettségvállalások által okozott negatív hatások értékelésekor szükséges lehet annak megállapítása, hogy vajon ezek képesek-e korlátozni a piacon még létező versenyszint fenntartását vagy a verseny fejlődését.

| 27. | A legfontosabb lehetséges pozitív hatás a kereslet növekedése vagy a hatékonyságjavulás. Mivel a visszaváltó automatákra irányuló kereslet nem rugalmas és mivel más lehetséges hatékonyságjavulás nem érvényesül, nehéz elképzelni bármely olyan hatékonyságjavításra vonatkozó érvet, amelyet a Tomra védelmére fel lehetne hozni. |
| --- | --- |

27.

A legfontosabb lehetséges pozitív hatás a kereslet növekedése vagy a hatékonyságjavulás. Mivel a visszaváltó automatákra irányuló kereslet nem rugalmas és mivel más lehetséges hatékonyságjavulás nem érvényesül, nehéz elképzelni bármely olyan hatékonyságjavításra vonatkozó érvet, amelyet a Tomra védelmére fel lehetne hozni.

| 28. | A határozat által vizsgált időszakban, 1998-tól 2002-ig a Tomra piaci részesedése mind az öt vizsgált nemzeti piacon végig viszonylag állandó volt. Ezzel egy időben versenytársainak helyzete végig meglehetősen gyenge és változó volt. Egy sikeres versenytárs, a panaszos kilépett a piacról 2003-ban, miután sikerült 2001-ben a német piacon 18 %-os piaci részesedést elérnie. A Tomra felvásárlás útján állította félre azokat a versenytársait, pl. a Haltont és az Eleiko-t, amelyek annak jeleit mutatták, hogy megvan a lehetőségük és képességük nagyobb piaci részesedést szerezni. Ráadásul a Tomra versenykorlátozó stratégiája, ahogy azt 1998 és 2002 között folyamatosan végre is hajtották, hatásos volt, amint azt a kötött piaci részesedés (10) és a piaci szereplők értékesítési adatainak változásai is jelzik. Továbbá egyes vevők a Tomrával kötött kizárólagossági megállapodásuk lejárta után többet kezdtek el vásárolni a versenytársak termékeiből. A költséghatékonyság hiánya mellett – amely esetlegesen indokolhatná a Tomra magatartását – a fogyasztóknak sem származott ebből a magatartásból semmiféle előnye. A Tomra által kínált visszaváltó automaták ára nem csökkent az értékesített mennyiségek emelkedése után. Épp ellenkezőleg, a vizsgált időszakban a Tomra gépeinek ára stagnált vagy emelkedett. |
| --- | --- |

28.

A határozat által vizsgált időszakban, 1998-tól 2002-ig a Tomra piaci részesedése mind az öt vizsgált nemzeti piacon végig viszonylag állandó volt. Ezzel egy időben versenytársainak helyzete végig meglehetősen gyenge és változó volt. Egy sikeres versenytárs, a panaszos kilépett a piacról 2003-ban, miután sikerült 2001-ben a német piacon 18 %-os piaci részesedést elérnie. A Tomra felvásárlás útján állította félre azokat a versenytársait, pl. a Haltont és az Eleiko-t, amelyek annak jeleit mutatták, hogy megvan a lehetőségük és képességük nagyobb piaci részesedést szerezni. Ráadásul a Tomra versenykorlátozó stratégiája, ahogy azt 1998 és 2002 között folyamatosan végre is hajtották, hatásos volt, amint azt a kötött piaci részesedés (10) és a piaci szereplők értékesítési adatainak változásai is jelzik. Továbbá egyes vevők a Tomrával kötött kizárólagossági megállapodásuk lejárta után többet kezdtek el vásárolni a versenytársak termékeiből. A költséghatékonyság hiánya mellett – amely esetlegesen indokolhatná a Tomra magatartását – a fogyasztóknak sem származott ebből a magatartásból semmiféle előnye. A Tomra által kínált visszaváltó automaták ára nem csökkent az értékesített mennyiségek emelkedése után. Épp ellenkezőleg, a vizsgált időszakban a Tomra gépeinek ára stagnált vagy emelkedett.

3.   BÍRSÁGOK

3.1.   Súlyosság

| 29. | A Tomra által folytatott magatartás a kizárólagosság, a mennyiségi kötelezettségvállalások és a hűség-kialakító kedvezmények rendszerét foglalta magába. E rendszer célja a versenytársak félreállítása vagy legalább piacra lépésüknek és/vagy terjeszkedésüknek megakadályozása volt. A Tomra a kérdéses magatartásokat tervszerűen, versenykorlátozó üzletpolitikájának részeként alkalmazta. Ezenfelül a Tomra által elkövetett visszaélés súlyosságának megítélésekor számításba kell venni földrajzi kiterjedését is, mely az EGT öt szerződő felének területére terjedt ki: Ausztriára, Németországra, Hollandiára, Norvégiára és Svédországra. Egyértelmű, hogy a Tomra magatartását ténylegesen végrehajtották, és ezek képesek voltak az új versenytársak piacralépését meggátolni, és megakadályozni az alacsony számú meglevő versenytárs terjeszkedését (már ha voltak ilyenek). |
| --- | --- |

29.

A Tomra által folytatott magatartás a kizárólagosság, a mennyiségi kötelezettségvállalások és a hűség-kialakító kedvezmények rendszerét foglalta magába. E rendszer célja a versenytársak félreállítása vagy legalább piacra lépésüknek és/vagy terjeszkedésüknek megakadályozása volt. A Tomra a kérdéses magatartásokat tervszerűen, versenykorlátozó üzletpolitikájának részeként alkalmazta. Ezenfelül a Tomra által elkövetett visszaélés súlyosságának megítélésekor számításba kell venni földrajzi kiterjedését is, mely az EGT öt szerződő felének területére terjedt ki: Ausztriára, Németországra, Hollandiára, Norvégiára és Svédországra. Egyértelmű, hogy a Tomra magatartását ténylegesen végrehajtották, és ezek képesek voltak az új versenytársak piacralépését meggátolni, és megakadályozni az alacsony számú meglevő versenytárs terjeszkedését (már ha voltak ilyenek).

| 30. | A határozatban tárgyalt magatartások súlyosságának általános értékelésében azt a tényt is számításba vesszük, hogy a jogsértés nem mindig állt fenn minden vizsgált nemzeti piacon a teljes időszak folyamán, és hogy az egyes nemzeti piacokon belül a jogsértés intenzitása az idő folyamán változó lehetett. |
| --- | --- |

30.

A határozatban tárgyalt magatartások súlyosságának általános értékelésében azt a tényt is számításba vesszük, hogy a jogsértés nem mindig állt fenn minden vizsgált nemzeti piacon a teljes időszak folyamán, és hogy az egyes nemzeti piacokon belül a jogsértés intenzitása az idő folyamán változó lehetett.

| 31. | A jogsértés súlyosságát illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy súlyos jogsértés esete áll fenn. |
| --- | --- |

31.

A jogsértés súlyosságát illetően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy súlyos jogsértés esete áll fenn.

3.2.   Időtartam

| 32. | A Bizottság az 1998-tól 2002-ig terjedő időszakot tekinti alapul a bírság megfelelő szintjének megállapítása céljából. Ennek eredményeként a bírságok kezdő összegét a jogsértés minden teljes évére 10 %-kal kell növelni. |
| --- | --- |

32.

A Bizottság az 1998-tól 2002-ig terjedő időszakot tekinti alapul a bírság megfelelő szintjének megállapítása céljából. Ennek eredményeként a bírságok kezdő összegét a jogsértés minden teljes évére 10 %-kal kell növelni.

3.3.   Súlyosbító és enyhítő tényező

| 33. | Nincsenek súlyosbító vagy enyhítő körülmények. |
| --- | --- |

33.

Nincsenek súlyosbító vagy enyhítő körülmények.

3.4.   A bírság mértéke

| 34. | A fenti okokból kifolyólag a Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozásokra kirótt büntetés mértékét egyetemlegesen 24 millió EUR-ban kell megállapítani. |
| --- | --- |

34.

A fenti okokból kifolyólag a Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozásokra kirótt büntetés mértékét egyetemlegesen 24 millió EUR-ban kell megállapítani.

4.   HATÁROZAT

| 35. | A Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozások az 1998 és 2002 közötti időszakban megsértették a Szerződés 82. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét azzal, hogy versenykorlátozó stratégiát valósítottak meg a visszaváltó automaták nemzeti piacán Ausztriában, Németországban, Hollandiában, Norvégiában és Svédországban, kizárólagossági megállapodásokat, egyedi mennyiségi kötelezettségvállalásokat és egyedi utólagos visszatérítési rendszereket alkalmazva, a piacokon a versenyt ezáltal lezárva. |
| --- | --- |

35.

A Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozások az 1998 és 2002 közötti időszakban megsértették a Szerződés 82. cikkét és az EGT-megállapodás 54. cikkét azzal, hogy versenykorlátozó stratégiát valósítottak meg a visszaváltó automaták nemzeti piacán Ausztriában, Németországban, Hollandiában, Norvégiában és Svédországban, kizárólagossági megállapodásokat, egyedi mennyiségi kötelezettségvállalásokat és egyedi utólagos visszatérítési rendszereket alkalmazva, a piacokon a versenyt ezáltal lezárva.

| 36. | A fenti okokból kifolyólag a Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozásokra a Bizottság egyetemlegesen 24 millió EUR bírságot szab ki. |
| --- | --- |

36.

A fenti okokból kifolyólag a Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozásokra a Bizottság egyetemlegesen 24 millió EUR bírságot szab ki.

| 37. | A Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozások haladéktalanul véget vetnek az 1. szakaszban említett jogsértéseknek, amennyiben erre még nem került sor. |
| --- | --- |

37.

A Tomra Systems ASA, a Tomra Europe AS, a Tomra Systems BV, a Tomra Systems GmbH, a Tomra Butikksystemer AS, a Tomra Systems AB és a Tomra Leergutsysteme GmbH vállalkozások haladéktalanul véget vetnek az 1. szakaszban említett jogsértéseknek, amennyiben erre még nem került sor.

| 38. | Tartózkodnak az (1) preambulumbekezdésben ismertetett cselekedetek vagy magatartások megismétlésétől és az ugyanilyen vagy hasonló tárgyú vagy hatású cselekedetektől vagy magatartásoktól. |
| --- | --- |

38.

