# Uradni list C 216/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 216 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5123. avgust 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 216

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5123. avgust 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska centralna banka |
| 2008/C 216/01 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. avgusta 2008 o predlogu direktive o spremembi Direktive 98/26/ES in Direktive 2002/47/ES (CON/2008/37) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

2008/C 216/01

Mnenje Evropske centralne banke z dne 7. avgusta 2008 o predlogu direktive o spremembi Direktive 98/26/ES in Direktive 2002/47/ES (CON/2008/37)

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 216/02 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 12 |
| 2008/C 216/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5239 – Cinven/JOST Holding) (
  1
  ) | 14 |
| 2008/C 216/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5268 – Goldman Sachs/PAI/Xella International) (
  1
  ) | 14 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 216/02

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

12

2008/C 216/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5239 – Cinven/JOST Holding) (
  1
  )

1

14

2008/C 216/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5268 – Goldman Sachs/PAI/Xella International) (
  1
  )

1

14

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 216/05 | Menjalni tečaji eura | 15 |
| 2008/C 216/06 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1. septembra 2008(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1)) | 16 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2008/C 216/07 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 17 |
| 2008/C 216/08 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (
  1
  ) | 21 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 216/05

Menjalni tečaji eura

15

2008/C 216/06

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1. septembra 2008(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

16

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2008/C 216/07

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

17

2008/C 216/08

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (
  1
  )

1

21

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2008/C 216/09 | MEDIA 2007 – Razvoj, distribucija, promocija in usposabljanje – Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/20/08 – Podpora za televizijsko predvajanje evropskih avdiovizualnih del | 22 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 216/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 216/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest) (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 216/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 26 |
| 2008/C 216/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 27 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2008/C 216/09

MEDIA 2007 – Razvoj, distribucija, promocija in usposabljanje – Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/20/08 – Podpora za televizijsko predvajanje evropskih avdiovizualnih del

22

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 216/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

24

2008/C 216/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest) (
  1
  )

1

25

2008/C 216/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

26

2008/C 216/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 7. avgusta 2008

o predlogu direktive o spremembi Direktive 98/26/ES in Direktive 2002/47/ES

(CON/2008/37)

(2008/C 216/01)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 22. maja 2008 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in kreditnih zahtevkov (1) (v nadaljevanju: „predlagana direktiva“).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Spremembe Direktive 98/26/ES

1.   Nočna poravnava

ECB podpira razširitev zaščite iz člena 3(1) Direktive 98/26/ES (2) na storitve nočne poravnave, ki je bistvenega pomena, saj sistemi vedno pogosteje uporabljajo postopek nočne poravnave, da bi olajšali poravnavo poslovnih in osebnih prenosov.

2.   Zaščita zavarovanja pred učinki nesolventnosti

| 2.1 | ECB predlaga nadaljnjo spremembo člena 9(1) Direktive 98/26/ES iz naslednjih razlogov. V skladu s členom 9(1) postopek zaradi nesolventnosti proti udeležencu ali nasprotni stranki, ki je zagotovila dodatno jamstvo, ne vpliva na pravice ECB in centralnih bank držav članic do dodatnega jamstva, ki jim je zagotovljeno. Tako dodatno jamstvo se lahko uporabi za poplačilo teh terjatev. Nastalo bi nekaj nejasnosti, če bi bilo treba člen 9(1) razlagati v smislu, da je dodatno jamstvo, zagotovljeno v povezavi s centralnobančnimi operacijami, vključno s transakcijami v nujnih primerih, izvzeto samo iz učinkov postopkov zaradi nesolventnosti proti udeležencu v sistemu, ki ga upravlja centralna banka, ali nasprotni stranki, ki je centralni banki zagotovila dodatno jamstvo. Pri presoji zaščite zavarovanja, zagotovljenega centralnim bankam za centralnobančne kreditne operacije po Direktivi 98/26/ES, ni jasno, ali zaščita, dodeljena centralnim bankam, zajema zagotavljanje dodatnega jamstva, ki izhaja od tretje osebe, ki ni udeleženec v sistemu, ki ga upravlja centralna banka, ali nasprotna stranka centralne banke. |
| --- | --- |

2.1

ECB predlaga nadaljnjo spremembo člena 9(1) Direktive 98/26/ES iz naslednjih razlogov. V skladu s členom 9(1) postopek zaradi nesolventnosti proti udeležencu ali nasprotni stranki, ki je zagotovila dodatno jamstvo, ne vpliva na pravice ECB in centralnih bank držav članic do dodatnega jamstva, ki jim je zagotovljeno. Tako dodatno jamstvo se lahko uporabi za poplačilo teh terjatev. Nastalo bi nekaj nejasnosti, če bi bilo treba člen 9(1) razlagati v smislu, da je dodatno jamstvo, zagotovljeno v povezavi s centralnobančnimi operacijami, vključno s transakcijami v nujnih primerih, izvzeto samo iz učinkov postopkov zaradi nesolventnosti proti udeležencu v sistemu, ki ga upravlja centralna banka, ali nasprotni stranki, ki je centralni banki zagotovila dodatno jamstvo. Pri presoji zaščite zavarovanja, zagotovljenega centralnim bankam za centralnobančne kreditne operacije po Direktivi 98/26/ES, ni jasno, ali zaščita, dodeljena centralnim bankam, zajema zagotavljanje dodatnega jamstva, ki izhaja od tretje osebe, ki ni udeleženec v sistemu, ki ga upravlja centralna banka, ali nasprotna stranka centralne banke.

| 2.2 | Trenutno kaže, da so nekatere države članice prenesle člen 9(1) Direktive 98/26/ES na način, ki ne ščiti zavarovanja, ki ga centralnim bankam zagotovi tretja oseba, ki ni eden izmed udeležencev v sistemih, ki jih upravljajo centralne banke, ali ena izmed nasprotnih strank, medtem ko je večina držav članic prenesla člen 9(1) tako, da so izrecno zaščitile dodatno jamstvo, ki ga centralnim bankam zagotovijo take tretje osebe. Poleg tega so nekatere države članice prenesle besedilo zadevne določbe dobesedno, zato je vprašanje, ali je zaščiteno zavarovanje, ki ga centralnim bankam zagotovijo take tretje osebe, v teh jurisdikcijah predmet razlage. |
| --- | --- |

2.2

Trenutno kaže, da so nekatere države članice prenesle člen 9(1) Direktive 98/26/ES na način, ki ne ščiti zavarovanja, ki ga centralnim bankam zagotovi tretja oseba, ki ni eden izmed udeležencev v sistemih, ki jih upravljajo centralne banke, ali ena izmed nasprotnih strank, medtem ko je večina držav članic prenesla člen 9(1) tako, da so izrecno zaščitile dodatno jamstvo, ki ga centralnim bankam zagotovijo take tretje osebe. Poleg tega so nekatere države članice prenesle besedilo zadevne določbe dobesedno, zato je vprašanje, ali je zaščiteno zavarovanje, ki ga centralnim bankam zagotovijo take tretje osebe, v teh jurisdikcijah predmet razlage.

| 2.3 | Glede na zgoraj navedeno bi razjasnitev besedila člena 9(1) Direktive 98/26/ES zagotovila harmonizirano izločitev dodatnega jamstva, ki ga centralnim bankam zagotovi katera koli tretja oseba, kar med drugim vključuje povezane družbe udeležencev v sistemih, ki jih upravljajo centralne banke, ali nasprotnih strank centralnih bank. S tem bi se zagotovila pravna varnost v zvezi s zavarovanimi krediti, ki jih odobrijo centralne banke, in, natančneje, zaščitile nove storitve združevanja likvidnosti, na primer v sistemu TARGET2, pred nesolventnostjo tretjih oseb, ki zagotovijo dodatno jamstvo v imenu udeleženca v sistemu, ki ga upravlja centralna banka. Ta reforma bi bila še posebej pomembna za likvidnostne operacije centralnih bank v obdobju finančnih težav, ko je mogoče pričakovati, da bi lahko likvidnost, dodeljeno nasprotni stranki, zavarovala tretja oseba v imenu nasprotne stranke. |
| --- | --- |

2.3

Glede na zgoraj navedeno bi razjasnitev besedila člena 9(1) Direktive 98/26/ES zagotovila harmonizirano izločitev dodatnega jamstva, ki ga centralnim bankam zagotovi katera koli tretja oseba, kar med drugim vključuje povezane družbe udeležencev v sistemih, ki jih upravljajo centralne banke, ali nasprotnih strank centralnih bank. S tem bi se zagotovila pravna varnost v zvezi s zavarovanimi krediti, ki jih odobrijo centralne banke, in, natančneje, zaščitile nove storitve združevanja likvidnosti, na primer v sistemu TARGET2, pred nesolventnostjo tretjih oseb, ki zagotovijo dodatno jamstvo v imenu udeleženca v sistemu, ki ga upravlja centralna banka. Ta reforma bi bila še posebej pomembna za likvidnostne operacije centralnih bank v obdobju finančnih težav, ko je mogoče pričakovati, da bi lahko likvidnost, dodeljeno nasprotni stranki, zavarovala tretja oseba v imenu nasprotne stranke.

3.   Udeležba v sistemu

| 3.1 | Člen 2(f) Direktive 98/26/ES državam članicam omogoča, da „posrednega udeleženca“ štejejo za „udeleženca“, če je to utemeljeno zaradi sistemskega tveganja in pod pogojem, da je posredni udeleženec sistemu poznan. Biti „poznan sistemu“ je koristna zahteva, ker sistem v nasprotnem primeru ne bi mogel ugotoviti, kateri posredni udeleženci spadajo pod zaščito, priznano sistemu. Zato bi bilo treba v opredelitev „posrednega udeleženca“ vključiti pogoj, da morajo biti posredni udeleženci poznani upravljavcu sistema. To bo upravljavcu sistema tudi olajšalo izpolnjevanje obveznosti po drugem odstavku člena 10, da državi članici, katere zakonodaja se uporablja, razkrije udeležence v zadevnem sistemu, vključno z vsemi morebitnimi posrednimi udeleženci, pa tudi vse spremembe med njimi. |
| --- | --- |

3.1

Člen 2(f) Direktive 98/26/ES državam članicam omogoča, da „posrednega udeleženca“ štejejo za „udeleženca“, če je to utemeljeno zaradi sistemskega tveganja in pod pogojem, da je posredni udeleženec sistemu poznan. Biti „poznan sistemu“ je koristna zahteva, ker sistem v nasprotnem primeru ne bi mogel ugotoviti, kateri posredni udeleženci spadajo pod zaščito, priznano sistemu. Zato bi bilo treba v opredelitev „posrednega udeleženca“ vključiti pogoj, da morajo biti posredni udeleženci poznani upravljavcu sistema. To bo upravljavcu sistema tudi olajšalo izpolnjevanje obveznosti po drugem odstavku člena 10, da državi članici, katere zakonodaja se uporablja, razkrije udeležence v zadevnem sistemu, vključno z vsemi morebitnimi posrednimi udeleženci, pa tudi vse spremembe med njimi.

| 3.2 | V izogib dvomu bi bilo treba opredelitvi pojmov udeleženec in posredni udeleženec spremeniti tako, da bi se razjasnilo, da sta ti opredelitvi izčrpni in vključujeta samo posebne vrste subjektov, naštetih v obeh opredeljenih pojmih. Kakršne koli razlike v uporabi bi lahko ogrozile zaščito, ki jo Direktiva 98/26/ES daje sistemom, vključenim v čezmejne operacije. |
| --- | --- |

3.2

V izogib dvomu bi bilo treba opredelitvi pojmov udeleženec in posredni udeleženec spremeniti tako, da bi se razjasnilo, da sta ti opredelitvi izčrpni in vključujeta samo posebne vrste subjektov, naštetih v obeh opredeljenih pojmih. Kakršne koli razlike v uporabi bi lahko ogrozile zaščito, ki jo Direktiva 98/26/ES daje sistemom, vključenim v čezmejne operacije.

| 3.3 | Prav tako bi bilo treba v opredelitvah pojmov udeleženec in posredni udeleženec pojem „sistem“ nadomestiti, kjer je primerno, z novo opredeljenim pojmom „upravljavec sistema“, ker sistemi običajno nimajo pravne osebnosti in je upravljavec sistema tisti, ki deluje kot udeleženec v drugem sistemu in tako zagotavlja medsebojno udeležbo med sistemi. |
| --- | --- |

3.3

Prav tako bi bilo treba v opredelitvah pojmov udeleženec in posredni udeleženec pojem „sistem“ nadomestiti, kjer je primerno, z novo opredeljenim pojmom „upravljavec sistema“, ker sistemi običajno nimajo pravne osebnosti in je upravljavec sistema tisti, ki deluje kot udeleženec v drugem sistemu in tako zagotavlja medsebojno udeležbo med sistemi.

