# Europeiska unionens C 182/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 182 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången19 juli 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 182

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången19 juli 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2008/C 182/01 | Rådets yttrande av den 8 juli 2008 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011 | 1 |
| 2008/C 182/02 | Rådets yttrande av den 8 juli 2008 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010 | 6 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2008/C 182/01

Rådets yttrande av den 8 juli 2008 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011

1

2008/C 182/02

Rådets yttrande av den 8 juli 2008 om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

6

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 10 |
| 2008/C 182/04 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 13 |
| 2008/C 182/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 182/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5134 – Spar/Plus Hungary) (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 182/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

10

2008/C 182/04

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

13

2008/C 182/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/Globefuel) (
  1
  )

1

15

2008/C 182/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5134 – Spar/Plus Hungary) (
  1
  )

1

15

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/07 | Eurons växelkurs | 16 |
| 2008/C 182/08 | Meddelande om tillämpning och kommande utveckling av gemenskapens lagstiftning om fordonsutsläpp från lätta fordon och om tillgång till information om reparation och underhåll (Euro 5 och 6) | 17 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2008/C 182/09 | Utdrag ur en likvidationsåtgärd avseende JSC OGRES KOMERCBANKA som beslutats enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut | 21 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2008/C 182/07

Eurons växelkurs

16

2008/C 182/08

Meddelande om tillämpning och kommande utveckling av gemenskapens lagstiftning om fordonsutsläpp från lätta fordon och om tillgång till information om reparation och underhåll (Euro 5 och 6)

17

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2008/C 182/09

Utdrag ur en likvidationsåtgärd avseende JSC OGRES KOMERCBANKA som beslutats enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut

21

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/10 | Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryssland snart kommer att löpa ut | 22 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 182/11 | Meddelande från den franska regeringen beträffande Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om exklusivt tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform Permis des Yvelines)
   (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 182/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  ) | 25 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 182/10

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryssland snart kommer att löpa ut

22

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 182/11

Meddelande från den franska regeringen beträffande Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (Tillkännagivande av en ansökan om exklusivt tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform Permis des Yvelines)
   (
  1
  )

(Tillkännagivande av en ansökan om exklusivt tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform Permis des Yvelines)

1

23

2008/C 182/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco) (
  1
  )

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 8 juli 2008

om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2007–2011

(2008/C 182/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den (8 juli 2008) granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den (8 juli 2008) granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2007–2011 (2).

| (2) | Under de senaste tio åren har BNP-tillväxten i genomsnitt varit ca 2,25 %, något över den genomsnittliga tillväxttakten i euroområdet. Denna relativt höga BNP-tillväxt ledde till att arbetslösheten minskade, medan sysselsättningsgraden (särskilt för unga och äldre arbetstagare) och antalet arbetade timmar låg kvar på en låg nivå, vilket återspeglar högt skattetryck på arbete och stelheter på arbetsmarknaden, låga krav på att arbetslösa ska söka jobb och låg faktisk pensionsålder.
  Budgeten har sedan 2000 (med undantag av 2005) varit mer eller mindre i balans och skuldkvoten, som har minskat från 134 % av BNP år 1993 till 108 % av BNP år 2000 fortsatte sin imponerande nedgång och är nu mindre än 85 % av BNP. En ökad sysselsättningsgrad tillsammans med en mer ambitiös budgetsituation för de offentliga finanserna, skulle bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

(2)

Under de senaste tio åren har BNP-tillväxten i genomsnitt varit ca 2,25 %, något över den genomsnittliga tillväxttakten i euroområdet. Denna relativt höga BNP-tillväxt ledde till att arbetslösheten minskade, medan sysselsättningsgraden (särskilt för unga och äldre arbetstagare) och antalet arbetade timmar låg kvar på en låg nivå, vilket återspeglar högt skattetryck på arbete och stelheter på arbetsmarknaden, låga krav på att arbetslösa ska söka jobb och låg faktisk pensionsålder.