Tartózkodnak az (1) preambulumbekezdésben ismertetett cselekedetek vagy magatartások megismétlésétől és az ugyanilyen vagy hasonló tárgyú vagy hatású cselekedetektől vagy magatartásoktól.

---

(1)  Olyan raktári terület, ahol a már visszaváltott üvegeket kezelik vagy feldolgozzák, ami magába foglalhat futószalagos rendszereket ládák és egyes üvegek számára, anyagmozgató, osztályozó, bálázó és gyűjtő egységeket stb.

(2)  Alsókategóriásak azok a raktári rendszerhez nem kapcsolódó gépek, amelyekben az üvegek tárolása magában a gépben történik, míg a felsőkategóriás visszaváltó automaták kiszolgáló helységhez kapcsolódnak, melynek sokkal nagyobb a tárolókapacitása az alsókategóriás gépekéhez képest.

(3)  A betétdíjas rendszert nemzeti jogszabályok hozzák létre, melyek alapján az ital megvásárlásakor kötelező betéti díjat számítanak fel az üvegért. A betéti díjat a vásárló akkor kapja vissza, ha az üres üveget visszajuttatják egy meghatározott gyűjtőhelyre, például visszaváltó automatákba.

(4)  A meghatározás 1979. február 13-i, a 85/76. sz., Hoffmann-La Roche kontra Bizottság, (1979) EBHT 461 ügyben.

(5)  Ld. például az 1983. november 9-i, 322/81 sz. meghatározást, NV Nederlandse Banden Industrie Michelin kontra Bizottság, (1983) ECR 3461 ügyben.

(6)  A meghatározás 1979. február 13-i, a 85/76. sz., Hoffmann-La Roche kontra Bizottság, (89) bekezdés, (1979) EBHT 461 ügyben; a meghatározás 1991. július 3-i, C-62/86. sz. AKZO kontra Bizottság, (149) bekezdés, (1991) EBHT, I-3359 ügyben; a meghatározás 1993. április 1-jén, T-65/89 sz. BPB Industries plc és British Gypsum LTD kontra Bizottság, (120) bekezdés, (1993) ECR, II-389 ügyben.

(7)  A meghatározás 1979. február 13-i, a 85/76. sz., Hoffmann-La Roche kontra Bizottság, (91) bekezdés, (1979) EBHT 461 ügyben; a meghatározás 1983. november 9-i, 322/81 sz., NV Nederlandse Banden Industrie Michelin kontra Bizottság, (Michelin I), (70) bekezdés, (1983) EBHT, 3461 ügyben; a meghatározás 1991. július 3-i, C-62/86. sz., AKZO Chemie BV kontra Bizottság, (69) bekezdés, (1991) EBHT, I-3359 ügyben; a meghatározás 1999. október 7-i, T-228/97. sz., Irish Sugar kontra Bizottság, (111) bekezdés, (1999) EBHT, II-2969 ügyben.

(8)  T-203/01 sz. Manufacture française des pneumatiques Michelin kontra Bizottság (Michelin II) ügyben hozott 2003. szeptember 30-i ítélet, (239) bekezdés, és a T-219/99 sz., British Airways kontra Európai Bizottság (British Airways) ügyben hozott 2003. december 17-i ítélet, (250) bekezdés.

(9)  Michelin II, (239) bekezdés, British Airways, (250) bekezdés.

(10)  Ebben az összefüggésben a „kötött piac” kifejezés alatt a vevők által a határozatban tárgyalt versenyellenes megállapodások keretében vásárolt egységek száma értendő. Az értékesítési mennyiség kizárólagossági megállapodások által le nem fedett része volt megszerezhető, azaz ezeket szerezhették csak meg a Tomra versenytársai.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/16

---

Vélemény az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2008. január 16-i ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.4734 – Ineos/Kerling ügyben készült határozattervezetről

Előadó: Olaszország

(2008/C 219/13)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal, hogy a bejelentett művelet közösségi léptékű összefonódásnak minősül az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, és az EGT-megállapodás értelmében együttműködésnek minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal, hogy a bejelentett művelet közösségi léptékű összefonódásnak minősül az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, és az EGT-megállapodás értelmében együttműködésnek minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termékpiacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termékpiacoknak a határozattervezetben szereplő, Bizottság általi meghatározásával.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért az érintett földrajzi piacnak a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározásával.






  a) | A tanácsadó bizottság egyetért a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározással, miszerint a szuszpenziós PVC érintett földrajzi piaca nagyobb, mint a nemzeti piaca és nincs összhangban az Egyesült Királyságéval és a skandináv régióéval, nevezetesen Norvégiáéval és Svédországéval. |
| --- | --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért az érintett földrajzi piacnak a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározásával.

a)

A tanácsadó bizottság egyetért a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározással, miszerint a szuszpenziós PVC érintett földrajzi piaca nagyobb, mint a nemzeti piaca és nincs összhangban az Egyesült Királyságéval és a skandináv régióéval, nevezetesen Norvégiáéval és Svédországéval.

| b) | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság által a szuszpenziós PVC földrajzi piacmeghatározására végzett elemzéssel és a figyelembe vett tényezők körével, melyek alapján a Bizottság megállapította, hogy a piac legalább az észak-nyugat-európainak felel meg. |
| --- | --- |

b)

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság által a szuszpenziós PVC földrajzi piacmeghatározására végzett elemzéssel és a figyelembe vett tényezők körével, melyek alapján a Bizottság megállapította, hogy a piac legalább az észak-nyugat-európainak felel meg.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az összefonódás annak bejelentett formájában nem támaszt komoly kétségeket afelől, hogy a közös piaccal összeegyeztethető. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy az összefonódás annak bejelentett formájában nem támaszt komoly kétségeket afelől, hogy a közös piaccal összeegyeztethető.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon elemzésével, miszerint nem valószínű, hogy az egyesülést követően a felek képesek lesznek piaci erejük egyoldalú gyakorlására a szuszpenziós PVC fentiek szerint meghatározott piacán. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon elemzésével, miszerint nem valószínű, hogy az egyesülést követően a felek képesek lesznek piaci erejük egyoldalú gyakorlására a szuszpenziós PVC fentiek szerint meghatározott piacán.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett egyesülést összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett egyesülést összeegyeztethetőnek kell tekinteni a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével, összhangban az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/17

---

A meghallgató tisztviselő zárójelentése a COMP/M.4734 – Ineos/Kerling ügyben

(az egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozat 15. és 16. cikkével összhangban – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2008/C 219/14)

2007. július 19-én a Bizottság a 139/2004 tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést kapott az INEOS Group-hoz (a továbbiakban: Ineos) tartozó INEOS Group Limited (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Norsk Hydro Group-hoz tartozó Kerling ASA (a továbbiakban: Kerling, Norvégia) felett.

A bejelentés vizsgálata után a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozik, és komoly kételyek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethető-e a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint 2007. szeptember 7-én eljárást indítottak.

Válaszként a feleknek az ügyirat kulcsfontosságú dokumentumait illető kérésére a Bizottság részlegeinek az az álláspontja, hogy az nem tartalmazott kulcsfontosságú dokumentumokat.

A Bizottság szolgálatai a piac alapos elemzését követően arra a következtetésre jutottak, hogy a tervezett ügylet nem akadályozná lényegesen a közös piacon a hatékony versenyt, és így összeegyeztethető a közös piaccal és az EGT-megállapodással. Ennek megfelelően nem küldtek kifogásközlést a bejelentést tevő félnek.

Sem a felek, sem harmadik fél nem nyújtott be hozzám kérdést vagy észrevételt. Az ügy kapcsán a meghallgatási joggal kapcsolatban nincs szükség különleges észrevételek megtételére.

Brüsszel, 2008. január 24.

Karen WILLIAMS

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/18

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2008. január 30.)

egy vállalati összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeférhetőnek nyilvánításáról

(Ügyszám COMP/M.4734 – Ineos/Kerling)

(Csak az angol nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/15)

A Bizottság 2008. január 30-án a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet
   (1)
  – és különösen annak 8. cikke (1) bekezdése értelmében – összefonódási ügyben hozott határozatot. A határozat teljes szövegének bizalmas adatokat nem tartalmazó változata az ügy hiteles nyelvén és a Bizottság munkanyelvein megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| 1. | 2007. július 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az INEOS Grouphoz (a továbbiakban együttesen: Ineos) tartozó INEOS Group Limited (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a Norsk Hydro Grouphoz tartozó Kerling ASA (a továbbiakban: Kerling, Norvégia) felett. |
| --- | --- |

1.

2007. július 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az INEOS Grouphoz (a továbbiakban együttesen: Ineos) tartozó INEOS Group Limited (Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a Norsk Hydro Grouphoz tartozó Kerling ASA (a továbbiakban: Kerling, Norvégia) felett.

| 2. | Az Ineos vezető szerepet tölt be a petrolkémiai termékek, különleges vegyi anyagok és olajszármazékok világszintű gyártása terén. 18 vállalkozást foglal magában, és bár világszerte 17 országban van jelen, fő tevékenységét – amely forgalmának több, mint kétharmadát teszi ki – Európában végzi. |
| --- | --- |

2.

Az Ineos vezető szerepet tölt be a petrolkémiai termékek, különleges vegyi anyagok és olajszármazékok világszintű gyártása terén. 18 vállalkozást foglal magában, és bár világszerte 17 országban van jelen, fő tevékenységét – amely forgalmának több, mint kétharmadát teszi ki – Európában végzi.

| 3. | A Keriling a Norsk Hydro ASA leányvállalata, és magában foglalja a Norsk Hydro csoport polimer-részlegét. Fő tevékenysége a polivinilklorid (PVC) és a marónátron gyártása, marketingje és értékesítése. |
| --- | --- |

3.

A Keriling a Norsk Hydro ASA leányvállalata, és magában foglalja a Norsk Hydro csoport polimer-részlegét. Fő tevékenysége a polivinilklorid (PVC) és a marónátron gyártása, marketingje és értékesítése.

| 4. | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó-bizottság 2008. január 16-én kedvező véleményt fogadott el a Bizottság által hozzá benyújtott engedélyező határozat tervezetéről (2). |
| --- | --- |

4.