4.   Opredelitev sistema

| 4.1 | Opredelitev sistema po členu 2(a) Direktive 98/26/ES bi bilo treba spremeniti. Pojem „sistem“ bi moral ustrezno odražati vse obstoječe ureditve, tako da bo zaščita, ki jo daje Direktiva 98/26/ES, veljala za kar največ sistemov in na ta način zmanjšala sistemsko tveganje na najmanjšo možno mero. Zlasti trenutna opredelitev iz prve in druge alinee člena 2(a) ne odraža ustrezno načina, po katerem je vzpostavljena večina sistemov. Pri večini sistemov ureditev, na podlagi katere je sistem vzpostavljen, ni samo pogodba med udeleženci, temveč sklop pravil in predpisov za delovanje sistema, ki jih sprejme upravljavec sistema ali so sprejeti s pravnimi akti. Od udeležencev se pričakuje, da ta pravila spoštujejo. Sistemi, ki temeljijo na večstranskem pogodbenem dogovoru, so izjema in ne pravilo, kot se domneva po obstoječem besedilu člena 2(a). Upravljavec sistema, kot je centralni register vrednostnih papirjev, borza ali centralna banka, praviloma vzpostavi sistem enostransko. V tem kontekstu bi bilo treba člen 2(a) oblikovati tako, da lahko formalna ureditev nastane na podlagi pogodbe, standardnih pogojev poslovanja ali zakonodaje, tj. na podlagi statuta ali izvedbenega predpisa. Zato bi se morala opredelitev sistema sklicevati na formalno ureditev, „ki vključuje“ tri ali več udeležencev, in ne na formalni dogovor „med“ tremi ali več udeleženci, kar pa posledično terja spremembo druge alinee člena 2(a). |
| --- | --- |

4.1

Opredelitev sistema po členu 2(a) Direktive 98/26/ES bi bilo treba spremeniti. Pojem „sistem“ bi moral ustrezno odražati vse obstoječe ureditve, tako da bo zaščita, ki jo daje Direktiva 98/26/ES, veljala za kar največ sistemov in na ta način zmanjšala sistemsko tveganje na najmanjšo možno mero. Zlasti trenutna opredelitev iz prve in druge alinee člena 2(a) ne odraža ustrezno načina, po katerem je vzpostavljena večina sistemov. Pri večini sistemov ureditev, na podlagi katere je sistem vzpostavljen, ni samo pogodba med udeleženci, temveč sklop pravil in predpisov za delovanje sistema, ki jih sprejme upravljavec sistema ali so sprejeti s pravnimi akti. Od udeležencev se pričakuje, da ta pravila spoštujejo. Sistemi, ki temeljijo na večstranskem pogodbenem dogovoru, so izjema in ne pravilo, kot se domneva po obstoječem besedilu člena 2(a). Upravljavec sistema, kot je centralni register vrednostnih papirjev, borza ali centralna banka, praviloma vzpostavi sistem enostransko. V tem kontekstu bi bilo treba člen 2(a) oblikovati tako, da lahko formalna ureditev nastane na podlagi pogodbe, standardnih pogojev poslovanja ali zakonodaje, tj. na podlagi statuta ali izvedbenega predpisa. Zato bi se morala opredelitev sistema sklicevati na formalno ureditev, „ki vključuje“ tri ali več udeležencev, in ne na formalni dogovor „med“ tremi ali več udeleženci, kar pa posledično terja spremembo druge alinee člena 2(a).

| 4.2 | Po obstoječi opredelitvi sistema ni jasno, ali so klirinški sistemi, kot so centralne nasprotne stranke ali klirinške hiše, zaščiteni pred sistemskim tveganjem po Direktivi 98/26/ES. Čeprav so številne države članice, da bi se izognile negotovosti, Komisiji sporočile klirinške sisteme, kakor je predvideno v tretji alinei člena 2(a), bi bilo treba v prvi alinei člena 2(a) pred besedami „izvedbo prenosnih nalogov“ dodati „obračun ali“, tako da se lahko tudi te vrste subjektov jasno štejejo kot samostojni sistemi. |
| --- | --- |

4.2

Po obstoječi opredelitvi sistema ni jasno, ali so klirinški sistemi, kot so centralne nasprotne stranke ali klirinške hiše, zaščiteni pred sistemskim tveganjem po Direktivi 98/26/ES. Čeprav so številne države članice, da bi se izognile negotovosti, Komisiji sporočile klirinške sisteme, kakor je predvideno v tretji alinei člena 2(a), bi bilo treba v prvi alinei člena 2(a) pred besedami „izvedbo prenosnih nalogov“ dodati „obračun ali“, tako da se lahko tudi te vrste subjektov jasno štejejo kot samostojni sistemi.

| 4.3 | Nadalje bi bilo treba pojem sistem opredeliti prožno, da bi zajeli prihodnji razvoj v organizaciji sistemov. Zlasti bi ga bilo treba opredeliti dovolj široko, da bi zajel vse bodoče sisteme, ki bi jih lahko razvil Eurosistem ali določila ECB, kadar bi bili vzpostavljeni na podlagi pravnega instrumenta ECB, ki udeležence zavezuje na podlagi dogovora, ki so ga sklenili z ECB in ga ureja pravo države članice. V vsakem primeru bi moral sistem, vzpostavljen s pravnim instrumentom ECB, tudi soditi v okvir opredelitve pojma sistem iz člena 2(a) Direktive 98/26/ES. |
| --- | --- |

4.3

Nadalje bi bilo treba pojem sistem opredeliti prožno, da bi zajeli prihodnji razvoj v organizaciji sistemov. Zlasti bi ga bilo treba opredeliti dovolj široko, da bi zajel vse bodoče sisteme, ki bi jih lahko razvil Eurosistem ali določila ECB, kadar bi bili vzpostavljeni na podlagi pravnega instrumenta ECB, ki udeležence zavezuje na podlagi dogovora, ki so ga sklenili z ECB in ga ureja pravo države članice. V vsakem primeru bi moral sistem, vzpostavljen s pravnim instrumentom ECB, tudi soditi v okvir opredelitve pojma sistem iz člena 2(a) Direktive 98/26/ES.

5.   Trenutek vstopa, nepreklicnost in interoperabilni sistemi

| 5.1 | ECB meni, da je treba koncept „trenutek vstopa“ v sistem za potrebe člena 3(3) Direktive 98/26/ES razjasniti. Natančneje, člen 3(3) določa, da se trenutek vstopa prenosnega naloga v sistem opredeli po pravilih tega sistema. Sam trenutek vstopa ni opredeljen in se zato med sistemi razlikuje tako glede opredelitve kot glede dejanskega trenutka vstopa. Kadar nacionalno pravo, ki ureja sistem, opredeljuje trenutek vstopa, morajo biti pravila sistema v skladu s temi opredelitvami. Vendar pa bi moralo nacionalno pravo omogočati dovolj prožnosti za prilagoditev pravil sistema o trenutku vstopa, da bi se upoštevala posebna narava operacij konkretnega sistema in zaščitili sofisticirani postopki poravnave in optimizacije. Poleg tega je pomembno, da bi moralo biti, v razmerjih med interoperabilnimi sistemi, pravilom vseh udeleženih sistemov dovoljeno, da opredelijo trenutek vstopa z zadostno prožnostjo, da bi zaščitili poravnavo med sistemi in tako zagotovili interoperabilnost. ECB predlaga ustrezno razjasnitev člena 3(4), da se odpravi vsak dvom glede dejstva, da imajo sistemi pri določanju primernega trenutka vstopa določeno stopnjo diskrecije, ne da bi jih v tem smislu omejevalo nacionalno pravo, ki je lahko togo in težko spremenljivo. Podobni preudarki veljajo za koncept nepreklicnosti za potrebe člena 5 Direktive 98/26/ES. |
| --- | --- |

5.1

ECB meni, da je treba koncept „trenutek vstopa“ v sistem za potrebe člena 3(3) Direktive 98/26/ES razjasniti. Natančneje, člen 3(3) določa, da se trenutek vstopa prenosnega naloga v sistem opredeli po pravilih tega sistema. Sam trenutek vstopa ni opredeljen in se zato med sistemi razlikuje tako glede opredelitve kot glede dejanskega trenutka vstopa. Kadar nacionalno pravo, ki ureja sistem, opredeljuje trenutek vstopa, morajo biti pravila sistema v skladu s temi opredelitvami. Vendar pa bi moralo nacionalno pravo omogočati dovolj prožnosti za prilagoditev pravil sistema o trenutku vstopa, da bi se upoštevala posebna narava operacij konkretnega sistema in zaščitili sofisticirani postopki poravnave in optimizacije. Poleg tega je pomembno, da bi moralo biti, v razmerjih med interoperabilnimi sistemi, pravilom vseh udeleženih sistemov dovoljeno, da opredelijo trenutek vstopa z zadostno prožnostjo, da bi zaščitili poravnavo med sistemi in tako zagotovili interoperabilnost. ECB predlaga ustrezno razjasnitev člena 3(4), da se odpravi vsak dvom glede dejstva, da imajo sistemi pri določanju primernega trenutka vstopa določeno stopnjo diskrecije, ne da bi jih v tem smislu omejevalo nacionalno pravo, ki je lahko togo in težko spremenljivo. Podobni preudarki veljajo za koncept nepreklicnosti za potrebe člena 5 Direktive 98/26/ES.

| 5.2 | ECB podpira spremembe v zvezi z interoperabilnimi sistemi, saj sta se število in pomembnost teh sistemov od sprejetja Direktive 98/26/ES znatno povečala. Zlasti so sistemi vzpostavili povezave in celo relejske povezave med seboj ter imajo dostop do drugih sistemov kot udeleženci ali preko drugih vmesnikov. Vendar pa ECB predlaga, da se v opredelitvi pojma „interoperabilni sistemi“ pojem „sistem“ nadomesti z „ureditve“ med dvema ali več sistemi, da bi zajeli vse možne vrste povezav in se hkrati izognili dajanju vtisa, da je ustvarjena nova kategorija sistemov. Če navedemo praktični primer, plačilno infrastrukturo Eurosistema v sistemu TARGET2 (3) sestavljajo številni pravno ločeni plačilni sistemi, ki so med seboj povezani preko enotne tehnične platforme na podlagi smernice ECB. Poleg tega je več kot 60 drugih sistemov, vključno s sistemi držav zunaj euroobmočja, priključenih k sistemu TARGET2 bodisi na podlagi udeležbe bodisi na podlagi dvostranskih dogovorov preko vmesnika za podsisteme. |
| --- | --- |

5.2

ECB podpira spremembe v zvezi z interoperabilnimi sistemi, saj sta se število in pomembnost teh sistemov od sprejetja Direktive 98/26/ES znatno povečala. Zlasti so sistemi vzpostavili povezave in celo relejske povezave med seboj ter imajo dostop do drugih sistemov kot udeleženci ali preko drugih vmesnikov. Vendar pa ECB predlaga, da se v opredelitvi pojma „interoperabilni sistemi“ pojem „sistem“ nadomesti z „ureditve“ med dvema ali več sistemi, da bi zajeli vse možne vrste povezav in se hkrati izognili dajanju vtisa, da je ustvarjena nova kategorija sistemov. Če navedemo praktični primer, plačilno infrastrukturo Eurosistema v sistemu TARGET2 (3) sestavljajo številni pravno ločeni plačilni sistemi, ki so med seboj povezani preko enotne tehnične platforme na podlagi smernice ECB. Poleg tega je več kot 60 drugih sistemov, vključno s sistemi držav zunaj euroobmočja, priključenih k sistemu TARGET2 bodisi na podlagi udeležbe bodisi na podlagi dvostranskih dogovorov preko vmesnika za podsisteme.