Budgeten har sedan 2000 (med undantag av 2005) varit mer eller mindre i balans och skuldkvoten, som har minskat från 134 % av BNP år 1993 till 108 % av BNP år 2000 fortsatte sin imponerande nedgång och är nu mindre än 85 % av BNP. En ökad sysselsättningsgrad tillsammans med en mer ambitiös budgetsituation för de offentliga finanserna, skulle bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario kommer den reala BNP-tillväxten sjunka från 2,8 % 2007 till 1,9 % 2008 och stabiliseras runt 2 % under de kommande åren. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) förefaller scenariot för 2008 och 2009 att bygga på antaganden om gynnsam tillväxt med tanke på de försämrade yttre förutsättningarna och den högre inflationen sedan prognoserna i programmet slutfördes. Antagandena om tillväxten 2010–2011 förefaller i stort sett rimliga. I uppdateringen av programmet förväntas inflationen öka till 3,0 % 2008 och sedan minska till 1,75 % under perioden 2009–2011. Programmets inflationsprognoser för 2008–2009 förefaller något låga med tanke på den påtagliga ökningen av råvarupriserna och priserna för förädlade livsmedel under de senaste månaderna. Dessutom förefaller prognoserna för sysselsättningstillväxten på omkring 1 % per år i det uppdaterade programmet vara relativt höga med tanke på att BNP-tillväxten var lägre än vad den hade kunnat vara under hela programperioden. Medan programmets prognoser avseende löneökningar är något låga för 2008, förefaller de höga för de efterföljande åren (3,25–3,5 %), särskilt i jämförelse med den beräknade låga inflationstakten. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario kommer den reala BNP-tillväxten sjunka från 2,8 % 2007 till 1,9 % 2008 och stabiliseras runt 2 % under de kommande åren. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (3) förefaller scenariot för 2008 och 2009 att bygga på antaganden om gynnsam tillväxt med tanke på de försämrade yttre förutsättningarna och den högre inflationen sedan prognoserna i programmet slutfördes. Antagandena om tillväxten 2010–2011 förefaller i stort sett rimliga. I uppdateringen av programmet förväntas inflationen öka till 3,0 % 2008 och sedan minska till 1,75 % under perioden 2009–2011. Programmets inflationsprognoser för 2008–2009 förefaller något låga med tanke på den påtagliga ökningen av råvarupriserna och priserna för förädlade livsmedel under de senaste månaderna. Dessutom förefaller prognoserna för sysselsättningstillväxten på omkring 1 % per år i det uppdaterade programmet vara relativt höga med tanke på att BNP-tillväxten var lägre än vad den hade kunnat vara under hela programperioden. Medan programmets prognoser avseende löneökningar är något låga för 2008, förefaller de höga för de efterföljande åren (3,25–3,5 %), särskilt i jämförelse med den beräknade låga inflationstakten.

| (4) | För 2007 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 0,2 % av BNP, jämfört med det mål, ett överskott på 0,3 % av BNP, som angavs i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Det sämre utfallet 2007 berodde främst på att utgifterna ökade mer än beräknat och inträffade trots en positiv överraskning på tillväxtsidan. Att utgifterna ökade mer än förväntat återspeglade framför allt en kraftig ökning av bidrag till företag inom ramen för systemet med tjänstekuponger och mindre effekter än förväntat av engångsåtgärder, huvudsakligen beroende på att ett antal planerade intäktsökande engångsåtgärder inte genomfördes. De sociala utgifterna var högre än planerat men detta uppvägdes i stort av att ett antal planerade intäktsökande engångsåtgärder inte genomfördes.
  Genomförandet av budgeten för 2007 följde således inte helt och hållet uppmaningen i rådets yttrande av den 27 mars 2007 om den tidigare uppdateringen av stabiliseringsprogrammet (4) och Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken, eftersom oväntade extra inkomster användes till högre utgifter än vad som hade budgeterats. |
| --- | --- |

(4)

För 2007 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 0,2 % av BNP, jämfört med det mål, ett överskott på 0,3 % av BNP, som angavs i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Det sämre utfallet 2007 berodde främst på att utgifterna ökade mer än beräknat och inträffade trots en positiv överraskning på tillväxtsidan. Att utgifterna ökade mer än förväntat återspeglade framför allt en kraftig ökning av bidrag till företag inom ramen för systemet med tjänstekuponger och mindre effekter än förväntat av engångsåtgärder, huvudsakligen beroende på att ett antal planerade intäktsökande engångsåtgärder inte genomfördes. De sociala utgifterna var högre än planerat men detta uppvägdes i stort av att ett antal planerade intäktsökande engångsåtgärder inte genomfördes.