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó-bizottság 2008. január 16-én kedvező véleményt fogadott el a Bizottság által hozzá benyújtott engedélyező határozat tervezetéről (2).

| 5. | A meghallgató tisztviselő 2008. január 24-i beszámolójában megállapította, hogy tiszteletben tartották a felek meghallgatáshoz való jogát (3). |
| --- | --- |

5.

A meghallgató tisztviselő 2008. január 24-i beszámolójában megállapította, hogy tiszteletben tartották a felek meghallgatáshoz való jogát (3).

I.   AZ ÉRINTETT PIACOK

Az érintett termékpiacok

| 6. | A Bizottság vizsgálata alapján az érintett termékpiacok az alábbiak: közönséges szuszpenziós PVC, folyékony marónátron, szuszpenziós PVC-kompaundok és szuszpenziós PVC-filmek. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság vizsgálata alapján az érintett termékpiacok az alábbiak: közönséges szuszpenziós PVC, folyékony marónátron, szuszpenziós PVC-kompaundok és szuszpenziós PVC-filmek.

| 7. | A határozatban tárgyalt fő termékpiac a közönséges szuszpenziós PVC piaca. Az alkalmazott gyártási folyamattól függően kétféle PVC-t különböztethetünk meg: szuszpenziós (vagy közönséges) PVC (a továbbiakban: S-PVC), amely az EGT-n belüli teljes PVC-gyártás mintegy 90 %-át teszi ki, valamint emulziós PVC (a továbbiakban: E-PVC), amely az EGT-n belüli gyártás fennmaradó 10 %-át teszi ki. A felek tevékenysége csak a közönséges S-PVC-t illetően tartalmaz átfedéseket, és a piaci vizsgálat eredménye alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy e határozat alkalmazásában az érintett termékpiac a közönséges S-PVC piaca. |
| --- | --- |

7.

A határozatban tárgyalt fő termékpiac a közönséges szuszpenziós PVC piaca. Az alkalmazott gyártási folyamattól függően kétféle PVC-t különböztethetünk meg: szuszpenziós (vagy közönséges) PVC (a továbbiakban: S-PVC), amely az EGT-n belüli teljes PVC-gyártás mintegy 90 %-át teszi ki, valamint emulziós PVC (a továbbiakban: E-PVC), amely az EGT-n belüli gyártás fennmaradó 10 %-át teszi ki. A felek tevékenysége csak a közönséges S-PVC-t illetően tartalmaz átfedéseket, és a piaci vizsgálat eredménye alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy e határozat alkalmazásában az érintett termékpiac a közönséges S-PVC piaca.

| 8. | A felek tevékenysége ugyancsak átfedi egymást a folyékony marónátron piacán. Bár a piaci vizsgálat alapján a szilárd és folyékony marónátron két külön piacot képez, a piac pontos meghatározása nyitva maradt. |
| --- | --- |

8.

A felek tevékenysége ugyancsak átfedi egymást a folyékony marónátron piacán. Bár a piaci vizsgálat alapján a szilárd és folyékony marónátron két külön piacot képez, a piac pontos meghatározása nyitva maradt.

| 9. | A Bizottság mélyreható vizsgálata azt állapította meg, hogy az S-PVC kompaundok piaca nem esik egybe az S-PVC piacával, mivel a kompaundokat vásárló ügyfelek nagytöbbsége által alkalmazott gyártási folyamatban a két termék nem felcserélhető. Nincs azonban szükség arra, hogy a piacot a kompaundok különböző típusai (pl. száraz keverék (blend) és zselésített (gelled) kompaundok) szerint tovább tagoljuk. |
| --- | --- |

9.

A Bizottság mélyreható vizsgálata azt állapította meg, hogy az S-PVC kompaundok piaca nem esik egybe az S-PVC piacával, mivel a kompaundokat vásárló ügyfelek nagytöbbsége által alkalmazott gyártási folyamatban a két termék nem felcserélhető. Nincs azonban szükség arra, hogy a piacot a kompaundok különböző típusai (pl. száraz keverék (blend) és zselésített (gelled) kompaundok) szerint tovább tagoljuk.

| 10. | Csak az Ineos aktív az S-PVC filmek piacián, amely az S-PVC alatti (downstream) piac. Míg az S-PVC filmek piacát a merev PVC-filmek különféle végfelhasználó-típusai szerint további piacokra lehetne osztani, a termékpiac pontos meghatározása e határozat alkalmazásában nyitva maradt. |
| --- | --- |

10.

Csak az Ineos aktív az S-PVC filmek piacián, amely az S-PVC alatti (downstream) piac. Míg az S-PVC filmek piacát a merev PVC-filmek különféle végfelhasználó-típusai szerint további piacokra lehetne osztani, a termékpiac pontos meghatározása e határozat alkalmazásában nyitva maradt.

Az érintett földrajzi piacok

| 11. | A piaci vizsgálat második fázisának fő célja a közönséges S-PVC érintett földrajzi kiterjedésének megállapítása volt, különös tekintettel egyes kereskedelmi területekre, amelyek esetében a piaci vizsgálat első fázisa nemzeti vagy regionális dimenziót tárt fel, nevezetesen Nagy-Britannia, valamint a Norvégiából és Svédországból álló északi régió esetében. |
| --- | --- |

11.

A piaci vizsgálat második fázisának fő célja a közönséges S-PVC érintett földrajzi kiterjedésének megállapítása volt, különös tekintettel egyes kereskedelmi területekre, amelyek esetében a piaci vizsgálat első fázisa nemzeti vagy regionális dimenziót tárt fel, nevezetesen Nagy-Britannia, valamint a Norvégiából és Svédországból álló északi régió esetében.

| 12. | A felek által benyújtott bejelentés szerint az S-PVC piaca földrajzilag az EGT-re terjed ki, mivel az S-PVC készen és biztonságosan szállítható termék, jelentős mértékű a közösségen belüli kereskedelem és viszonylag alacsonyak a szállítási költségek. A piaci vizsgálat alatt az ügyfelek többsége úgy vélte, hogy a piac regionális vagy az EGT-re terjed ki, néhány esetében pedig még ennél is szélesebb, ugyanakkor minden versenytárs megerősítetten úgy tekinti, hogy a piac az EGT-re terjed ki. Ezen túlmenően a vizsgálat alatt gyűjtött adatok azt mutatták, hogy az S-PVC – a távolságtól függően 5 % és 15 % között mozgó szállítási költségek ellenére – jelentős kereskedelmi folyamatok tárgya EGT-szerte, és olykor akár nagyon hosszú távolságokra is. |
| --- | --- |

12.

A felek által benyújtott bejelentés szerint az S-PVC piaca földrajzilag az EGT-re terjed ki, mivel az S-PVC készen és biztonságosan szállítható termék, jelentős mértékű a közösségen belüli kereskedelem és viszonylag alacsonyak a szállítási költségek. A piaci vizsgálat alatt az ügyfelek többsége úgy vélte, hogy a piac regionális vagy az EGT-re terjed ki, néhány esetében pedig még ennél is szélesebb, ugyanakkor minden versenytárs megerősítetten úgy tekinti, hogy a piac az EGT-re terjed ki. Ezen túlmenően a vizsgálat alatt gyűjtött adatok azt mutatták, hogy az S-PVC – a távolságtól függően 5 % és 15 % között mozgó szállítási költségek ellenére – jelentős kereskedelmi folyamatok tárgya EGT-szerte, és olykor akár nagyon hosszú távolságokra is.

| 13. | Az északi régió tekintetében – az S-PVC e régióba be- és onnan kiirányuló jelentős kereskedelmi folyamatai miatt – az a tény, hogy a Kerling (azaz az egyetlen helyi gyártó) svédországi és norvégiai üzemből történő értékesítései egyenletesen eloszlanak az EGT területén, valamint az a tény, hogy az ezen országokban letelepedett ügyfelek szerint e piac legalább Észak- vagy Északnyugat-Európára, míg mások szerint még az egész EGT-re is kiterjed, a Bizottság megállapította, hogy az S-PVC piac földrajzi kiterjedése e két ország tekintetében túlmutat a nemzeti határokon. |
| --- | --- |

13.

Az északi régió tekintetében – az S-PVC e régióba be- és onnan kiirányuló jelentős kereskedelmi folyamatai miatt – az a tény, hogy a Kerling (azaz az egyetlen helyi gyártó) svédországi és norvégiai üzemből történő értékesítései egyenletesen eloszlanak az EGT területén, valamint az a tény, hogy az ezen országokban letelepedett ügyfelek szerint e piac legalább Észak- vagy Északnyugat-Európára, míg mások szerint még az egész EGT-re is kiterjed, a Bizottság megállapította, hogy az S-PVC piac földrajzi kiterjedése e két ország tekintetében túlmutat a nemzeti határokon.

| 14. | Az Egyesült Királyság tekintetében az Egyesült Királyságban letelepedett ügyfelek többsége úgy véli, hogy a kontinensen tevékenykedő beszállítók nem tudnák számukra az ellátás megbízhatóságának ugyanolyan fokát biztosítani, mint a helyi gyártók. Az S-PVC piac földrajzi kiterjedésének meghatározása érdekében a Bizottság a keresleti oldalon megvizsgálta a brit ügyfelek beszerzési és egyik ellátóról egy másikra történő átállási szokásait, a kínálati oldal szemszögéből pedig elemezte, hogy a kontinentális Európában letelepedett gyártók mennyire lennének képesek (és ösztönzöttek arra), hogy jelenlétüket kiterjesszék az Egyesült Királyság piacaira. E célból a Bizottság részletes minőségi és mennyiségi elemzést végzett, és a kontinentális Európa tekintetében felmérte a behozatalok mértékét és szerepét, a szállítási költségeket, a terjeszkedést megnehezítő akadályokat és a szabad kapacitást. A fentiek tekintetében a Bizottság az alábbiakat állapította meg:






  — | az Egyesült Királyságbeli ügyfelek többsége több forrásból szerzi be szükségleteit, és nem függ kizárólag a helyi beszállítóktól, |
| --- | --- | --- |

14.