6.   Sporočanje upravljavcev sistemov in pregled nad delovanjem

ECB pozdravlja opredelitev upravljavca sistema v novem členu 2(o), čeprav meni, da bi bilo treba to opredelitev nekoliko spremeniti, da bi se zagotovila tudi vključitev sistemov, sestavljenih iz več udeležencev, ki nimajo skupnega upravljavca sistema. Iz istega razloga bi bilo treba nekoliko spremeniti tudi drugi pododstavek člena 3(1) direktive, da bi se zagotovilo, da je dokazno breme glede seznanjenosti z nesolventnostjo na zadevnem upravljavcu sistema. Poleg tega se ECB strinja tudi s predlogom za spremembo člena 10 Direktive 98/26/ES, tako da bodo države članice poleg sporočanja sistemov Komisiji navedle tudi upravljavca sistema. Vendar bi bilo treba v skladu s predlogom ECB iz odstavka 4.3 zgoraj, po katerem bi morala opredelitev sistema vključevati sisteme, vzpostavljene s pravnimi instrumenti ECB, spremeniti odstavek 1 člena 10 tako, da bi lahko sisteme in upravljavce sistema Komisiji sporočile države članice ali ECB, kjer je primerno. ECB meni, da bi bilo treba člen 10(3) in (4), ki ga predlog Komisije opušča, ponovno navesti. Poleg tega bi moral člen 10(3), ki pristojnim nacionalnim organom priznava pooblastilo, da sistemom izdajajo dovoljenja in jih nadzorujejo, določati, da je treba upoštevati pooblastila centralnih bank za pregled nad delovanjem, ki temeljijo na njihovih nalogah v zvezi s finančno stabilnostjo.

7.   Institucije za izdajo elektronskega denarja kot udeleženci v sistemih

Opredelitev „kreditne institucije“ v spremenjenem členu 2(b) Direktive 98/26/ES, ki se sklicuje na opredelitev, vsebovano v Direktivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (4), institucijam za izdajo elektronskega denarja omogoča, da postanejo udeleženci v sistemih, določenih v skladu z Direktivo 98/26/ES, pod pogojem, da so institucije za izdajo elektronskega denarja urejene kot kreditne institucije. ECB šteje to za pozitivno zakonodajno spremembo, ki bo povečala stabilnost sistemov. Sprememba statusa institucij za izdajo elektronskega denarja kot kreditnih institucij bi zahtevala nadaljnji pregled Direktive 98/26/ES.

8.   Kolizija zakonov

Jasno in enostavno kolizijsko pravilo za vse vidike nematerializiranih vrednostnih papirjev je pomembno za učinkovito in varno čezmejno imetništvo in prenos finančnih instrumentov. ECB deli mnenje Komisije, da so obstoječa kolizijska pravila, vsebovana v Direktivi 98/26/ES, Direktivi 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (5) ter Direktivi 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (6), povečala pravno varnost glede določanja veljavnega prava. ECB upošteva tudi ugotovitve, ki jih navaja Komisija v svojem dokumentu „Conflict of laws: modernisation of the PRIMA-rule for intermediated securities“ (Kolizija zakonov: modernizacija pravila PRIMA za vrednostne papirje, ki se nahajajo pri posredniku), da praktična uporaba enotne kolizijske ureditve za čezmejna obračun in poravnavo vrednostnih papirjev v Skupnosti še naprej razkriva razlike med državami članicami pri razlagi „lokacije računa“. Ureditev Skupnosti tako še vedno ne prinaša najvišje možne stopnje predvidljivosti in gotovosti glede tega, katero pravo se uporablja.

ECB zato z velikim zanimanjem spremlja pobudo Komisije za povečanje jasnosti obstoječe ureditve Skupnosti. Glede na kompleksnost tega vprašanja ECB meni, da se tak splošni pregled ne bi smel opraviti v kontekstu predlagane direktive.

Spremembe Direktive 2002/47/ES

9.   Kreditni zahtevki

| 9.1 | ECB močno pozdravlja predlagane spremembe Direktive 2002/47/ES, katerih namen je centralnim bankam olajšati uporabo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja. Glede na siceršnja neharmonizirana pravila o kreditnih zahtevkih v različnih jurisdikcijah EU postaja s temi spremembami pravni položaj centralnih bank v Evropski uniji pri sprejemanju kreditnih zahtevkov v zavarovanje varnejši. Možnost uporabe kreditnih zahtevkov kot zavarovanja pri centralnobančnih operacijah je zelo pomembna za kreditne institucije v euroobmočju, ki imajo v svojih bilancah stanja veliko število kreditnih zahtevkov. Za Eurosistem bi bilo velikega pomena, če bi lahko uporabil kreditne zahtevke kot zavarovanje na podlagi sistema, vzpostavljenega z Direktivo 2002/47/ES, s čimer bi se omogočilo neformalno in učinkovito operativno upravljanje tovrstnih sredstev, zlasti preko elektronskih sredstev in vključno s čezmejnimi konstelacijami. Zato se ECB v tej zvezi zavzema za sprejetje besedila, kot ga predlaga Komisija, brez vsakršnih možnosti držav članic za implementacijo, ki bi izničila veljavnost in pravno varnost takega prejetega zavarovanja. |
| --- | --- |

9.1

ECB močno pozdravlja predlagane spremembe Direktive 2002/47/ES, katerih namen je centralnim bankam olajšati uporabo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja. Glede na siceršnja neharmonizirana pravila o kreditnih zahtevkih v različnih jurisdikcijah EU postaja s temi spremembami pravni položaj centralnih bank v Evropski uniji pri sprejemanju kreditnih zahtevkov v zavarovanje varnejši. Možnost uporabe kreditnih zahtevkov kot zavarovanja pri centralnobančnih operacijah je zelo pomembna za kreditne institucije v euroobmočju, ki imajo v svojih bilancah stanja veliko število kreditnih zahtevkov. Za Eurosistem bi bilo velikega pomena, če bi lahko uporabil kreditne zahtevke kot zavarovanje na podlagi sistema, vzpostavljenega z Direktivo 2002/47/ES, s čimer bi se omogočilo neformalno in učinkovito operativno upravljanje tovrstnih sredstev, zlasti preko elektronskih sredstev in vključno s čezmejnimi konstelacijami. Zato se ECB v tej zvezi zavzema za sprejetje besedila, kot ga predlaga Komisija, brez vsakršnih možnosti držav članic za implementacijo, ki bi izničila veljavnost in pravno varnost takega prejetega zavarovanja.

| 9.2 | Predlagane spremembe člena 1(4)(a) Direktive 2002/47/ES omejujejo uporabo tega člena na kreditne zahtevke, ki so primerne za zavarovanje centralnobančnih kreditnih operacij. Za namene ECB in Eurosistema to zadostuje. Vendar pa predlagana sprememba sega dlje od uporabe kreditnih zahtevkov izključno za centralnobančne operacije, s tem ko predlaga uporabo pravil Direktive 2002/47/ES za vse kreditne zahtevke, ki bi lahko bili primerni za zavarovanje centralnobančnih kreditnih operacij v EU. Postavlja se vprašanje preglednosti glede obsega, do katerega bi predlagana sprememba omogočala, da za centralne banke primerne kreditne zahtevke v namene zavarovanja uporabijo tudi uporabniki zavarovanja, ki niso centralna banka. Zlasti vse centralne banke v EU nimajo enostavno dostopnih meril primernosti za sprejemanje kreditnih zahtevkov v zavarovanje, kar bi uporabniku zavarovanja, ki ni centralna banka, oteževalo, da bi uspešno ugotovil, ali je kreditni zahtevek, ki ga namerava uporabiti kot zavarovanje, dejansko primeren. Poleg tega bi se lahko merila primernosti, ki jih uporabljajo Eurosistem in centralne banke zunaj euroobmočja, razlikovala in sčasoma tudi spremenila. Zaradi zagotovitve pravne varnosti in enotnih pogojev delovanja v EU zato ECB priporoča uvedbo enostavne in enotne opredelitve kreditnih zahtevkov, zajetih z Direktivo 2002/47/ES, ki teh kreditnih zahtevkov ne veže na merila primernosti, ki jih uporabljajo centralne banke. Taka opredelitev kreditnih zahtevkov za namene opredelitve področja uporabe Direktive 2002/47/ES bi morala biti dovolj široka, da bi vključila kreditne zahtevke, ki jih za primerne šteje Eurosistem. Če take enotne opredelitve ni mogoče sprejeti, je pomembno zagotoviti vsaj to, da kreditni zahtevki, ki so dejansko mobilizirani kot zavarovanje do Eurosistema, sodijo v okvir nove opredelitve v Direktivi 2002/47/ES. |
| --- | --- |

9.2

Predlagane spremembe člena 1(4)(a) Direktive 2002/47/ES omejujejo uporabo tega člena na kreditne zahtevke, ki so primerne za zavarovanje centralnobančnih kreditnih operacij. Za namene ECB in Eurosistema to zadostuje. Vendar pa predlagana sprememba sega dlje od uporabe kreditnih zahtevkov izključno za centralnobančne operacije, s tem ko predlaga uporabo pravil Direktive 2002/47/ES za vse kreditne zahtevke, ki bi lahko bili primerni za zavarovanje centralnobančnih kreditnih operacij v EU. Postavlja se vprašanje preglednosti glede obsega, do katerega bi predlagana sprememba omogočala, da za centralne banke primerne kreditne zahtevke v namene zavarovanja uporabijo tudi uporabniki zavarovanja, ki niso centralna banka. Zlasti vse centralne banke v EU nimajo enostavno dostopnih meril primernosti za sprejemanje kreditnih zahtevkov v zavarovanje, kar bi uporabniku zavarovanja, ki ni centralna banka, oteževalo, da bi uspešno ugotovil, ali je kreditni zahtevek, ki ga namerava uporabiti kot zavarovanje, dejansko primeren. Poleg tega bi se lahko merila primernosti, ki jih uporabljajo Eurosistem in centralne banke zunaj euroobmočja, razlikovala in sčasoma tudi spremenila. Zaradi zagotovitve pravne varnosti in enotnih pogojev delovanja v EU zato ECB priporoča uvedbo enostavne in enotne opredelitve kreditnih zahtevkov, zajetih z Direktivo 2002/47/ES, ki teh kreditnih zahtevkov ne veže na merila primernosti, ki jih uporabljajo centralne banke. Taka opredelitev kreditnih zahtevkov za namene opredelitve področja uporabe Direktive 2002/47/ES bi morala biti dovolj široka, da bi vključila kreditne zahtevke, ki jih za primerne šteje Eurosistem. Če take enotne opredelitve ni mogoče sprejeti, je pomembno zagotoviti vsaj to, da kreditni zahtevki, ki so dejansko mobilizirani kot zavarovanje do Eurosistema, sodijo v okvir nove opredelitve v Direktivi 2002/47/ES.