Az Egyesült Királyság tekintetében az Egyesült Királyságban letelepedett ügyfelek többsége úgy véli, hogy a kontinensen tevékenykedő beszállítók nem tudnák számukra az ellátás megbízhatóságának ugyanolyan fokát biztosítani, mint a helyi gyártók. Az S-PVC piac földrajzi kiterjedésének meghatározása érdekében a Bizottság a keresleti oldalon megvizsgálta a brit ügyfelek beszerzési és egyik ellátóról egy másikra történő átállási szokásait, a kínálati oldal szemszögéből pedig elemezte, hogy a kontinentális Európában letelepedett gyártók mennyire lennének képesek (és ösztönzöttek arra), hogy jelenlétüket kiterjesszék az Egyesült Királyság piacaira. E célból a Bizottság részletes minőségi és mennyiségi elemzést végzett, és a kontinentális Európa tekintetében felmérte a behozatalok mértékét és szerepét, a szállítási költségeket, a terjeszkedést megnehezítő akadályokat és a szabad kapacitást. A fentiek tekintetében a Bizottság az alábbiakat állapította meg:

—

az Egyesült Királyságbeli ügyfelek többsége több forrásból szerzi be szükségleteit, és nem függ kizárólag a helyi beszállítóktól,

| — | az elmúlt öt évben a kontinensen tevékenykedő beszállítók által importált termékek az Egyesült Királyságbeli kereslet 34–40 %-át elégítették ki, |
| --- | --- |

—

az elmúlt öt évben a kontinensen tevékenykedő beszállítók által importált termékek az Egyesült Királyságbeli kereslet 34–40 %-át elégítették ki,

| — | helyi tárolólétesítmények felállításával, a kontinensen tevékenykedő beszállítók leküzdhetik a távolságból fakadó hátrányokat, |
| --- | --- |

—

helyi tárolólétesítmények felállításával, a kontinensen tevékenykedő beszállítók leküzdhetik a távolságból fakadó hátrányokat,

| — | a szállítási költségek nem akadályozzák az Egyesült Királyság ellátását, |
| --- | --- |

—

a szállítási költségek nem akadályozzák az Egyesült Királyság ellátását,

| — | van megfelelő szabad kapacitás a kontinensen ahhoz, hogy ellensúlyozza az Egyesült Királyságban működő új vállalkozás által megkísérelt áremeléseket, |
| --- | --- |

—

van megfelelő szabad kapacitás a kontinensen ahhoz, hogy ellensúlyozza az Egyesült Királyságban működő új vállalkozás által megkísérelt áremeléseket,

| — | az Ineos egyik egyesült királyságbeli üzemének üzemszünete idején az importőrök tudták növelni a beszállított áruk mennyiségét, ami azt mutatja, hogy az Ineos és a Kerling számára is versenytársat jelentenek az importőrök. |
| --- | --- |

—

az Ineos egyik egyesült királyságbeli üzemének üzemszünete idején az importőrök tudták növelni a beszállított áruk mennyiségét, ami azt mutatja, hogy az Ineos és a Kerling számára is versenytársat jelentenek az importőrök.

| 15. | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az északi régió és az Egyesült Királyság nem mutat fel olyan sajátosságokat, amelyek miatt a Bizottságnak e területeket az EGT egyéb területeitől eltérően kellene kezelnie. Megállapította különösen azt, hogy a közönséges S-PVC földrajzi piacának kiterjedése szélesebb, mint az Egyesült Királyság, valamint szélesebb, mint az északi országok (Norvégia és Svédország), és legalább Északnyugat-Európára kiterjed. |
| --- | --- |

15.

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az északi régió és az Egyesült Királyság nem mutat fel olyan sajátosságokat, amelyek miatt a Bizottságnak e területeket az EGT egyéb területeitől eltérően kellene kezelnie. Megállapította különösen azt, hogy a közönséges S-PVC földrajzi piacának kiterjedése szélesebb, mint az Egyesült Királyság, valamint szélesebb, mint az északi országok (Norvégia és Svédország), és legalább Északnyugat-Európára kiterjed.

| 16. | A bejelentő fél által benyújtottak szerint a folyékony marónátron piacának földrajzi kiterjedése legalább az EGT-re kiterjed, mivel jelentős a Közösségen belüli, sőt a kontinensközi kereskedelem. Számos ügyfél vélte úgy azonban, hogy a viszonylag magas szállítási költségek miatt a piac regionális, sőt az Egyesült Királyság esetében nemzeti kiterjedésű. A marónátron-piac pontos földrajzi kiterjedésének meghatározása nyitva maradt. |
| --- | --- |

16.

A bejelentő fél által benyújtottak szerint a folyékony marónátron piacának földrajzi kiterjedése legalább az EGT-re kiterjed, mivel jelentős a Közösségen belüli, sőt a kontinensközi kereskedelem. Számos ügyfél vélte úgy azonban, hogy a viszonylag magas szállítási költségek miatt a piac regionális, sőt az Egyesült Királyság esetében nemzeti kiterjedésű. A marónátron-piac pontos földrajzi kiterjedésének meghatározása nyitva maradt.

| 17. | A Bizottság piaci vizsgálata azt mutatta, hogy az alacsony szállítási költségek miatt az S-PVC kompaundok piaca legalább az EGT-re kiterjed. A Bizottság megállapította, hogy a földrajzi piac kiterjedése a nemzeti határokon túlmutat, és nem kell végső döntést hozni az S-PVC kompaundok piacának pontos földrajzi kiterjedéséről. |
| --- | --- |

17.

A Bizottság piaci vizsgálata azt mutatta, hogy az alacsony szállítási költségek miatt az S-PVC kompaundok piaca legalább az EGT-re kiterjed. A Bizottság megállapította, hogy a földrajzi piac kiterjedése a nemzeti határokon túlmutat, és nem kell végső döntést hozni az S-PVC kompaundok piacának pontos földrajzi kiterjedéséről.

| 18. | A piaci vizsgálat megerősítette, hogy a merev PVC-filmek földrajzi piaca legalább az EGT-re, és bizonyos végtermékek esetében a világpiacra is kiterjed, amint azt a Bizottság a rugalmas csomagolóanyagok tekintetében megállapította. A PVC-filmek pontos földrajzi piacának meghatározása azonban nyitva maradt. |
| --- | --- |

18.

A piaci vizsgálat megerősítette, hogy a merev PVC-filmek földrajzi piaca legalább az EGT-re, és bizonyos végtermékek esetében a világpiacra is kiterjed, amint azt a Bizottság a rugalmas csomagolóanyagok tekintetében megállapította. A PVC-filmek pontos földrajzi piacának meghatározása azonban nyitva maradt.

II.   ÉRTÉKELÉS

| 19. | A közönséges S-PVC piacán a felek összevont piaci részesedése az EGT-n belül mintegy (20–30) %-ot tesz ki. Az északnyugat-európai régió tekintetében a felek összevont piaci részesedése nem érné el a (30–40) %-ot. |
| --- | --- |

19.

A közönséges S-PVC piacán a felek összevont piaci részesedése az EGT-n belül mintegy (20–30) %-ot tesz ki. Az északnyugat-európai régió tekintetében a felek összevont piaci részesedése nem érné el a (30–40) %-ot.

| 20. | Mivel a felek összevont piaci részesedése viszonylag alacsony, a jelenlegi gyártási többletkapacitás, valamint azon tény, hogy az ügyfelek több forrásból szerzik be szükségleteiket és rövidtávú (átlagosan egy éves) szerződéseket kötnek, alapján nem valószínű, hogy az Ineos az EGT-ben, vagy akár az északnyugat-európai piacon egyoldalúan tenne szert piaci hatalomra. |
| --- | --- |

20.

Mivel a felek összevont piaci részesedése viszonylag alacsony, a jelenlegi gyártási többletkapacitás, valamint azon tény, hogy az ügyfelek több forrásból szerzik be szükségleteiket és rövidtávú (átlagosan egy éves) szerződéseket kötnek, alapján nem valószínű, hogy az Ineos az EGT-ben, vagy akár az északnyugat-európai piacon egyoldalúan tenne szert piaci hatalomra.

| 21. | Annak lehetősége, hogy ezen ügylet összehangolt magatartást segít elő szintén nem valószínű, mivel az összefonódás után is megfelelő számú piaci szereplő (hat jelentős versenytárs) marad a piacon. Ezen túlmenően, az ügyfelek többsége havi rendszerességgel árajánlatokat tárgyal vagy kér a versenyben részt vevő számos ellátótól, így még nehezebb közös magatartást kialakítani és ahhoz ragaszkodni. A fentiek fényében a Bizottság megállapította, hogy a javasolt ügylet összehangolt magatartás tekintetében valószínűleg nem támaszt versenyellenes aggályokat. |
| --- | --- |

21.

Annak lehetősége, hogy ezen ügylet összehangolt magatartást segít elő szintén nem valószínű, mivel az összefonódás után is megfelelő számú piaci szereplő (hat jelentős versenytárs) marad a piacon. Ezen túlmenően, az ügyfelek többsége havi rendszerességgel árajánlatokat tárgyal vagy kér a versenyben részt vevő számos ellátótól, így még nehezebb közös magatartást kialakítani és ahhoz ragaszkodni. A fentiek fényében a Bizottság megállapította, hogy a javasolt ügylet összehangolt magatartás tekintetében valószínűleg nem támaszt versenyellenes aggályokat.

| 22. | A felek összevont piaci részesedése a folyékony marónátron EGT-n belüli piacán – amely a legvalószínűbb földrajzi piac – hozzávetőlegesen (10–20) % lenne. Bár a felek összevont részesedése egyes nemzeti piacokon magasabb (Norvégiában és Svédországban (40–50) %, Dániában és az Egyesült Királyságban pedig (50–60) %), a viszonylag csekély átfedésből és a jelentős piaci versenytárs számából fakadóan valószínűtlen, hogy ezen összefonódás versennyel kapcsolatos aggályokat támaszt, bármilyen alternatív piacmeghatározásról legyen is szó. |
| --- | --- |

22.

A felek összevont piaci részesedése a folyékony marónátron EGT-n belüli piacán – amely a legvalószínűbb földrajzi piac – hozzávetőlegesen (10–20) % lenne. Bár a felek összevont részesedése egyes nemzeti piacokon magasabb (Norvégiában és Svédországban (40–50) %, Dániában és az Egyesült Királyságban pedig (50–60) %), a viszonylag csekély átfedésből és a jelentős piaci versenytárs számából fakadóan valószínűtlen, hogy ezen összefonódás versennyel kapcsolatos aggályokat támaszt, bármilyen alternatív piacmeghatározásról legyen is szó.

| 23. | A felek becslése szerint az EGT-n belüli S-PVC kompaundok teljes piacán összevont piaci részesedésük kevesebb mint (20–30) %. Piaci részesedésüket Nyugat-Európában (10–20) %-ra, Északnyugat-Európában pedig (20–30) %-ra becsülték. |
| --- | --- |

23.

A felek becslése szerint az EGT-n belüli S-PVC kompaundok teljes piacán összevont piaci részesedésük kevesebb mint (20–30) %. Piaci részesedésüket Nyugat-Európában (10–20) %-ra, Északnyugat-Európában pedig (20–30) %-ra becsülték.

| 24. | A lehetséges vertikális kérdések tekintetében az Ineos valószínűleg nem kerül olyan helyzetbe, hogy korlátozza a tőle független kompaundgyártók rendelkezésére álló S-PVC kínálatot, mivel nem tesz szert piaci befolyásra az S-PVC piacán, ahol az összefonódás után az EGT-n belül továbbra is számos versenytárs korlátozza. |
| --- | --- |

24.

A lehetséges vertikális kérdések tekintetében az Ineos valószínűleg nem kerül olyan helyzetbe, hogy korlátozza a tőle független kompaundgyártók rendelkezésére álló S-PVC kínálatot, mivel nem tesz szert piaci befolyásra az S-PVC piacán, ahol az összefonódás után az EGT-n belül továbbra is számos versenytárs korlátozza.

| 25. | A fentiek fényében, a korlátozott horizontális átfedés tekintetében, valamint a jelentős vertikális kérdések hiányában valószínűtlen, hogy ezen összefonódás versenyellenes hatásokat kelt az S-PVC kompaundok piacán. |
| --- | --- |

25.

A fentiek fényében, a korlátozott horizontális átfedés tekintetében, valamint a jelentős vertikális kérdések hiányában valószínűtlen, hogy ezen összefonódás versenyellenes hatásokat kelt az S-PVC kompaundok piacán.

| 26. | A merev filmek (ideértve többek között a PVC, PET, polipropilén és polietilén filmeket) tágabb értelemben vett piacán az Ineos piaci részesedése az EGT-n belül (5–10) %. Amennyiben a merev S-PVC filmek tekintetében szűkebb szegmenseket vizsgálunk, az Ineos piaci részesedése – a farma-mono ((30–40) %) és farma-duplex ((30–40) %) filmek szegmensének kivételével – egyetlen szegmensben sem haladja meg a (20–30) %-ot. |
| --- | --- |

26.

A merev filmek (ideértve többek között a PVC, PET, polipropilén és polietilén filmeket) tágabb értelemben vett piacán az Ineos piaci részesedése az EGT-n belül (5–10) %. Amennyiben a merev S-PVC filmek tekintetében szűkebb szegmenseket vizsgálunk, az Ineos piaci részesedése – a farma-mono ((30–40) %) és farma-duplex ((30–40) %) filmek szegmensének kivételével – egyetlen szegmensben sem haladja meg a (20–30) %-ot.

| 27. | Mivel a Bizottság megállapította, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza az S-PVC ellátás terén folyó hatékony versenyt, ebből következően az Ineosnak a merev PVC filmek downstream piacán tevékenykedő versenytársai továbbra is versenyképes feltételek mellett szerezhetik be az S-PVC-t és hatékony versenytársak maradhatnak a merev filmtermékek biztosításának piacán. Ennek megfelelően valószínűtlen, hogy ezen összefonódás versennyel kapcsolatos aggályokat támaszt az S-PVC filmek piacán. |
| --- | --- |

27.

Mivel a Bizottság megállapította, hogy a tervezett összefonódás nem akadályozza az S-PVC ellátás terén folyó hatékony versenyt, ebből következően az Ineosnak a merev PVC filmek downstream piacán tevékenykedő versenytársai továbbra is versenyképes feltételek mellett szerezhetik be az S-PVC-t és hatékony versenytársak maradhatnak a merev filmtermékek biztosításának piacán. Ennek megfelelően valószínűtlen, hogy ezen összefonódás versennyel kapcsolatos aggályokat támaszt az S-PVC filmek piacán.

III.   KÖVETKEZTETÉS

| 28. | A fenti okokból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy a javasolt összefonódás nem akadályozza különösen domináns helyzet létrehozásával vagy megerősítésével jelentősen a közös piacon vagy annak jelentős részén zajló hatékony versenyt. Következésképpen az ügyletet – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

28.

A fenti okokból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy a javasolt összefonódás nem akadályozza különösen domináns helyzet létrehozásával vagy megerősítésével jelentősen a közös piacon vagy annak jelentős részén zajló hatékony versenyt. Következésképpen az ügyletet – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a közös piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 219., 2008.8.28., 16. o.

(3)  HL C 219., 2008.8.28., 17. o.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/21

---

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/16)

| Támogatás száma | XR 33/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06) |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)
  (Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen) |
| Jogalap | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 60 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | 30 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.6.1. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás |
| NACE: D, 55, K |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel. (43) 711 00 63 90 |

Támogatás száma

XR 33/07

Tagállam

Ausztria

Régió

Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06)

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

(Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen)

Jogalap

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

60 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

30 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.6.1.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Bizonyos ágazatokra korlátozott támogatás

NACE: D, 55, K

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel. (43) 711 00 63 90

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.awsg.at/portal/media/2505.pdf

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 41/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | Niederösterreich |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Jogalap | Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 0,32 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | 15 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.3.21. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| — |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| A-1011 Wien, Lugeck 1 |
| Tel. (43) 513 78 35 |
| Fax (43) 513 78 40 |
| NOeG@ecoplus.at |

Támogatás száma

XR 41/07

Tagállam

Ausztria

Régió

Niederösterreich

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Jogalap

Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

0,32 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

15 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.3.21.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

—

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

A-1011 Wien, Lugeck 1

Tel. (43) 513 78 35

Fax (43) 513 78 40

NOeG@ecoplus.at

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

http://noeg.grenzland.at/

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 13/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| Régió | 87(3)(a) |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram Školící střediska (výzva I) |
| Jogalap | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 133 millió CZK |
| Maximális támogatási intenzitás | 40 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.3.3. |
| Időtartam | 2010.6.30. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Támogatás száma

XR 13/08

Tagállam

Cseh Köztársaság

Régió

87(3)(a)

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram Školící střediska (výzva I)

Jogalap

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

133 millió CZK

Maximális támogatási intenzitás

40 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.3.3.

Időtartam

2010.6.30.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.mpo.cz

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 14/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| Régió | 87(3)(a) |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram ICT a strategické služby (výzva I) |
| Jogalap | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 200 millió CZK |
| Maximális támogatási intenzitás | 40 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.3.1. |
| Időtartam | 2009.6.30. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Támogatás száma

XR 14/08

Tagállam

Cseh Köztársaság

Régió

87(3)(a)

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram ICT a strategické služby (výzva I)

Jogalap

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

200 millió CZK

Maximális támogatási intenzitás

40 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.3.1.

Időtartam

2009.6.30.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.mpo.cz

Egyéb információ

—

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/24

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/17)

| Támogatás száma | XS 134/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Podkarpackie |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 115 684 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.4.2. |
| Időtartam | 2008.4.2. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 134/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Podkarpackie

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 115 684 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.4.2.

Időtartam

2008.4.2.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Támogatás száma | XS 135/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Śląskie |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 27 883 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.4.2. |
| Időtartam | 2008.4.2. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 135/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Śląskie

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 27 883 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.4.2.

Időtartam

2008.4.2.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Támogatás száma | XS 137/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Wielkopolskie |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 112 060 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.5.7. |
| Időtartam | 2008.5.7. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 137/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Wielkopolskie

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 112 060 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.5.7.

Időtartam

2008.5.7.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Támogatás száma | XS 138/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Dolnoslaskie |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Metalerg J.M.J Cieślak S.J. |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 17 292 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.4.15. |
| Időtartam | 2008.4.15. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 138/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Dolnoslaskie

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Metalerg J.M.J Cieślak S.J.

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 17 292 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.4.15.

Időtartam

2008.4.15.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Támogatás száma | XS 141/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Podkarpackie |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna |
| Jogalap | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 49 739 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.4.22. |
| Időtartam | 2008.4.22. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Támogatás száma

XS 141/08

Tagállam

Lengyelország

Régió

Podkarpackie

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna

Jogalap

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 49 739 EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.4.22.

Időtartam

2008.4.22.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/27

---

A tagállamok által közölt információ az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/18)

| Támogatás száma | XR 131/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program |
| Jogalap | 77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 17 500 millió HUF |
| Maximális támogatási intenzitás | 50 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.10.15. |
| Időtartam | 2012.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Támogatás száma

XR 131/07

Tagállam

Magyarország

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program

Jogalap

77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

17 500 millió HUF

Maximális támogatási intenzitás

50 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.10.15.

Időtartam

2012.12.31.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.fvm.hu

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 161/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból |
| Jogalap | 23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 11 010 millió HUF |
| Maximális támogatási intenzitás | 50 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.10.24. |
| Időtartam | 2013.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Támogatás száma

XR 161/07

Tagállam

Magyarország

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból

Jogalap

23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

11 010 millió HUF

Maximális támogatási intenzitás

50 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.10.24.

Időtartam

2013.12.31.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.nfu.hu/palyazatok

Egyéb információ

—

| Támogatás száma | XR 197/07 |
| --- | --- |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve | Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból |
| Jogalap | 242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §
  201/2005 Korm. rendelet |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Tervezett éves kiadás | 1 006,2 millió HUF |
| Maximális támogatási intenzitás | 50 % |
| A rendelet 4. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.10.15. |
| Időtartam | 2011.4.30. |
| Gazdasági ágazat | Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Támogatás száma

XR 197/07

Tagállam

Magyarország

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatási kiegészítésben részesülő vállalkozás neve

Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból

Jogalap

242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §

201/2005 Korm. rendelet

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Tervezett éves kiadás

1 006,2 millió HUF

Maximális támogatási intenzitás

50 %

A rendelet 4. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.10.15.

Időtartam

2011.4.30.