| 9.3 | Predlagane spremembe ne vključujejo razjasnitve glede kolizijskih pravil, ki se uporabljajo za čezmejno uporabo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja. Obstoječe besedilo člena 9 Direktive 2002/47/ES o kolizijskih pravilih se nanaša samo na nematerializirane vrednostne papirje in očitno ne velja za kreditne zahtevke. Harmonizacija veljavnih kolizijskih pravil je za čezmejno mobilizacijo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja izjemno pomembna. Pri kreditnih zahtevkih, ki se uporabljajo kot zavarovanje, je lahko vključenih več jurisdikcij, npr. jurisdikcija dolžnika, upnika, dogovora itd., zaradi pravne varnosti pa morajo stranke točno vedeti, katero pravo se uporablja glede veljavnosti in vrstnega reda mobilizacije kreditnih zahtevkov kot zavarovanja. Trenutno kolizijska pravila o učinkih odstopov terjatev na tretje osebe v EU niso harmonizirana; negotovost obstaja glede veljavnega prava in stranke bodo morda morale izpolniti zahteve več jurisdikcij, da bi dosegle nekaj gotovosti glede pravne trdnosti prejetega zavarovanja. Gre za znatno oviro in enoten sklop kolizijskih pravil, dogovorjen za take učinke na tretje osebe, bi močno olajšal čezmejno uporabo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja po celotni EU. Ker Uredba Rim I (7) take spremembe ne vsebuje, je še posebej pomembno, da se taka pravila vključijo v Direktivo 2002/47/ES. Obstoj takih skupnih pravil bi prinesel znatne koristi. |
| --- | --- |

9.3

Predlagane spremembe ne vključujejo razjasnitve glede kolizijskih pravil, ki se uporabljajo za čezmejno uporabo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja. Obstoječe besedilo člena 9 Direktive 2002/47/ES o kolizijskih pravilih se nanaša samo na nematerializirane vrednostne papirje in očitno ne velja za kreditne zahtevke. Harmonizacija veljavnih kolizijskih pravil je za čezmejno mobilizacijo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja izjemno pomembna. Pri kreditnih zahtevkih, ki se uporabljajo kot zavarovanje, je lahko vključenih več jurisdikcij, npr. jurisdikcija dolžnika, upnika, dogovora itd., zaradi pravne varnosti pa morajo stranke točno vedeti, katero pravo se uporablja glede veljavnosti in vrstnega reda mobilizacije kreditnih zahtevkov kot zavarovanja. Trenutno kolizijska pravila o učinkih odstopov terjatev na tretje osebe v EU niso harmonizirana; negotovost obstaja glede veljavnega prava in stranke bodo morda morale izpolniti zahteve več jurisdikcij, da bi dosegle nekaj gotovosti glede pravne trdnosti prejetega zavarovanja. Gre za znatno oviro in enoten sklop kolizijskih pravil, dogovorjen za take učinke na tretje osebe, bi močno olajšal čezmejno uporabo kreditnih zahtevkov kot zavarovanja po celotni EU. Ker Uredba Rim I (7) take spremembe ne vsebuje, je še posebej pomembno, da se taka pravila vključijo v Direktivo 2002/47/ES. Obstoj takih skupnih pravil bi prinesel znatne koristi.

| 9.4 | ECB podaja tudi naslednje tehnične predloge, da bi se zagotovila skladnost med predlagano direktivo glede vključitve kreditnih zahtevkov v Direktivo 2002/47/ES. Z namenom zagotovitve, da bi področje uporabe Direktive 2002/47/ES poleg odstopa kreditnih zahtevkov zajemalo tudi zastavo kreditnih zahtevkov, bi bilo treba člen 2(1)(c) spremeniti tako, da bi se nanašal na polno upravičenje do finančnega zavarovanja in bi se tako razjasnilo, da je s pojmom „dogovor o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ zajeta tudi zastava ali obremenitev kreditnih zahtevkov. Poleg tega bi bilo treba v opredelitev finančnih instrumentov v členu 2(1)(e) dodati sklic na kreditne zahtevke. Končno bi bilo treba člen 3 spremeniti tako, da se poleg registracije in obveščanja v povezavi s pogojem veljavnosti dogovora o finančnem zavarovanju navedel tudi „prenos posesti“. |
| --- | --- |

9.4

ECB podaja tudi naslednje tehnične predloge, da bi se zagotovila skladnost med predlagano direktivo glede vključitve kreditnih zahtevkov v Direktivo 2002/47/ES. Z namenom zagotovitve, da bi področje uporabe Direktive 2002/47/ES poleg odstopa kreditnih zahtevkov zajemalo tudi zastavo kreditnih zahtevkov, bi bilo treba člen 2(1)(c) spremeniti tako, da bi se nanašal na polno upravičenje do finančnega zavarovanja in bi se tako razjasnilo, da je s pojmom „dogovor o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ zajeta tudi zastava ali obremenitev kreditnih zahtevkov. Poleg tega bi bilo treba v opredelitev finančnih instrumentov v členu 2(1)(e) dodati sklic na kreditne zahtevke. Končno bi bilo treba člen 3 spremeniti tako, da se poleg registracije in obveščanja v povezavi s pogojem veljavnosti dogovora o finančnem zavarovanju navedel tudi „prenos posesti“.

10.   Neto izravnava

Predlagana direktiva niti v Direktivi 2002/47/ES niti v Direktivi 98/26/ES ne vključuje spremembe določb o neto izravnavi zaradi nesolventnosti. Sicer je res, da je možnost izravnave v primeru nesolventnosti nasprotne stranke na finančnih trgih ključnega pomena. Vprašanje izvršljivosti realizacije neto izravnave zato ni omejeno na posamezne dogovore o finančnem zavarovanju, temveč se nanaša na vse vrste dogovorov, katerih namen je zmanjšanje kreditnega tveganja in izpostavljenosti. Potreben je nadaljnji napredek pri obravnavi neto izravnave, ne samo v Direktivi 2002/47/ES, temveč na splošno v finančni zakonodaji EU. Koristno bi bilo, na primer, če bi bilo mogoče doseči večjo skladnost med različnimi opredelitvami neto izravnave in pobota v različnih pravnih aktih EU. Hkrati je glede na sistemsko pomembnost izvršitve avtomatičnih pravic izravnave proti sistemsko pomembnim kreditnim in finančnim institucijam, ki poslujejo na mednarodnih finančnih trgih, potrebna širša razprava na ravni EU o uporabi določb o realizaciji neto izravnave za finančne institucije na prostem trgu izvedenih finančnih instrumentov in ne samo v kontekstu dogovorov o finančnem zavarovanju.

11.   Predlagane spremembe besedila

V primeru, ko bi zgornji nasvet vodil v spremembe predlagane direktive, so predlagane spremembe besedila navedene v prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 7. avgusta 2008

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2008) 213 konč.

1

(2)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

2

(3)  Smernica ECB/2007/2 z dne 26. aprila 2007 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (UL L 237, 8.9.2007, str. 1).

3

(4)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 125, 5.5.2001, str. 15.

5

(6)  UL L 168, 27.6.2002, str. 43.

6

(7)  COM(2005) 650 konč.

7

---

PRILOGA

PREDLAGANE SPREMEMBE BESEDILA (1)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija
   (2) | Spremembe, ki jih predlaga ECB
   (3) |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Člen 1 predlagane direktive
  Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 2(a) |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Za namene te direktive: | Za namene te direktive: |
| (a) | „sistem“ pomeni formalni dogovor: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija
   (2)

Spremembe, ki jih predlaga ECB
   (3)

Sprememba 1

Člen 1 predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 2(a)

Člen 2

Člen 2

Za namene te direktive:

Za namene te direktive:

(a)

„sistem“ pomeni formalni dogovor:

| (a) | „sistem“ pomeni formalno ureditev
   (4): |
| --- | --- |

(a)

„sistem“ pomeni formalno ureditev
   (4):

| — | med tremi ali več udeleženci, pri čemer se ne štejejo morebitni posrednik za poravnavo, morebitna centralna nasprotna stranka, morebitna klirinška hiša ali morebitni posredni udeleženec, s skupnimi pravili in standardiziranimi dogovori za izvedbo prenosnih nalogov med udeleženci, |
| --- | --- |

—

med tremi ali več udeleženci, pri čemer se ne štejejo morebitni posrednik za poravnavo, morebitna centralna nasprotna stranka, morebitna klirinška hiša ali morebitni posredni udeleženec, s skupnimi pravili in standardiziranimi dogovori za izvedbo prenosnih nalogov med udeleženci,

| — | med
  ki vključuje tri ali več udeležencev, pri čemer se ne štejejo morebitni posrednik za poravnavo, morebitna centralna nasprotna stranka, morebitna klirinška hiša ali morebitni posredni udeleženec, s skupnimi pravili in standardiziranimi dogovori za obračun ali izvedbo prenosnih nalogov med udeleženci, |
| --- | --- |

—

med
  ki vključuje tri ali več udeležencev, pri čemer se ne štejejo morebitni posrednik za poravnavo, morebitna centralna nasprotna stranka, morebitna klirinška hiša ali morebitni posredni udeleženec, s skupnimi pravili in standardiziranimi dogovori za obračun ali izvedbo prenosnih nalogov med udeleženci,

| — | ki ga ureja zakonodaja države članice, ki jo izberejo udeleženci; vendar lahko udeleženci izberejo le zakonodajo države članice, v kateri ima sedež vsaj eden od njih, in |
| --- | --- |

—

ki ga ureja zakonodaja države članice, ki jo izberejo udeleženci; vendar lahko udeleženci izberejo le zakonodajo države članice, v kateri ima sedež vsaj eden od njih, in

| — | ki ga ureja zakonodaja države članice, ki jo izberejo udelež
  enci; vendar lahko udeleženci izberejo le zakonodajo države članice, v kateri ima sedež vsaj eden od njih,
  ali je vzpostavljen s pravnim aktom ECB, ki udeležence zavezuje na podlagi dogovora, ki so ga sklenili z ECB in ga ureja pravo države članice, in |
| --- | --- |

—

ki ga ureja zakonodaja države članice, ki jo izberejo udelež
  enci; vendar lahko udeleženci izberejo le zakonodajo države članice, v kateri ima sedež vsaj eden od njih,
  ali je vzpostavljen s pravnim aktom ECB, ki udeležence zavezuje na podlagi dogovora, ki so ga sklenili z ECB in ga ureja pravo države članice, in

| — | ki je določen za sistem, kar pa ne vpliva na strožje pogoje splošne uporabe, ki jih določa nacionalna zakonodaja, s tem da država članica, katere zakonodaja se uporablja, to sporoči Komisiji, potem ko ta država članica ustrezno zadosti pravilom sistema. |
| --- | --- |

—

ki je določen za sistem, kar pa ne vpliva na strožje pogoje splošne uporabe, ki jih določa nacionalna zakonodaja, s tem da država članica, katere zakonodaja se uporablja, to sporoči Komisiji, potem ko ta država članica ustrezno zadosti pravilom sistema.

| — | ki je določen za sistem, kar pa ne vpliva na strožje pogoje splošne uporabe, ki jih določa nacionalna zakonodaja, in ga Komisiji sporoči bodisi (i) država članica, katere zakonodaja se uporablja, potem ko se ta država članica prepriča o ustreznosti pravil sistema in brez poseganja v druge strožje pogoje splošne uporabnosti, ki jih določa nacionalna zakonodaja, bodisi (ii) ECB kot sistem, vzpostavljen s pravnim aktom ECB. |
| --- | --- |

—

ki je določen za sistem, kar pa ne vpliva na strožje pogoje splošne uporabe, ki jih določa nacionalna zakonodaja, in ga Komisiji sporoči bodisi (i) država članica, katere zakonodaja se uporablja, potem ko se ta država članica prepriča o ustreznosti pravil sistema in brez poseganja v druge strožje pogoje splošne uporabnosti, ki jih določa nacionalna zakonodaja, bodisi (ii) ECB kot sistem, vzpostavljen s pravnim aktom ECB.

Utemeljitev – Glej odstavek 4 tega mnenja

Sprememba 2

Člen 1 predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 2(f) in (g)

Člen 2

Člen 2

| (f) | „udeleženec“ pomeni institucijo, osrednjo stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali sistem. [...] |
| --- | --- |

(f)

„udeleženec“ pomeni institucijo, osrednjo stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali sistem. [...]

| (f) | „udeleženec“ pomeni samo institucijo, centralno nasprotno stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali upravljavca sistema. [...] |
| --- | --- |

(f)

„udeleženec“ pomeni samo institucijo, centralno nasprotno stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali upravljavca sistema. [...]

| (g) | „posredni udeleženec“ pomeni institucijo, osrednjo stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali sistem v pogodbenem razmerju z institucijo, ki sodeluje v sistemu za izvajanje prenosnih nalogov, pri čemer lahko posredni udeleženec prenese prenosne naloge skozi sistem; |
| --- | --- |

(g)

„posredni udeleženec“ pomeni institucijo, osrednjo stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali sistem v pogodbenem razmerju z institucijo, ki sodeluje v sistemu za izvajanje prenosnih nalogov, pri čemer lahko posredni udeleženec prenese prenosne naloge skozi sistem;

| (g) | „posredni udeleženec“ pomeni samo institucijo, centralno nasprotno stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali upravljavca sistema v pogodbenem razmerju z institucijo, ki sodeluje v sistemu za izvajanje prenosnih nalogov, pri čemer lahko posredni udeleženec prenese prenosne naloge skozi sistem, vendar pod pogojem, da je posredni udeleženec poznan upravljavcu sistema; |
| --- | --- |

(g)

„posredni udeleženec“ pomeni samo institucijo, centralno nasprotno stranko, posrednika za poravnavo, klirinško hišo ali upravljavca sistema v pogodbenem razmerju z institucijo, ki sodeluje v sistemu za izvajanje prenosnih nalogov, pri čemer lahko posredni udeleženec prenese prenosne naloge skozi sistem, vendar pod pogojem, da je posredni udeleženec poznan upravljavcu sistema;

Utemeljitev – Glej odstavek 3 tega mnenja

Sprememba 3

Člen 1 predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 2(n)

Člen 2

Člen 2

| (n) | „interoperabilni sistem“ pomeni sistem, ki sklene dogovor z enim ali več sistemi, katerega posledica je vzpostavitev obojestranskih rešitev in ne zgolj povezava z obstoječimi standardnimi ponudbami storitev; |
| --- | --- |

(n)

„interoperabilni sistem“ pomeni sistem, ki sklene dogovor z enim ali več sistemi, katerega posledica je vzpostavitev obojestranskih rešitev in ne zgolj povezava z obstoječimi standardnimi ponudbami storitev;

| (n) | „interoperabilne ureditve“ pomenijo sistem, ki sklene dogovor z enim ali več sistemi
  vsako ureditev med dvema ali več upravljavci sistema, katere posledica je vzpostavitev obojestranskih rešitev in ne zgolj povezava z obstoječimi standardnimi ponudbami storitev; |
| --- | --- |

(n)

„interoperabilne ureditve“ pomenijo sistem, ki sklene dogovor z enim ali več sistemi
  vsako ureditev med dvema ali več upravljavci sistema, katere posledica je vzpostavitev obojestranskih rešitev in ne zgolj povezava z obstoječimi standardnimi ponudbami storitev;

Utemeljitev – Glej odstavek 5.2 tega mnenja

Sprememba 4

Člen 1(2)(f) predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 2(o)

| (o) | „upravljavec sistema“ pomeni subjekt, ki je odgovoren za vsakodnevno delovanje sistema. Upravljavec sistema lahko deluje kot posrednik za poravnavo, osrednja stranka ali pa klirinška hiša. |
| --- | --- |

(o)

„upravljavec sistema“ pomeni subjekt, ki je odgovoren za vsakodnevno delovanje sistema. Upravljavec sistema lahko deluje kot posrednik za poravnavo, osrednja stranka ali pa klirinška hiša.

| (o) | „upravljavec sistema“ pomeni subjekt ali, kjer je primerno, subjekte, ki so odgovorni za vsakodnevno delovanje sistema. Upravljavec sistema lahko deluje kot posrednik za poravnavo, centralna nasprotna stranka ali klirinška hiša. |
| --- | --- |

(o)

„upravljavec sistema“ pomeni subjekt ali, kjer je primerno, subjekte, ki so odgovorni za vsakodnevno delovanje sistema. Upravljavec sistema lahko deluje kot posrednik za poravnavo, centralna nasprotna stranka ali klirinška hiša.

Utemeljitev – Glej odstavek 6 tega mnenja

Sprememba 5

Člen 1(3) predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, pododstavek 2 člena 3(1)

Izjemoma so prenosni nalogi pravno izvršljivi in obvezujoči za tretje stranke, če so vneseni v sistem po začetku postopka zaradi nesolventnosti in se izvedejo tekom delovnega dne, kot to določajo pravila sistema, znotraj katerega pride do sprožitve takega postopka, vendar le če lahko po poravnavi upravljavec sistema dokaže, da ni vedel ali ni mogel vedeti za začetek tega postopka.

Če so prenosni nalogi izjemoma vneseni v sistem po začetku postopka zaradi nesolventnosti in se izvedejo tekom delovnega dne, kot to določajo pravila sistema, znotraj katerega pride do sprožitve takega postopka, so pravno izvršljivi in obvezujoči za tretje stranke le, če lahko po poravnavi zadevni upravljavec sistema dokaže, da ni vedel ali ni mogel vedeti za začetek tega postopka.

Utemeljitev – Glej odstavek 6 tega mnenja

Sprememba 6

Člen 1 predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, novi člen 3(4)

Člen 3

Člen 3

4.   V primeru interoperabilnih sistemov vsak sistem določa svoja lastna pravila ob vstopu v sistem. Na pravila enega sistema ob vstopu ne smejo vplivati pravila drugih sistemov, s katerimi je interoperabilen.

4.   V primeru interoperabilnih ureditev vsak sistem v svojih lastnih pravilih določi trenutek vstopa v sistem. Na pravila enega sistema ob vstopu ne smejo vplivati pravila drugih sistemov, s katerimi je interoperabilen., da se tako v največji možni meri zagotovi usklajenost pravil vseh sistemov, ki so stran
  ka interoperabilne ureditve, v tej zvezi.

Razen če je to izrecno določeno v pravilih zadevnih sistemov, na pravila enega sistema o trenutku vstopa ne smejo vplivati pravila drugih sistemov, s katerimi je interoperabilen.

Utemeljitev – Glej odstavek 5.1 tega mnenja

Sprememba 7

Člen 1 predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 5

Člen 5

Člen 5

Od trenutka, ki je opredeljen v pravilih tega sistema, prenosnega naloga ne more preklicati ne udeleženec sistema ne tretja stranka.

Od trenutka, ki je opredeljen v pravilih tega sistema, naloga za prenos ne more preklicati ne udeleženec v sistemu ne tretja stranka.

V primeru interoperabilnih sistemov vsak sistem določa svoja lastna pravila glede preklica v sistemu. Na pravila enega sistema ob preklicu ne smejo vplivati pravila drugih sistemov, s katerimi je interoperabilen.

V primeru interoperabilnih ureditev vsak sistem v svojih lastnih pravilih določi trenutek
  preklica v sistemu. Na pravila enega sistema ob preklicu ne smejo vplivati pravila drugih sistemov, s katerimi je interoperabilen.
  nepreklicnosti, da se tako v največji možni meri zagotovi usklajenost pravil vseh sistemov, ki so stranka interoperabilne ureditve, v tej zvezi.

Razen če je to izrecno določ
  eno v pravilih zadevnih sistemov, na pravila enega sistema o trenutku nepreklicnosti ne smejo vplivati pravila drugih sistemov, s katerimi je interoperabilen.

Utemeljitev – Glej odstavek 5.1 tega mnenja

Sprememba 8

Člen 1 predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 9(1)

Člen 9

Člen 9

1.   Na pravice sistema ali udeleženca do dodatnega jamstva, zagotovljenega v zvezi s sistemom, in pravice centralnih bank držav članic ali Evropske centralne banke do dodatnega jamstva, ki jim je zagotovljeno, ne vpliva postopek zaradi nesolventnosti proti udeležencu ali stranki do centralnih bank držav članic ali Evropske centralne banke, ki so zagotovile dodatno jamstvo. Dodatno jamstvo se lahko uporabi za izpolnitev teh pravic.

1.   Na pravice upravljavca sistema ali udeleženca do dodatnega jamstva, zagotovljenega v zvezi s sistemom, in pravice centralnih bank držav članic ali Evropske centralne banke do dodatnega jamstva, ki jim je zagotovljeno, ne vpliva postopek zaradi nesolventnosti proti udeležencu ali nasprotni stranki do centralnih bank držav članic ali Evropske centralne banke ali proti kateri koli tretji osebi, kar med drugim vključuje povezane družbe takega udeleženca ali nasprotne stranke, ki je zagotovila dodatno jamstvo. Dodatno jamstvo se lahko uporabi za izpolnitev teh pravic.

Utemeljitev – Glej odstavek 2 tega mnenja

Sprememba 9

Člen 1 predlagane direktive

Sprememba Direktive 98/26/ES, člen 10

Člen 10

Člen 10

Države članice navedejo sisteme in zadevne upravljavce sistema, ki naj se vključijo v področje uporabe te direktive, in jih sporočijo Komisiji ter obvestijo Komisijo o organih, ki so jih izbrale v skladu s členom 6(2).

Države članice ali ECB, kadar je sistem vzpostavljen s pravnim aktom ECB, navedejo sisteme in zadevne upravljavce sistema, ki naj se vključijo v področje uporabe te direktive, in jih sporočijo Komisiji ter obvestijo Komisijo o organih, ki so jih izbrale v skladu s členom 6(2).

Upravljavec sistema navaja zakonodajo države članice, ki jo uporabljajo udeleženci sistema, vključno z vsemi morebitnimi posrednimi udeleženci, pa tudi vse njene spremembe.

Upravljavec sistema navede državi članici, katere zakonodaja se uporablja, udeležence v sistemu, vključno z vsemi morebitnimi posrednimi udeleženci, pa tudi vse spremembe med njimi.

Poleg navedbe iz drugega pododstavka lahko države članice za upravljavce sistema, ki spadajo v njihovo pristojnost, uvedejo nadzor ali zahteve za dovoljenje. Treba je tudi zagotoviti, da se upoštevajo pooblastila Evropske centralne banke in nacionalnih centralnih bank za pregled nad delovanjem.

Vsak, ki ima pravni interes, lahko zahteva, da ga institucija obvešča o sistemih, v katerih je udeležen, in mu priskrbi informacije o glavnih pravilih, ki urejajo delovanje teh sistemov.

Utemeljitev – Glej odstavek 6 tega mnenja

Sprememba 10

Sprememba Direktive 2002/47/ES, člen 2(1)(c)

Člen 2(1)(c)

Člen 2(1)(c)

| (c) | „dogovor o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ pomeni dogovor, po katerem dajalec zavarovanja izda finančno zavarovanje v obliki vrednostnega papirja v dobro ali za uporabnika zavarovanja, in po katerem popolno lastništvo finančnega zavarovanja ostane pri dajalcu zavarovanja, ko se določi pravica do vrednostnega papirja; |
| --- | --- |

(c)

„dogovor o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ pomeni dogovor, po katerem dajalec zavarovanja izda finančno zavarovanje v obliki vrednostnega papirja v dobro ali za uporabnika zavarovanja, in po katerem popolno lastništvo finančnega zavarovanja ostane pri dajalcu zavarovanja, ko se določi pravica do vrednostnega papirja;

| (c) | „dogovor o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ pomeni dogovor, po katerem dajalec zavarovanja izda finančno zavarovanje v obliki vrednostnega papirja v dobro ali za uporabnika zavarovanja, in po katerem polno lastništvo ali polno upravičenje
  do finančnega zavarovanja ostane pri dajalcu zavarovanja, ko se določi pravica do vrednostnega papirja; |
| --- | --- |

(c)

„dogovor o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“ pomeni dogovor, po katerem dajalec zavarovanja izda finančno zavarovanje v obliki vrednostnega papirja v dobro ali za uporabnika zavarovanja, in po katerem polno lastništvo ali polno upravičenje
  do finančnega zavarovanja ostane pri dajalcu zavarovanja, ko se določi pravica do vrednostnega papirja;

Utemeljitev – Glej odstavek 9 tega mnenja

Sprememba 11

Sprememba Direktive 2002/47/ES, člen 2(1)(e)

Člen 2(1)(e)