Gazdasági ágazat

Minden, regionális beruházási támogatásra jogosult ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Az internetcím, ahol a támogatási programot közzétették

www.nfu.gov.hu

www.eeagrants.hu

Egyéb információ

—

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/29

---

A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt eljárás értelmében

A Trapani–Róma és vissza, Trapani–Cagliari és vissza, Trapani–Bari és vissza, valamint Trapani–Milánó és vissza útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségek Olaszország általi módosításáról

(2008/C 219/19)

A 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében az olasz kormány úgy határozott, hogy módosítja a HL C 150., 2006.6.28., HL C 141., 2007.6.26. és HL C 121., 2008.5.17-i számában közzétett, a Trapani–Róma és vissza, Trapani–Cagliari és vissza, Trapani–Bari és vissza, valamint Trapani–Milánó és vissza útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségeket.

A Trapani–Cagliari és vissza útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeket az olasz kormány hatályon kívül helyezte, ennek megfelelően a HL C 150., 2006.6.28-i számában közzétett közlemény 1. pontja az alábbiak szerint módosul:

Érintett útvonal:

| | Trapani–Róma és vissza, |
| --- | --- |

Trapani–Róma és vissza,

| | Trapani–Bari és vissza, |
| --- | --- |

Trapani–Bari és vissza,

| | Trapani–Milánó és vissza. |
| --- | --- |

Trapani–Milánó és vissza.

Róma célállomás alatt Roma Fiumicino, míg Milánó célállomás alatt Milano Linate repülőtér értendő.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/30

---

Menetrendszerű légi járat üzemeltetése – Åland regionális kormánya által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében közzétett ajánlattételi felhívás menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére az Åland szigetén található Mariehamn és a svédországi Stockholm/Arlanda között

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/20)

1.   Bevezető

2008. június 26-án Åland regionális kormánya úgy határozott, hogy a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 2009. március 1-jétől2012. február 29-ig tartó hatállyal kiegészíti az MHQ–ARN útvonalon közlekedő menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére jelenleg érvényben lévő közszolgáltatási kötelezettséget.

E közszolgáltatási kötelezettség részletei az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának C 218., 2008.8.27., 17. oldalán kerültek közzétételre.

Amennyiben egyetlen légi fuvarozó sem kezdte meg vagy áll készen megkezdeni menetrendszerű légi járatok üzemeltetését ezen az útvonalon az előírt közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül, Åland regionális kormánya három éves időtartamra egyetlen légi fuvarozóra korlátozza az útvonalhoz való hozzáférést. Az adott útvonalon közlekedő jártok üzemeltetését ezután az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontjában meghatározott eljárásnak megfelelően ajánlattételi felhívás útján hirdetik meg. 2008. június 26-án a kormány úgy döntött, hogy ajánlattételi felhívást tesz közzé.

2.   Az ajánlattételi felhívás célja

Menetrendszerű légi járatok üzemeltetése 2009. március 2-tól2012. február 29-ig a fent megadott útvonalon az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának C 218., 2008.8.27., 17. o. sorozatában közzétett közszolgáltatási kötelezettségnek megfelelően.

3.   A felhívásban való részvétel

Minden olyan légi fuvarozó részt vehet, amely rendelkezik a légi fuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet értelmében valamely tagállam által kiállított érvényes üzemeltetési engedéllyel.

4.   A felhívás alapja

Az ajánlattételi felhívásra a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d)–i) pontjában található rendelkezések vonatkoznak. Az ajánlatkérő hatóság minden ajánlatot elutasíthat, ha a kínált ár túl magas, vagy ha a légi járat üzemeltetésének körülményei olyan mértékben megváltoztak, hogy a tervezett szolgáltatás ezeknek nem felel meg, illetve nem valósítható meg a felhívásban meghatározott módon.

A szerződéskötést megelőzően a regionális kormány későbbre halaszthatja az üzemeltetés megkezdésének tervezett időpontját. Ebben az esetben a szerződés hatálya is megfelelően módosul.

5.   A felhívás dokumentációja

Az ajánlattételi felhívásra vonatkozó teljes dokumentáció, amely ismerteti az eljárásra vonatkozó feltételeket, a szerződési feltételeket, a közszolgáltatási kötelezettség részleteit, a célállomásokat, valamint tartalmazza a pályázati űrlapot, a következő címen szerezhető be:

Åland Provincial Government, PB 1060, AX-22111, MARIEHAMN, Åland.

Az említett dokumentumok elektronikus úton is beszerezhetők a registrator@ls.aland.fi címen, vagy kérhetők telefonon: (358-18) 250 00 és faxon: (358-18) 237 90. A kapcsolattartó Niklas Karlman főmérnök, e-mail: niklas.karlman@ls.aland.fi, telefon: (358-18) 251 30.

6.   Pénzügyi ellentételezés

Az ajánlatban egyértelműen fel kell tüntetni a szóban forgó szolgáltatás nyújtásáért az adott időszakra igényelt pénzügyi ellentételezés összegét euróban. Az ellentételezés mértékét az üzemeltetéséből fakadó becsült tényleges költségek és bevételek alapján, és a közszolgáltatási kötelezettség minimumkövetelményeinek figyelembevételével kell megállapítani. Ellentételezés csak az Arlanda és Mariehamn repülőtereken felmerülő, a szolgáltatással közvetlenül összefüggő, légi fuvarozással kapcsolatos költségekre nyújtható. Az ellentételezés nem vonatkozik a más útvonalakkal vagy repülőterekkel kapcsolatos költségekre, például ezek fel-és leszállási díjára.

7.   Viteldíjak

Az ajánlatban fel kell tüntetni az alkalmazandó viteldíjakat és jegytípusokat, valamint az ezekhez tartozó feltételeket. A viteldíjaknak összhangban kell állniuk az útvonalra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettséggel.

8.   Az ajánlatok elbírálása

A nyertes légi fuvarozó az érvényes ajánlatot benyújtott és a dokumentációban közölt feltételeknek megfelelő ajánlattevők közül kerül kiválasztásra. Az elbíráláskor a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjában szereplő szempontokat veszik figyelembe.

9.   A szerződés érvényességének időtartama

A szerződés hatálya mindkét fél általi aláírásának napján kezdődik, és az üzemeltetés utolsó hónapjának elteltét követően (2012. február, hacsak a kezdő- és záró időpontokat el nem halasztják) akkor ér véget, amikor a légi fuvarozó az ajánlattételi dokumentációnak megfelelően elkészített zárójelentést leadja a regionális kormánynak.

10.   A szerződés módosítása és megszüntetése

A szerződés csak az adott útvonalra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettséggel összhangban módosítható. Bármely módosítást írásban kell rögzíteni. A szerződést hat hónapos felmondási idővel bármely fél felbonthatja. Ez nem érinti a szerződésnek a meghatározott okokból történő megszüntetését.

11.   A szerződésben foglalt kötelezettségek elmulasztása esetén alkalmazott szankciók

A légi fuvarozó felelőssége a szerződésben előírt kötelezettségek teljesítése. A szerződés nem teljesítése vagy hiányos teljesítése esetén, amennyiben ez a légi fuvarozónak róható fel, az ajánlatkérő hatóság arányosan csökkentheti a pénzügyi ellentételezés összegét. A hatóság kártérítést is követelhet.

12.   Az ajánlatok benyújtásának határideje

Az ajánlatokat e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 31. naptári napig kell benyújtani.

13.   Az ajánlatok benyújtása

Az ajánlatokat Åland regionális kormányának jegyzőjénél a hivatali órákban, legkésőbb a 12. pontban említett napig kell leadni. Az ajánlatokat lezárt és az „Anbud flygtrafik MHQ–ARN” (MHQ–ARN útvonalra vonatkozó ajánlat) feliratot viselő borítékban kell leadni. A boríték postai úton, futárral vagy személyesen is eljuttatható Åland regionális kormányának az 5. pontban megadott címére.

A hivatal pontos helye Självstyrelsegården, Strandgatan, Mariehamn, Åland. Nyitvatartási ideje hétfőtől péntekig 8.00–16.15.

Az ajánlatokat és minden kapcsolódó iratot svéd vagy angol nyelven, egy eredeti és két másolt teljes példányban kell leadni.

A felhívás 2009. január 30-áig érvényes.

A faxon vagy elektronikus levélben küldött ajánlatokat nem fogadjuk el.

14.   Az ajánlattételi felhívás érvényessége

A 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében e felhívás csak akkor érvényes, ha az adott útvonalon egyetlen légi fuvarozó sem kezdte meg vagy áll készen megkezdeni menetrendszerű légi járatok üzemeltetését.

Kérjük, hogy minden olyan légi fuvarozó, amely a kérdéses útvonalon 2009. március 2-tól a közszolgáltatási kötelezettségnek megfelelően, kedvezmények és pénzügyi ellentételezés igénybevétele nélkül, a szolgáltatást legalább hat hónapra garantálva szeretne járatokat üzemeltetni, 2009. február 2-ig jelentkezzen a finn polgári légügyi hatóságnál. A jelentkezést Åland regionális kormánya bírálja el.

Ha érkezik ilyen ajánlat, és az abban foglaltak a regionális kormány szerint megfelelnek a közszolgáltatási kötelezettségnek, ez az ajánlattételi felhívás érvényét veszti.

Ellenkező esetben a regionális kormány egyetlen légi fuvarozóra korlátozza az útvonalhoz való hozzáférést.

A szerződés létrejötte függ Åland parlamentjének a szükséges fedezetről való döntésétől.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/32

---

P-Lisboa: Menetrendszerű légi járatok üzemeltetése

Portugália által közzétett ajánlattételi felhívás a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a Lisszabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lisszabon útvonalon közlekedő menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/21)

1.   Bevezetés: A közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében Portugália úgy döntött, hogy a Lisszabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lisszabon útvonalon működő légi járatokra elrendelt közszolgáltatási kötelezettséget módosítja.

Ezért került közzétételre az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2008. június 10-i C 143. számában nyílt ajánlattételi felhívás menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére a Lisszabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lisszabon útvonalon.

Miután az előző bekezdésben említett felhívásra a megadott határidőn belül egyetlen légi fuvarozó sem nyújtott be ajánlatot, a felhívást eredménytelennek kell tekinteni.

Azonban mivel az említett útvonalon a közérdekre is tekintettel a jövőben is biztosítani kell menetrendszerű légi jártok üzemeltetését, ezennel új nemzetközi nyílt ajánlattételi felhívás kerül kihirdetésre menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére a Lisszabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lisszabon útvonalon; hogy az esetleges érdekeltek, ha az előző felhívásról nem szereztek volna tudomást, ezúttal benyújthassák ajánlataikat.