Člen 2(1)(e)

| (e) | „finančni instrumenti“ pomenijo delnice v podjetjih in druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam v podjetjih, in obveznice in druge oblike dolžniških vrednostnih papirjev, če so le-te unovčljive na kapitalskem trgu, in katerekoli druge vrednostne papirje, s katerimi se običajno trguje in ki dajejo pravico pridobitve katere koli take delnice, obveznice ali drugih vrednostnih papirjev z vpisom, nakupom ali izmenjavo, ali ki povzročijo gotovinsko poravnavo (razen plačilnih instrumentov), vključno z enotami v kolektivnih naložbenih podjemih; instrumenti denarnega trga in zahtevki ali pravicami v zvezi z zgoraj omenjenimi postavkami; |
| --- | --- |

(e)

„finančni instrumenti“ pomenijo delnice v podjetjih in druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam v podjetjih, in obveznice in druge oblike dolžniških vrednostnih papirjev, če so le-te unovčljive na kapitalskem trgu, in katerekoli druge vrednostne papirje, s katerimi se običajno trguje in ki dajejo pravico pridobitve katere koli take delnice, obveznice ali drugih vrednostnih papirjev z vpisom, nakupom ali izmenjavo, ali ki povzročijo gotovinsko poravnavo (razen plačilnih instrumentov), vključno z enotami v kolektivnih naložbenih podjemih; instrumenti denarnega trga in zahtevki ali pravicami v zvezi z zgoraj omenjenimi postavkami;

| (e) | „finančni instrumenti“ pomenijo delnice v podjetjih in druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam v podjetjih, in obveznice in druge oblike dolžniških vrednostnih papirjev, če so le-te unovčljive na kapitalskem trgu, in katere koli druge vrednostne papirje, s katerimi se običajno trguje in ki dajejo pravico pridobitve katere koli take delnice, obveznice ali drugih vrednostnih papirjev z vpisom, nakupom ali izmenjavo, ali ki povzročijo gotovinsko poravnavo (razen plačilnih instrumentov), vključno z enotami v kolektivnih naložbenih podjemih; instrumenti denarnega trga in zahtevki ali pravicami v zvezi z zgoraj omenjenimi postavkami, pa tudi kredi
  tne zahtevke v obsegu, določenem v tej direktivi; |
| --- | --- |

(e)

„finančni instrumenti“ pomenijo delnice v podjetjih in druge vrednostne papirje, enakovredne delnicam v podjetjih, in obveznice in druge oblike dolžniških vrednostnih papirjev, če so le-te unovčljive na kapitalskem trgu, in katere koli druge vrednostne papirje, s katerimi se običajno trguje in ki dajejo pravico pridobitve katere koli take delnice, obveznice ali drugih vrednostnih papirjev z vpisom, nakupom ali izmenjavo, ali ki povzročijo gotovinsko poravnavo (razen plačilnih instrumentov), vključno z enotami v kolektivnih naložbenih podjemih; instrumenti denarnega trga in zahtevki ali pravicami v zvezi z zgoraj omenjenimi postavkami, pa tudi kredi
  tne zahtevke v obsegu, določenem v tej direktivi;

Utemeljitev – Glej odstavek 9 tega mnenja

Sprememba 12

Člen 2(3) predlagane direktive

Sprememba Direktive 2002/47/ES, člen 3

Člen 3

Člen 3

Novi pododstavek

Novi pododstavek

Če so kreditni zahtevki zagotovljeni kot finančno zavarovanje, države članice ne smejo zahtevati, da mora biti njihova vzpostavitev, veljavnost ali dopustnost dokazovanja dajanja finančnega zavarovanja na podlagi dogovora o finančnem zavarovanju odvisna od izvršitve katerega koli formalnega akta, kot je registracija ali obveščanje dolžnika kreditnega zahtevka, ki se zagotovi kot zavarovanje.

Če so kreditni zahtevki zagotovljeni kot finančno zavarovanje, države članice ne smejo zahtevati, da mora biti njihova vzpostavitev, veljavnost ali dopustnost dokazovanja dajanja finančnega zavarovanja na podlagi dogovora o finančnem zavarovanju odvisna od izvršitve katerega koli formalnega akta, kot je registracija,
  prenos posesti ali obveščanje dolžnika kreditnega zahtevka, ki se zagotovi kot zavarovanje.

Utemeljitev – Glej odstavek 9 tega mnenja

---

(1)  Predlagane spremembe besedila v Prilogi temeljijo na besedilu predlagane direktive in na besedilu Direktive 98/26/ES in Direktive 2002/47/ES, ki jih je po mnenju ECB prav tako treba spremeniti. Predlagane spremembe besedila so omejene na tiste spremembe, ki odražajo predloge ECB iz tega mnenja. Predloge bi bilo treba smiselno in po potrebi uporabiti za druge direktive Skupnosti, ki jih spreminja predlagana direktiva.

(2)  Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

(3)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila.

(4)  Ta izraz se uporabi tudi v vseh drugih primerih, ko se v Direktivi 98/26/ES pojavi izraz „formalni dogovor“.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/12

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/02)

| Datum sprejetja odločitve | 2.7.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 651/07 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation et actualisation du plan d'aide aux transporteurs de marchandises par voies navigables (N 38/04) pour la période 2008-2012 |
| Pravna podlaga | La base légale est l'article 1er du décret no 60-1441 du 26 décembre 1991 portant statut de voies navigables de France, «l'établissement public [...] est notamment chargé [...] de rechercher tout moyen propre à développer l'utilisation des voies navigables et à en améliorer l'exploitation» |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Cilj sheme je spodbuditi posodobitev sektorja prevoza blaga po celinskih plovnih poteh, da bi se povečala njegova konkurenčnost, olajšati dostop do novih trgov in spodbujati poklic čolnarja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Največ do 16,5 mio EUR |
| Intenzivnost | Ukrepa A1 in B1 30 %; ukrep B2 25 %; ukrep B3 50 %; ukrepa C1 in C2 20 %; ukrep D1 50 % |
| Trajanje | Pet let (2008-2012) |
| Gospodarski sektorji | Celinska plovba |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Voies navigables de France |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

2.7.2008

Št. pomoči

N 651/07

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation et actualisation du plan d'aide aux transporteurs de marchandises par voies navigables (N 38/04) pour la période 2008-2012

Pravna podlaga

La base légale est l'article 1er du décret no 60-1441 du 26 décembre 1991 portant statut de voies navigables de France, «l'établissement public [...] est notamment chargé [...] de rechercher tout moyen propre à développer l'utilisation des voies navigables et à en améliorer l'exploitation»

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Cilj sheme je spodbuditi posodobitev sektorja prevoza blaga po celinskih plovnih poteh, da bi se povečala njegova konkurenčnost, olajšati dostop do novih trgov in spodbujati poklic čolnarja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Največ do 16,5 mio EUR

Intenzivnost

Ukrepa A1 in B1 30 %; ukrep B2 25 %; ukrep B3 50 %; ukrepa C1 in C2 20 %; ukrep D1 50 %

Trajanje

Pet let (2008-2012)

Gospodarski sektorji

Celinska plovba

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Voies navigables de France

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 5.8.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 46/08 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Galicia |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas Públicas-Galicia-Producciones o coproducciones en lengua gallega |
| Pravna podlaga | La Ley no 6/1999, de 1 de setiembre, del audiovisual de Galicia y las bases reguladoras para la concesión, en régimen de concurrencia competitiva, de subvenciones para producciones o coproducciones audiovisuales en lengua gallega |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 3,1 mio EUR |
| Intenzivnost | 50 % |
| Trajanje | Do 31.12.2011 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Consellería de Cultura e Deporte |
| Xunta de Galicia San Caetano s/n |
| E-15702 Santiago de Compostela (A Coruña) |

Datum sprejetja odločitve

5.8.2008

Št. pomoči

N 46/08

Država članica

Španija

Regija

Galicia

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas Públicas-Galicia-Producciones o coproducciones en lengua gallega

Pravna podlaga

La Ley no 6/1999, de 1 de setiembre, del audiovisual de Galicia y las bases reguladoras para la concesión, en régimen de concurrencia competitiva, de subvenciones para producciones o coproducciones audiovisuales en lengua gallega

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 3,1 mio EUR

Intenzivnost

50 %

Trajanje

Do 31.12.2011

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Consellería de Cultura e Deporte

Xunta de Galicia San Caetano s/n

E-15702 Santiago de Compostela (A Coruña)

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 17.6.2008 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 90/08 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Oberösterreich |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Veräußerung von Aktien der Energie AG Oberösterreich über eine Privatplazierung an ausgewählte Investoren |
| Pravna podlaga | Beschluß des Oberösterreichischen Landtages, Sitzung am 31. Januar 2008, XXVI. Gesetzgebungsperiode |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | — |
| Oblika pomoči | — |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči: 884 mio EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Oskrba z električno energijo, plinom in vodo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1040 Wien |

Datum sprejetja odločitve

17.6.2008

Št. pomoči

N 90/08

Država članica

Avstrija

Regija

Oberösterreich

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Veräußerung von Aktien der Energie AG Oberösterreich über eine Privatplazierung an ausgewählte Investoren

Pravna podlaga

Beschluß des Oberösterreichischen Landtages, Sitzung am 31. Januar 2008, XXVI. Gesetzgebungsperiode

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

—

Oblika pomoči

—

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči: 884 mio EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Oskrba z električno energijo, plinom in vodo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1040 Wien

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/14

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5239 – Cinven/JOST Holding)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/03)

Dne 31. julija 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5239. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5239. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/14

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5268 – Goldman Sachs/PAI/Xella International)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/04)

Dne 14. avgusta 2008 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5268. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32008M5268. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/15

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. avgusta 2008

(2008/C 216/05)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4808 |
| JPY | japonski jen | 162,55 |
| DKK | danska krona | 7,4599 |
| GBP | funt šterling | 0,79660 |
| SEK | švedska krona | 9,3777 |
| CHF | švicarski frank | 1,6228 |
| ISK | islandska krona | 120,77 |
| NOK | norveška krona | 7,9335 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,373 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 233,68 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7033 |
| PLN | poljski zlot | 3,2963 |
| RON | romunski leu | 3,5213 |
| SKK | slovaška krona | 30,308 |
| TRY | turška lira | 1,7562 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7020 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5502 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,5608 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0782 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0882 |
| KRW | južnokorejski won | 1 573,28 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,3757 |
| CNY | kitajski juan | 10,1188 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,1708 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 534,51 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9459 |
| PHP | filipinski peso | 67,380 |
| RUB | ruski rubelj | 36,0899 |
| THB | tajski bat | 50,281 |
| BRL | brazilski real | 2,3893 |
| MXN | mehiški peso | 14,9576 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4808

JPY

japonski jen

162,55

DKK

danska krona

7,4599

GBP

funt šterling

0,79660

SEK

švedska krona

9,3777

CHF

švicarski frank

1,6228

ISK

islandska krona

120,77

NOK

norveška krona

7,9335

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,373

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

233,68

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7033

PLN

poljski zlot

3,2963

RON

romunski leu

3,5213

SKK

slovaška krona

30,308

TRY

turška lira

1,7562

AUD

avstralski dolar

1,7020

CAD

kanadski dolar

1,5502

HKD

hongkonški dolar

11,5608

NZD

novozelandski dolar

2,0782

SGD

singapurski dolar

2,0882

KRW

južnokorejski won

1 573,28

ZAR

južnoafriški rand

11,3757

CNY

kitajski juan

10,1188

HRK

hrvaška kuna

7,1708

IDR

indonezijska rupija

13 534,51

MYR

malezijski ringit

4,9459

PHP

filipinski peso

67,380

RUB

ruski rubelj

36,0899

THB

tajski bat

50,281

BRL

brazilski real

2,3893

MXN

mehiški peso

14,9576

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/16

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1. septembra 2008

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(2008/C 216/06)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi izvedbene Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2008 | ... | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 | 31.8.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.9.2008

...

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008

31.8.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/17

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/07)

| Št. pomoči | XR 14/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Nationale Regionalförderungsgebiete gemäß Art. 87 Abs. 3 lit. a und lit. c des EG-Vertrags, die in der von der EK genehmigten Förderungsgebietskarte (K(2006) 6695 endg.) ausgewiesen sind |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007-2013, Teil A (TOP-Investition) |
| Pravna podlaga | Bundesgesetz über besondere Förderungen von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU-Förderungsgesetz), BGBl. Nr. 432/1996 in der jeweils geltende Fassung |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 0,25 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| NACE: 55; 63.3; 93 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit (BMWA) |
| Abteilung V/4 (Tourismus-Förderungen) |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |

Št. pomoči

XR 14/07

Država članica

Avstrija

Regija

Nationale Regionalförderungsgebiete gemäß Art. 87 Abs. 3 lit. a und lit. c des EG-Vertrags, die in der von der EK genehmigten Förderungsgebietskarte (K(2006) 6695 endg.) ausgewiesen sind

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Richtlinien des Bundesministers für Wirtschaft und Arbeit für die TOP-Tourismus-Förderung 2007-2013, Teil A (TOP-Investition)

Pravna podlaga

Bundesgesetz über besondere Förderungen von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU-Förderungsgesetz), BGBl. Nr. 432/1996 in der jeweils geltende Fassung

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

0,25 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

NACE: 55; 63.3; 93

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit (BMWA)

Abteilung V/4 (Tourismus-Förderungen)

Stubenring 1

A-1011 Wien

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.land-oberoesterreich.gv.at/cps/rde/xbcr/SID-3DCFCFC3-043A8375/ooe/TIP_RL_beilage1.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 34/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06) |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG)
  (Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen) |
| Pravna podlaga | Arbeitsmarktförderungsgesetz 1969 in der derzeit geltenden Fassung
  Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 60 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.6.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| NACE D; K |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| (43) 711 00 63 90 |

Št. pomoči

XR 34/07

Država članica

Avstrija

Regija

Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06)

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG)

(Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen)

Pravna podlaga

Arbeitsmarktförderungsgesetz 1969 in der derzeit geltenden Fassung

Förderung von Unternehmen in Problemgebieten aus arbeitsmarktpolitischen Gründen gemäß § 35a Arbeitsmarktförderungsgesetz (AMFG)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

60 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.6.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

NACE D; K

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1010 Wien

(43) 711 00 63 90

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.awsg.at/portal/media/2506.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 68/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Osttirol |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Impulspaket Tirol |
| Pravna podlaga | Richtlinie zum Impulspaket Tirol
  Rahmenrichtlinie für die Wirtschaftsförderung des Landes Tirol |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 10 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 15 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Tiroler Landesregierung abgewickelt durch die Abteilung Wirtschaft und Arbeit, Sachgebiet Wirtschaftsförderung |
| Heiliggeiststraße 7-9 |
| A-6020 Innsbruck |
| (43) 512 508 24 02 |

Št. pomoči

XR 68/07

Država članica

Avstrija

Regija

Osttirol

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Impulspaket Tirol

Pravna podlaga

Richtlinie zum Impulspaket Tirol

Rahmenrichtlinie für die Wirtschaftsförderung des Landes Tirol

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

10 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

15 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Tiroler Landesregierung abgewickelt durch die Abteilung Wirtschaft und Arbeit, Sachgebiet Wirtschaftsförderung

Heiliggeiststraße 7-9

A-6020 Innsbruck

(43) 512 508 24 02

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.tirol.gv.at/fileadmin/www.tirol.gv.at/themen/wirtschaft-und-tourismus/wirtschaftsfoerderung/downloads/richtlinie_impulspaket.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 31/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka republika |
| Regija | Moravskoslezsko |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Rozvoj cestovního ruchu |
| Pravna podlaga | Zákon č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění pozdějších předpisů
  Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko 2007–2013 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 274,94 mio CZK |
| Največja intenzivnost pomoči | 40 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.2.2008 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regionální rada regionu soudržnosti |
| Moravskoslezsko |
| Hrabákova 1/1861 |
| CZ-702 00 Ostrava – Moravská Ostrava |

Št. pomoči

XR 31/08

Država članica

Češka republika

Regija

Moravskoslezsko

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Rozvoj cestovního ruchu

Pravna podlaga

Zákon č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění pozdějších předpisů

Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko 2007–2013

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

274,94 mio CZK

Največja intenzivnost pomoči

40 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.2.2008

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regionální rada regionu soudržnosti

Moravskoslezsko

Hrabákova 1/1861

CZ-702 00 Ostrava – Moravská Ostrava

Spletna stran objave sheme pomoči

www.rr-moravskoslezsko.cz

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 93/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | — |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych |
| Pravna podlaga | 16 Regionalnych Programów Operacyjnych 2007–2013
  Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego z dnia 11 października 2007 r. w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych (Dz.U. nr 193, poz. 1399) wydane na podstawie art. 21 ust. 3 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 oraz z 2007 r. nr 140, poz. 984) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 506,62 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 50 % |
| V składu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 3.11.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Urząd Marszałkowski Województwa Dolnośląskiego
  rpo@dolnyslask.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Kujawsko-Pomorskiego
  politykaregionalna@kujawsko-pomorskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego
  rpo@lubelskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Lubuskiego
  sekretariat.biz@lrpo.lubuskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Łódzkiego
  strategia@lodzkie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Małopolskiego
  ife@umwm.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Mazowieckiego
  urzad_marszalkowski@mazovia.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Opolskiego
  dpo@umwo.opole.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Podkarpackiego
  urzad@podkarpackie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Podlaskiego
  sekretariat.rpo@wrotapodlasia.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Pomorskiego
  dpr@woj-pomorskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Śląskiego
  fundusze@silesia-region.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Świętokrzyskiego
  kancelaria@sejmik.kielce.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Warmińsko-Mazurskiego
  prr@warmia.mazury.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Wielkopolskiego
  info.wrpo@wielkopolskie.pl
  Urząd Marszałkowski Województwa Zachodniopomorskiego
  wzrpo@wzp.pl |
| Spletna stran objave sheme pomoči | http://www.rpo.dolnyslask.pl/
  http://fundusze.kujawsko-pomorskie.pl/index.php?option=com_content&task=blogcategory&id=61&Itemid=146#dok%20prog
  http://www.rpo.lubelskie.pl/
  http://www.lrpo.lubuskie.pl/
  http://www.lodzkie.pl/lodzkie/fundusze/programowanie/rop/index.html
  http://www.wrotamalopolski.pl/root_MRPO/Wazne+dokumenty/Dokumenty+programowe/
  http://www.mazovia.pl/?a=news&id=2837
  http://www.umwo.opole.pl/serwis/index.php?id=3467
  http://www.si.podkarpackie.pl/Urzad/K0/
  http://www.rpowp.wrotapodlasia.pl/?DownloadsList=11
  http://www.dpr.woj-pomorskie.pl/?dzial=862
  http://rpo.silesia-region.pl/?grupa=1&art=1130167451&kat=0_02&katrodzic=0
  http://www.rozwoj-swietokrzyskie.pl/pliki.html
  http://www.rpo.warmia.mazury.pl/index.php?page=dzial&dzial_id=79
  http://www.wrpo.wielkopolskie.pl/portal.php?aid=119098800846fd08e8d0b75
  http://www.um-zachodniopomorskie.pl/index.php?wiad=3651 |
| Drugi podatki | — |

Št. pomoči

XR 93/08

Država članica

Poljska

Regija

—

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych

Pravna podlaga

16 Regionalnych Programów Operacyjnych 2007–2013

Rozporządzenie Ministra Rozwoju Regionalnego z dnia 11 października 2007 r. w sprawie udzielania regionalnej pomocy inwestycyjnej w ramach regionalnych programów operacyjnych (Dz.U. nr 193, poz. 1399) wydane na podstawie art. 21 ust. 3 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. nr 227, poz. 1658 oraz z 2007 r. nr 140, poz. 984)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

506,62 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

50 %

V składu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

3.11.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Urząd Marszałkowski Województwa Dolnośląskiego

rpo@dolnyslask.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Kujawsko-Pomorskiego

politykaregionalna@kujawsko-pomorskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego

rpo@lubelskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Lubuskiego

sekretariat.biz@lrpo.lubuskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Łódzkiego

strategia@lodzkie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Małopolskiego

ife@umwm.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Mazowieckiego

urzad_marszalkowski@mazovia.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Opolskiego

dpo@umwo.opole.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Podkarpackiego

urzad@podkarpackie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Podlaskiego

sekretariat.rpo@wrotapodlasia.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Pomorskiego

dpr@woj-pomorskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Śląskiego

fundusze@silesia-region.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Świętokrzyskiego

kancelaria@sejmik.kielce.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Warmińsko-Mazurskiego

prr@warmia.mazury.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Wielkopolskiego

info.wrpo@wielkopolskie.pl

Urząd Marszałkowski Województwa Zachodniopomorskiego

wzrpo@wzp.pl

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.rpo.dolnyslask.pl/

http://fundusze.kujawsko-pomorskie.pl/index.php?option=com_content&task=blogcategory&id=61&Itemid=146#dok%20prog

http://www.rpo.lubelskie.pl/

http://www.lrpo.lubuskie.pl/

http://www.lodzkie.pl/lodzkie/fundusze/programowanie/rop/index.html

http://www.wrotamalopolski.pl/root_MRPO/Wazne+dokumenty/Dokumenty+programowe/

http://www.mazovia.pl/?a=news&id=2837

http://www.umwo.opole.pl/serwis/index.php?id=3467

http://www.si.podkarpackie.pl/Urzad/K0/

http://www.rpowp.wrotapodlasia.pl/?DownloadsList=11

http://www.dpr.woj-pomorskie.pl/?dzial=862

http://rpo.silesia-region.pl/?grupa=1&art=1130167451&kat=0_02&katrodzic=0

http://www.rozwoj-swietokrzyskie.pl/pliki.html

http://www.rpo.warmia.mazury.pl/index.php?page=dzial&dzial_id=79

http://www.wrpo.wielkopolskie.pl/portal.php?aid=119098800846fd08e8d0b75

http://www.um-zachodniopomorskie.pl/index.php?wiad=3651

Drugi podatki

—

---

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/21

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/08)

| Št. pomoči | XE 24/08 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv sheme pomoči | Förderrichtlinie zum ESF-Bundesprogramm „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BI-WAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008 |
| Pravna podlaga | Förderrichtlinie „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BIWAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008 veröffentlicht im Bundesanzeiger — Amtlicher Teil — Nr. 56, Seite 1316, vom 11. April 2008 |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 8 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(5), členom 5 in členom 6 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 11.4.2008 |
| Trajanje sheme pomoči | 31.10.2012 |
| Cilj | Člen 4: Ustvarjanje delovnih mest; člen 5: Zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov; člen 6: Zaposlovanje invalidnih delavcev |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji Skupnosti (1), upravičeni do pomoči za zaposlovanje |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesverwaltungsamt Projektgruppe ESF |
| Barbarastr. 1 |
| D-50735 Köln |
| Tel. (49) (0)22 899 358-0 |
| E-mail: poststelle@bva.bund.de |

Št. pomoči

XE 24/08

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv sheme pomoči

Förderrichtlinie zum ESF-Bundesprogramm „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BI-WAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008

Pravna podlaga

Förderrichtlinie „Soziale Stadt — Bildung, Wirtschaft, Arbeit im Quartier (BIWAQ)“ für Teilhabe und Chancengerechtigkeit in den Gebieten des Städtebauförderungsprogramms „Stadtteile mit besonderem Entwicklungsbedarf — Soziale Stadt“ vom 2. April 2008 veröffentlicht im Bundesanzeiger — Amtlicher Teil — Nr. 56, Seite 1316, vom 11. April 2008

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 8 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(5), členom 5 in členom 6 Uredbe

Datum začetka izvajanja

11.4.2008

Trajanje sheme pomoči

31.10.2012

Cilj

Člen 4: Ustvarjanje delovnih mest; člen 5: Zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov; člen 6: Zaposlovanje invalidnih delavcev

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji Skupnosti (1), upravičeni do pomoči za zaposlovanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesverwaltungsamt Projektgruppe ESF

Barbarastr. 1

D-50735 Köln

Tel. (49) (0)22 899 358-0

E-mail: poststelle@bva.bund.de

---

(1)  Razen sektorja ladjedelništva in drugih sektorjev, za katere veljajo posebna pravila iz uredb in direktiv, ki urejajo vse zadevne državne pomoči.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/22

---

MEDIA 2007 – RAZVOJ, DISTRIBUCIJA, PROMOCIJA IN USPOSABLJANJE

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/20/08

Podpora za televizijsko predvajanje evropskih avdiovizualnih del

(2008/C 216/09)

1.   Cilji in opis

Ta razpis za zbiranje predlogov temelji na Sklepu št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007).