Tehát ezzel a közleménnyel a portugál kormány felkéri a légi fuvarozókat, hogy nyújtsák be ajánlataikat menetrendszerű légi jártok üzemeltetésére a Lisszabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lisszabon útvonalon az alább ismertetett feltételek mellett.

Amennyiben 2008. december 15-éig egyetlen légi fuvarozó sem áll készen menetrendszerű légi járatok üzemeltetésére az említett útvonalakon az előírt közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül, az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdése d) pontjának első albekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően ajánlattételi felhívás útján egyetlen légi fuvarozó kerül kiválasztásra, és ez nyer jogosultságot e légi járatok üzemeltetésére.

2.   Az ajánlattételi felhívás tárgya: 2009. január 12-étől kezdődően menetrendszerű légi járatok biztosítása a fent említett útvonalon az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2008. június 10-i C 143. számában közzétett közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban.

3.   Az ajánlattételi felhívásban való részvétel: Minden olyan légi fuvarozó részt vehet, amely rendelkezik megfelelő légifuvarozási bizonyítvánnyal, valamint olyan érvényes üzemeltetési engedéllyel, amelyet valamely tagállam a légi fuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően állított ki.

4.   Az ajánlattételi felhívással kapcsolatos eljárás: Erre az ajánlattételi felhívásra a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d), e), f), g), h) és i) pontjában található rendelkezések vonatkoznak.

5.   A felhívás menete: Az ajánlattételi felhívásra vonatkozó teljes dokumentáció, beleértve az egyes szakaszok ütemezését is, 100 EUR befizetése ellenében szerezhető be a Nemzeti Polgári Légügyi Hatóságnál (Instituto Nacional de Aviação Civil), cím: Rua B, Edifícios 4, 5 e 6 – Aeroporto da Portela 4 – P-1749-034 Lisboa.

6.   Pénzügyi ellentételezés: A jelentkezők által benyújtott ajánlatokban egyértelműen fel kell tüntetni a szóban forgó szolgáltatás nyújtásáért az üzemeltetés megkezdésétől számított hároméves időszakra igényelt pénzügyi ellentételezés összegét (évenkénti bontásban). Amennyiben az ajánlat hétvégi járatok üzemeltetését is magában foglalja, ez nem vonhatja maga után az államra háruló pénzügyi teher növekedését. A hétvégi járatok üzemeltetéséből eredő pénzügyi terhet (amely nem az államra hárul) az ajánlatban egyértelműen meg kell indokolni és érvekkel alá kell támasztani. A megítélt pénzügyi ellentételezés végleges és pontos összegét az ajánlatban megadott kereten belül évente utólagosan – „ex post” – állapítják meg a járat üzemeltetéséből fakadó, valós és megfelelően igazolt költségek és bevételek alapján.

7.   Viteldíjak: A jelentkezők által benyújtott ajánlatokban meg kell jelölni az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2008. június 10-i C 143. számában közzétett módosított közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban előirányzott viteldíjakat.

8.   A szerződés érvényességének időtartama, módosítása és megszűnése: A szerződés hatálya 2009. január 12-én kezdődik, és három év elteltével szűnik meg. Az üzemeltetési feltételekben bekövetkező előre nem látható változás esetén a pénzügyi ellentételezés összege felülvizsgálható.

9.   A szerződésben foglalt kötelezettségek elmulasztása esetén alkalmazott szankciók: Amennyiben a légi fuvarozó vis maior következtében nem képes biztosítani a szolgáltatást, a pénzügyi ellentételezés összege a törölt járatok arányában csökkenthető. Amennyiben a légi fuvarozó egyéb, vis maiortól eltérő oknál fogva nem képes biztosítani az adott útvonalon a szolgáltatást, vagy amennyiben nem tesz eleget a közszolgáltatási kötelezettségnek, a portugál hatóságok:

a törölt járatok arányában csökkenthetik a pénzügyi ellentételezés összegét,

hivatali eljárást kezdeményezhetnek a törvényben előírt büntetések és kiegészítő szankciók alkalmazására,

kötbért követelhetnek,

a portugál törvény értelmében a szerződés felfüggesztéséhez folyamodhatnak a szerződés erre vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül,

hivatkozhatnak a portugál törvényben és az engedélyező szerződésben előírt megszüntetési okokra.

10.   Az ajánlatok benyújtása:

| 1. | Az ajánlatokat legkésőbb e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 30. (harmincadik) napon 17 óráig kell benyújtani. |
| --- | --- |

1.

Az ajánlatokat legkésőbb e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 30. (harmincadik) napon 17 óráig kell benyújtani.

| 2. | Az ajánlatokat és a kísérő dokumentációt átvételi elismervény ellenében a Nemzeti Polgári Légügyi Hatóság (Instituto Nacional de Aviação Civil I.P.) székhelyén (cím: Rua B, Edifícios 4, 5 e 6 – Aeroporto da Portela 4 – P-1749-034, Lisboa) 9.00 és 17.00 óra között személyesen lehet leadni, vagy ugyanerre a címre ajánlott levélben kell eljuttatni úgy, hogy az előző bekezdésben megállapított határidőn belül beérkezzen. Az esetleges késésért kizárólag a pályázót terheli felelősség. |
| --- | --- |

2.

Az ajánlatokat és a kísérő dokumentációt átvételi elismervény ellenében a Nemzeti Polgári Légügyi Hatóság (Instituto Nacional de Aviação Civil I.P.) székhelyén (cím: Rua B, Edifícios 4, 5 e 6 – Aeroporto da Portela 4 – P-1749-034, Lisboa) 9.00 és 17.00 óra között személyesen lehet leadni, vagy ugyanerre a címre ajánlott levélben kell eljuttatni úgy, hogy az előző bekezdésben megállapított határidőn belül beérkezzen. Az esetleges késésért kizárólag a pályázót terheli felelősség.

11.   Az ajánlattételi felhívás érvényessége: A 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja első szakasza értelmében e felhívás csak akkor érvényes, ha 2008. december 2-ig egyetlen, az említett útvonalon szolgáltatás nyújtására jogosult közösségi légi fuvarozó sem kér engedélyt a fenti útvonalon közlekedő légi járatok üzemeltetésére a 2007. augusztus 14-étől előírt közszolgálati kötelezettségeknek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül.

Amennyiben a Nemzeti Polgári Légügyi Hatóság (Instituto Nacional de Aviação Civil I.P.) 2008. december 15-éig úgy dönt, hogy egy vagy több légi fuvarozó meg tudja kezdeni az említett útvonalon a közszolgáltatási kötelezettséggel összhangban légi járatok üzemeltetését, ez a felhívás, valamint bármely erre benyújtott ajánlat érvényét veszti.

---

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/34

---

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetése – Az Egyesült Királyság által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében kiírt ajánlattételi felhívás a skóciai Stornoway–Benbecula és a Benbecula–Barra útvonalon közlekedő menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/22)

1.   Bevezetés

A közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében az Egyesült Királyság közszolgáltatási kötelezettségeket írt elő a Stornoway–Benbecula és Benbecula–Barra útvonalon üzemeltetett menetrend szerinti légi járatokra. A közszolgáltatási kötelezettségekben a Stornoway–Benbecula viszonylatra előírt és a HL C 53., 1995.3.4-i, HL C 143., 1998.5.8-i, HL C 154., 2001.5.29. és HL C 310., 2002.12.13-i, valamint a HL C 285., 2005.11.17. és HL C 218., 2008.8.27-i számában módosított előírások eredetileg a HL C 53., 1995.3.4-i számában; a Benbecula–Barra viszonylatra előírt és a HL C 143., 1998.5.8-i, HL C 154., 2001.5.29. és HL C 310., 2002.12.13. valamint a HL C 295., 2003.12.5., HL C 285., 2005.11.17. és HL C 218., 2008.8.27-i számában módosított előírások kerültek kihirdetésre.

Amennyiben 2009. március 1-jén egyetlen légifuvarozó sem kezdte el vagy készül elkezdeni a Stornoway–Benbecula és Benbecula–Barra közötti menetrend szerinti légi járatok üzemeltetését az előírt közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül, az Egyesült Királyság a fent említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott eljárással összhangban ezen útvonalak mindegyikénél egy-egy légifuvarozóra korlátozza a hozzáférést (azonban a kétségek elkerülése végett: egyazon légi fuvarozó akár mindkét útvonalon is üzemeltethet járatokat), és e járatok üzemeltetésének jogát 2009. április 1-jétől ajánlattételi eljárással ítéli oda.

2.   Az ajánlattételi felhívás tárgya

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetése 2009. április 1-jei kezdettel a Stornoway–Benbecula és a Benbecula–Barra útvonalon, az útvonalakra megállapított közszolgáltatási kötelezettségekkel összhangban: e kötelezettségeket a Stornoway–Benbecula légi útvonal esetében a HL C 53., 1995.3.4-i számában hirdették ki, majd a HL C 143., 1998.5.8-i, HL C 154., 2001.5.29-i és HL C 310., 2002.12.13-i valamint a HL C 285., 2005.11.17-i és HL C 218., 2008.8.27-i számában módosították; a Benbecula–Barra esetében pedig a HL C 53., 1995.3.4-i számában hirdették ki, majd a HL C 143., 1998.5.8-i, HL C 154., 2001.5.29-i és HL C 310., 2002.12.13-i valamint a HL C 295., 2003.12.5-i, HL C 285., 2005.11.17-i és HL C 218., 2008.8.27-i számában módosították.

3.   Részvétel

Minden olyan légifuvarozó pályázhat, amely a légi fuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően egy tagállam által kibocsátott, érvényes üzemeltetési engedéllyel rendelkezik. Az említett járatok a Polgári Légiközlekedési Hatóság (CAA) szabályozási rendszerének hatálya alatt fognak működni.

4.   Pályázati eljárás

Erre az ajánlattételi felhívásra a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d), e), f), g), h) és i) pontjának rendelkezései vonatkoznak.

5.   Az ajánlattételi felhívás dokumentációja/képesítések stb.

A pályázati felhívás teljes dokumentációja – beleértve az ajánlattételi formanyomtatványokat, az ajánlattételi feltételeket, a szerződési feltételeket és azok függelékeit, valamint a közszolgáltatási kötelezettségek eredeti szövegét is, amelyet a Stornoway–Benbecula légi útvonal esetében a HL C 53., 1995.3.4-i számában tettek közzé és a HL C 143., 1998.5.8-i, HL C 154., 2001.5.29-i és HL C 310., 2002.12.13-i valamint a HL C 285., 2005.11.17-i és HL C 218., 2008.8.27-i számában módosítottak, a Benbecula–Barra légi útvonal esetében pedig a HL C 53., 1995.3.4-i számában tettek közzé és a HL C 143., 1998.5.8-i, HL C 154., 2001.5.29-i és HL C 310., 2002.12.13-i valamint a HL C 295., 2003.12.5-i, HL C 285., 2005.11.17-i és HL C 218., 2008.8.27-i számában módosítottak – díjmentesen beszerezhető az ajánlatkérő hatóságtól:

| Comhairle nan Eilean Siar |
| --- |
| Council Offices |
| Sandwick Road, Stornoway |
| Isle of Lewis, HS1 2BW |
| Scotland |
| United Kingdom |
| Tel.: (44-18) 51 70 94 03 |
| Fax: (44-18) 51 70 94 82 |
| (Kapcsolattartó: Murdo J Gray, Director of Technical Services (a műszaki szolgálatok vezetője)) |
| E-mail: mgray@cne-siar.gov.uk |

Comhairle nan Eilean Siar

Council Offices

Sandwick Road, Stornoway

Isle of Lewis, HS1 2BW

Scotland

United Kingdom

Tel.: (44-18) 51 70 94 03

Fax: (44-18) 51 70 94 82

(Kapcsolattartó: Murdo J Gray, Director of Technical Services (a műszaki szolgálatok vezetője))

E-mail: mgray@cne-siar.gov.uk

A légitársaságoknak az ajánlattételi dokumentáció részeként igazolást kell benyújtaniuk pénzügyi helyzetükről (ha rendelkezésre áll, be kell mutatniuk az éves üzleti beszámolót és a ellenőrzött elszámolásokat 3 évre visszamenőleg, feltüntetve az elmúlt 3 év forgalmát és adózás előtti nyereségét), szakmai tapasztalatukról és a leírt szolgáltatások biztosításához szükséges műszaki alkalmasságukról. Az ajánlatkérő hatóság fenntartja a jogot, hogy bármely ajánlattevő pénzügyi és műszaki erőforrásairól és alkalmasságáról további tájékoztatást kérjen.

A Stornoway–Benbecula és a Benbecula–Barra járat üzemeltetési jogát azon elv szerint ítélik oda, hogy a két járat egyetlen szerződés tárgyát is képezheti, de ajánlat tehető akár egyik, akár mindkét járat üzemeltetésére. Ennek megfelelően az ajánlatkérő hatóság fenntartja a jogot, hogy csak az egy járatra, illetőleg mindkét járatra vonatkozó ajánlatokat fogadjon el, az ajánlattevőknek pedig ajánlatonként külön árkalkulációt kell készíteniük; mindazonáltal az ajánlattevők vegyék figyelembe, hogy az ajánlatkérő hatóság elfogadhat a két útvonal együttes üzemeltetésére vonatkozó ajánlatokat is: az ilyen ajánlatoknál az ajánlattévőknek külön erre vonatkozó árkalkulációt kell benyújtaniuk. Az egyik vagy mindkét járat üzemeltetésére vonatkozó ajánlatokat annak alapján bírálják el, hogy mely ajánlattal (ajánlatokkal) oldható meg leggazdaságosabban a két szolgáltatás üzemeltetése az ajánlattételi felhívásban megjelölt időszakban. Valamennyi ajánlattevőnek bizonyítania kell, hogy az adott légi jármű képes a szóban forgó repülőtereken biztonságosan fel- és leszállni; továbbá az ajánlattevőknek az ajánlat benyújtásakor az illetékes szabályozó hatóság által kibocsátott megfelelő engedéllyel kell rendelkezniük mindkét útvonal üzemeltetése tekintetében. Az ajánlatokat font sterlingben kifejezve, a csatolt igazoló okmányokat angol nyelven kell benyújtani. A szerződést úgy kell tekinteni, mint amely a skót jogszabályok hatálya alatt jött létre és a skót bíróságok kizárólagos joghatósága alá tartozik.

6.   Pénzügyi ellentételezés

A benyújtott ajánlatoknak meg kell jelölniük a szolgáltatás tervezett kezdetétől 2012. március 31-ig tartó (a 7. pontban meghatározott) időszakra szóló üzemeltetéshez igényelt támogatás összegét (évenkénti lebontásban). A támogatást az előírt feltételekkel összhangban kell kiszámítani. Az ellentételezés véglegesen megállapított felső határa csak a működtetési feltételekben beálló, előre nem látható változás esetén vizsgálható felül.

A szerződés(eke)t a Comhairle nan Eilean Siar ítéli oda. A szerződés (szerződések) alapján teljesített valamennyi kifizetés font sterlingben történik.

7.   A szerződés érvényessége, módosítása és lejárta

Hároméves, 2009. április 1-jétől2012. március 31-ig hatályos szerződés jön létre a Stornoway–Benbecula járat üzemeltetéséről, és hároméves, 2009. április 1-jétől2012. március 31-ig hatályos szerződés jön létre a Benbecula–Barra járat üzemeltetéséről. Ha a Stornoway–Benbecula és a Benbecula–Barra légi járat üzemeltetése egyetlen szerződés tárgyát képezi, az 2009. április 1-jétől lép életbe, és a szóban forgó légi járatok üzemeltetéséhez kapcsolódó jogok és kötelezettségek 2012. március 31-vel szűnnek meg. A Közösségben működő légi járatokra vonatkozó közös szabályokról várhatóan olyan európai parlamenti és tanácsi rendeletet fognak hozni, amely hatályon kívül helyezi és egységes szövegbe foglalja a 2407/92/EGK, a 2408/92/EGK és a 2409/92/EGK tanácsi rendeletet. Ha az említett rendelet lehetővé teszi – feltéve, hogy 2009. április 1-je előtt elfogadják, és még ezen időpont előtt hatályba lép –, a szerződés hatálya 2013. március 31-ig meghosszabbításra kerül. A szerződés (szerződések) bármilyen módosítása vagy felmondása csak a szerződési feltételeknek megfelelően történhet. A szolgáltatásnyújtás megváltoztatása csak az ajánlatkérő hatóság beleegyezésével lehetséges.

8.   Pénzbüntetés a légifuvarozó szerződésszegése esetén

Abban az esetben, ha a fuvarozó bármilyen okból elmulasztja egy járat üzemeltetését, a következőkben említettekre is figyelemmel a Comhairle nan Eilean Siar az ellentételezést az el nem indított járatok arányában csökkentheti, azzal a kikötéssel, hogy a csökkentést nem alkalmazza abban az esetben, ha a járat(ok) üzemeltetésének elmulasztása a következő okok valamelyike miatt és nem a fuvarozó valamely intézkedése vagy mulasztása miatt következik be:

| — | időjárási és árapályviszonyok, |
| --- | --- |

—

időjárási és árapályviszonyok,

| — | a repülőtér bezárása, |
| --- | --- |

—

a repülőtér bezárása,

| — | repülésvédelmi okok, |
| --- | --- |

—

repülésvédelmi okok,

| — | sztrájk, |
| --- | --- |

—

sztrájk,

| — | biztonsági okok. |
| --- | --- |

—

biztonsági okok.

A szerződési feltételek szerint a légifuvarozó az üzemeltetés ilyen okokból bekövetkező elmaradását illetően is magyarázattal tartozik.

9.   Az ajánlatok benyújtási határideje

E felhívás kihirdetésétől számított 1 hónap.

10.   Az ajánlatok benyújtása

Az ajánlatokat az 5. pontban megadott címre kell eljuttatni és az igazgatónak kell címezni. Az ajánlatok felbontására jogosult személyeket a Comhairle nan Eilean Siar műszaki szolgálatai és az igazgató szolgálatai jelölik ki.

11.   Az ajánlattételi felhívás érvényessége

Ezen ajánlattételi felhívás a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében csak akkor érvényes, ha 2009. március 1-je előtt – az előírt közszolgálati kötelezettségekkel és azok módosításaival összhangban – egyetlen közösségi fuvarozó sem nyújt be ajánlatot a szóban forgó járatok egyikének vagy mindkettőnek a 2009. április 1-jétől vagy annál korábbi időponttól történő üzemeltetésére ellentételezés igénylése nélkül.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 28.8.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 219/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5303 – Arques/SHC)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 219/23)

| 1. | 2008. augusztus 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Arques Industries AG (a továbbiakban: Arques, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Siemens AG (a továbbiakban: Siemens, Németország) irányítása alatt álló SHC GmbH & Co. KG (a továbbiakban: SHC, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2008. augusztus 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Arques Industries AG (a továbbiakban: Arques, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Siemens AG (a továbbiakban: Siemens, Németország) irányítása alatt álló SHC GmbH & Co. KG (a továbbiakban: SHC, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az Arques és társult vállalkozásai esetében: társaságok szerkezetátalakítása; információtechnológiai termékek, távközlési termékek és házi szórakoztató elektronikai termékek és nagy- és kiskereskedelme, információtechnológiai termékek összeszerelése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az Arques és társult vállalkozásai esetében: társaságok szerkezetátalakítása; információtechnológiai termékek, távközlési termékek és házi szórakoztató elektronikai termékek és nagy- és kiskereskedelme, információtechnológiai termékek összeszerelése,

| — | az SHC esetében: vezetékes és IP-alapú hangtovábbító telefonok, szélessávú eszközök (elsősorban útvonalválasztók/routerek és átjárók/gateway-ek), valamint házi szórakoztató elektronikai termékek (set-top boxok) fejlesztése, gyártása és forgalmazása. |
| --- | --- |

—

az SHC esetében: vezetékes és IP-alapú hangtovábbító telefonok, szélessávú eszközök (elsősorban útvonalválasztók/routerek és átjárók/gateway-ek), valamint házi szórakoztató elektronikai termékek (set-top boxok) fejlesztése, gyártása és forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5303 – Arques/SHC hivatkozási szám feltüntetése mellett faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán lehet eljuttatni a Bizottsághoz az alábbi címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5303 – Arques/SHC hivatkozási szám feltüntetése mellett faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán lehet eljuttatni a Bizottsághoz az alábbi címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---