Eden od ciljev programa je spodbujanje čezmejnega predvajanja evropskih avdiovizualnih del, ki so jih realizirala neodvisna producentska podjetja, ob spodbujanju sodelovanja med filmskimi prikazovalci na eni strani in neodvisnimi producenti in distributerji na drugi strani.

2.   Upravičeni prosilci

To obvestilo je namenjeno evropskim podjetjem, katerih dejavnosti prispevajo k doseganju zgoraj navedenih ciljev, zlasti pa neodvisnim podjetjem za produkcijo televizijskega programa.

Prosilci morajo imeti sedež v eni od naslednjih držav:

| — | 27 držav članic Evropske unije, |
| --- | --- |

—

27 držav članic Evropske unije,

| — | države EFTE, Švica in Hrvaška. |
| --- | --- |

—

države EFTE, Švica in Hrvaška.

3.   Upravičene dejavnosti

Predlagano avdiovizualno delo mora biti plod neodvisne evropske televizijske produkcije (igrani, animirani ali ustvarjalni dokumentarni film), pri kateri sodelujejo vsaj tri televizijske hiše iz več držav članic Evropske unije ali držav, vključenih v program MEDIA 2007.

Vlogo je treba predložiti največ 6 mesecev pred prvim dnevom snemanja in najpozneje na prvi dan snemanja.

Projekti lahko trajajo najdlje 30 oziroma 42 mesecev (za nadaljevanke in animirane filme).

4.   Merila za dodelitev

Predlogi bodo ocenjeni na podlagi spodaj opisanega vrednotenja, pri čemer je najvišje možno število točk 100. Upoštevani vidiki v okviru vsakega merila so naslednji:

| — | evropska razsežnost in financiranje dela (45 točk):






  — | matična država podjetja prosilca, |
| --- | --- | --- |

—

evropska razsežnost in financiranje dela (45 točk):

—

matična država podjetja prosilca,

| — | število televizijskih postaj, ki sodelujejo pri produkciji dela, |
| --- | --- |

—

število televizijskih postaj, ki sodelujejo pri produkciji dela,

| — | finančni prispevek televizijskih postaj, |
| --- | --- |

—

finančni prispevek televizijskih postaj,

| — | raven nenacionalnega financiranja, |
| --- | --- |

—

raven nenacionalnega financiranja,

| — | vključenost mednarodnih distributerjev (10 točk):






  — | število in pretekli dosežki distributerjev, vključenih v produkcijo dela, |
| --- | --- | --- |

—

vključenost mednarodnih distributerjev (10 točk):

—

število in pretekli dosežki distributerjev, vključenih v produkcijo dela,

| — | stopnja vključenosti distributerjev, |
| --- | --- |

—

stopnja vključenosti distributerjev,

| — | obstoj distribucijskega oddelka v produkcijskem podjetju prosilcu, |
| --- | --- |

—

obstoj distribucijskega oddelka v produkcijskem podjetju prosilcu,

| — | potencial za pritegnitev mednarodnega občinstva (25 točk):






  — | kakovost dela, |
| --- | --- | --- |

—

potencial za pritegnitev mednarodnega občinstva (25 točk):

—

kakovost dela,

| — | mednarodni prodajni potencial, |
| --- | --- |

—

mednarodni prodajni potencial,

| — | mednarodna tržna strategija, |
| --- | --- |

—

mednarodna tržna strategija,

| — | krepitev evropske jezikovne in kulturne raznolikosti (7 točk):






  — | število vključenih jezikovnih področij, |
| --- | --- | --- |

—

krepitev evropske jezikovne in kulturne raznolikosti (7 točk):

—

število vključenih jezikovnih področij,

| — | spodbujanje evropske kulturne raznolikosti, |
| --- | --- |

—

spodbujanje evropske kulturne raznolikosti,

| — | bogatitev evropske avdiovizualne dediščine (3 točke):






  — | pregled uporabljenega arhivskega gradiva, |
| --- | --- | --- |

—

bogatitev evropske avdiovizualne dediščine (3 točke):

—

pregled uporabljenega arhivskega gradiva,

| — | evidenca mednarodne prodaje (10 točk):






  — | mednarodna prodaja države prosilke/producenta prosilca v zadnjih petih letih. |
| --- | --- | --- |

—

evidenca mednarodne prodaje (10 točk):

—

mednarodna prodaja države prosilke/producenta prosilca v zadnjih petih letih.

5.   Proračun

Skupni proračun znaša 11,4 milijona EUR.

Finančni prispevek, ki se dodeli, je subvencija. Najvišji finančni prispevek, ki se lahko dodeli, znaša 500 000 EUR za igrane in animirane projekte ter 300 000 EUR za dokumentarne projekte. Dodeljeni finančni prispevek v nobenem primeru ne bo presegal 12,5 % upravičenih stroškov, ki jih bo predložil producent za igrane in animirane filme, ter 20 % upravičenih stroškov za dokumentarne filme.

6.   Rok za predložitev vlog

Vloge je treba poslati na naslov Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) najkasneje do 14. novembra 2008, 27. februarja 2009 in 26. junija 2009 na naslednji naslov:

| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) – MEDIA |
| --- |
| Constantin Daskalakis |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget 1 |
| B-1140 Bruselj |

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) – MEDIA

Constantin Daskalakis

BOUR 3/30

Avenue du Bourget 1

B-1140 Bruselj

Sprejete bodo samo vloge, predložene na uradnem prijavnem obrazcu ter opremljene s podpisom osebe, pristojne za sklepanje pravno zavezujočih obveznosti v imenu podjetja prijavitelja, in ki vsebujejo vse zahtevane informacije in priloge, določene v celotnem besedilu razpisa.

Vloge, poslane prek faksa ali elektronske pošte, bodo zavrnjene.

7.   Dodatne informacije

Celotno besedilo navodil za prijavo in prijavni obrazci so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/information_society/media/producer/tv/index_en.htm

Vloge morajo izpolnjevati vse pogoje, navedene v navodilih, in biti predložene na predvidenih obrazcih.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/10)

| 1. | Komisija je 13. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetji Mitsui & Co. Europe („Mitsui“, Združeno kraljestvo) in Bamesa Celik Service Sanayi ve Ticaret („Bamesa Celik“, Turčija), v skupni lasti podjetja Bamesa Aceros SL („Bamesa“, Španija) ter skupine ArcelorMittal („ArcelorMittal“, Luksemburg), z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem Bami Celik Service Sanayi ve Ticaret AS („Bami“, Turčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetji Mitsui & Co. Europe („Mitsui“, Združeno kraljestvo) in Bamesa Celik Service Sanayi ve Ticaret („Bamesa Celik“, Turčija), v skupni lasti podjetja Bamesa Aceros SL („Bamesa“, Španija) ter skupine ArcelorMittal („ArcelorMittal“, Luksemburg), z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem Bami Celik Service Sanayi ve Ticaret AS („Bami“, Turčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Mitsui: svetovna trgovina z različnimi osnovnimi proizvodi, vključno z jeklenimi proizvodi, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Mitsui: svetovna trgovina z različnimi osnovnimi proizvodi, vključno z jeklenimi proizvodi,

| — | za ArcelorMittal: svetovna jeklarska skupina z medsebojno povezanimi dejavnostmi, ki vključujejo proizvodnjo jeklarskih surovin ter predelavo in distribucijo jekla, |
| --- | --- |

—

za ArcelorMittal: svetovna jeklarska skupina z medsebojno povezanimi dejavnostmi, ki vključujejo proizvodnjo jeklarskih surovin ter predelavo in distribucijo jekla,

| — | za Bamesa Aceros: upravljanje omrežja storitvenih centrov, dejavnih v sektorju železa in jekla, |
| --- | --- |

—

za Bamesa Aceros: upravljanje omrežja storitvenih centrov, dejavnih v sektorju železa in jekla,

| — | za Bamesa Celik: predelava in distribucija jekla, |
| --- | --- |

—

za Bamesa Celik: predelava in distribucija jekla,

| — | za Bami: predelava jekla v Turčiji. |
| --- | --- |

—

za Bami: predelava jekla v Turčiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5259 – Mitsui/Bamesa Celik/Bami JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/11)

| 1. | Komisija je 13. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lion Capital LLP („Lion Capital“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Foodvest Equity Co. S.A. („the Foodvest Group“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Lion Capital LLP („Lion Capital“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Foodvest Equity Co. S.A. („the Foodvest Group“, Združeno kraljestvo) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Lion Capital: vlagatelj zasebnega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Lion Capital: vlagatelj zasebnega kapitala,

| — | za the Foodvest Group: predelava in dobava prehrambenih izdelkov za maloprodajni sektor in sektor gostinstva. |
| --- | --- |

—

za the Foodvest Group: predelava in dobava prehrambenih izdelkov za maloprodajni sektor in sektor gostinstva.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5286 – Lion Capital/Foodvest na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/12)

| 1. | Komisija je 13. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Sofinco, ki pripada skupini Crédit Agricole SA (Francija), in Sodexo Pass International, ki pripada skupini Sodexo SA (Francija), z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Sofinco, ki pripada skupini Crédit Agricole SA (Francija), in Sodexo Pass International, ki pripada skupini Sodexo SA (Francija), z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Sofinco: potrošniški krediti, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Sofinco: potrošniški krediti,

| — | za Sodexo Pass International: dejavnosti na področju gostinskih storitev za skupine, upravljanja objektov, službenih kartic in računov. |
| --- | --- |

—

za Sodexo Pass International: dejavnosti na področju gostinskih storitev za skupine, upravljanja objektov, službenih kartic in računov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5237 – Sodexo Pass International/Sofinco/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 23.8.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 216/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 216/27

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 216/13)

| 1. | Komisija je 14. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Teck Cominco Limited („Teck“, Kanada) z nakupom sredstev, ki jih sestavljajo predvsem prejemki, povezani z udeležbo podjetja Fording v Elk Valley Coal Partnership („EVCP“), pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Fording Canadian Coal Trust („Fording“, Kanada) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 14. avgusta 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Teck Cominco Limited („Teck“, Kanada) z nakupom sredstev, ki jih sestavljajo predvsem prejemki, povezani z udeležbo podjetja Fording v Elk Valley Coal Partnership („EVCP“), pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Fording Canadian Coal Trust („Fording“, Kanada) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Teck: pridobivanje, taljenje in rafiniranje cinka ter proizvodnja drugih kovin in stranskih produktov, ki izhaja iz rudarskih dejavnosti podjetja, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Teck: pridobivanje, taljenje in rafiniranje cinka ter proizvodnja drugih kovin in stranskih produktov, ki izhaja iz rudarskih dejavnosti podjetja,

| — | za Fording: vzajemni sklad, vzpostavljen v povezavi z ustanovitvijo EVCP, |
| --- | --- |

—

za Fording: vzajemni sklad, vzpostavljen v povezavi z ustanovitvijo EVCP,

| — | za EVCP: proizvodnja premoga za koksanje iz rudnikov, ki jih ima podjetje v Kanadi. |
| --- | --- |

—

za EVCP: proizvodnja premoga za koksanje iz rudnikov, ki jih ima podjetje v Kanadi.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5308 – Teck Cominco/Fording Canadian Coal Trust na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---