Genomförandet av budgeten för 2007 följde således inte helt och hållet uppmaningen i rådets yttrande av den 27 mars 2007 om den tidigare uppdateringen av stabiliseringsprogrammet (4) och Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken, eftersom oväntade extra inkomster användes till högre utgifter än vad som hade budgeterats.

| (5) | Huvudmålet för programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att successivt sänka den fortfarande höga skuldkvoten på ca 85 % av BNP år 2007 till omkring 71 % av BNP år 2011. Detta ska ske genom en gradvis uppbyggnad av nominella offentliga överskott till 1 % av BNP år 2011, med utgångspunkt i en balanserad budget 2008. Det primära överskottet, som har sjunkit sedan 2001 (från 7 % till 3,7 % av BNP 2007) väntas, parallellt med framstegen vad gäller skuldminskningen, öka till 4,4 % av BNP senast 2011. Till följd av att utfallet 2007 var sämre än väntat, ligger de finanspolitiska målen (både i nominella och strukturella termer) under hela programperioden lägre än i den tidigare uppdateringen. I enlighet med den allmänt vedertagna metoden beräknas det strukturella saldot förbättras från ett underskott på ca cirka 0,25 % av BNP 2007 till ett överskott på nästan 1,5 % av BNP 2011. I jämförelse med vad man räknade med i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet kommer målet på medellång sikt – ett överskott på 0,5 % av BNP i strukturella termer (dvs. konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) – att uppnås först ett år senare, nämligen 2009. Justeringen sker både på utgifts- och intäktssidan. Den planerade utgiftsminskningen på 0,7 procentenheter av BNP i nominella termer kan i huvudsak tillskrivas minskade ränteutgifter till följd av att skuldkvoten beräknas minska. Intäktsökningen uppgår till 0,5 % av BNP och beror på att skattebaserna förväntas öka. Till skillnad från vad som anges i den tidigare uppdateringen anges det uttryckligen i programmet att engångsåtgärder inte kommer att användas igen efter 2008. |
| --- | --- |

(5)

Huvudmålet för programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att successivt sänka den fortfarande höga skuldkvoten på ca 85 % av BNP år 2007 till omkring 71 % av BNP år 2011. Detta ska ske genom en gradvis uppbyggnad av nominella offentliga överskott till 1 % av BNP år 2011, med utgångspunkt i en balanserad budget 2008. Det primära överskottet, som har sjunkit sedan 2001 (från 7 % till 3,7 % av BNP 2007) väntas, parallellt med framstegen vad gäller skuldminskningen, öka till 4,4 % av BNP senast 2011. Till följd av att utfallet 2007 var sämre än väntat, ligger de finanspolitiska målen (både i nominella och strukturella termer) under hela programperioden lägre än i den tidigare uppdateringen. I enlighet med den allmänt vedertagna metoden beräknas det strukturella saldot förbättras från ett underskott på ca cirka 0,25 % av BNP 2007 till ett överskott på nästan 1,5 % av BNP 2011. I jämförelse med vad man räknade med i den tidigare uppdateringen av stabilitetsprogrammet kommer målet på medellång sikt – ett överskott på 0,5 % av BNP i strukturella termer (dvs. konjunkturrensat och exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder) – att uppnås först ett år senare, nämligen 2009. Justeringen sker både på utgifts- och intäktssidan. Den planerade utgiftsminskningen på 0,7 procentenheter av BNP i nominella termer kan i huvudsak tillskrivas minskade ränteutgifter till följd av att skuldkvoten beräknas minska. Intäktsökningen uppgår till 0,5 % av BNP och beror på att skattebaserna förväntas öka. Till skillnad från vad som anges i den tidigare uppdateringen anges det uttryckligen i programmet att engångsåtgärder inte kommer att användas igen efter 2008.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För det första kan de makroekonomiska villkoren komma att bli sämre än vad som beräknas i programmet, särskilt under 2008 och 2009. Framför allt kan de positiva antagandena avseende sysselsättning, löner och konsumtionsökning ha lett till att skatteintäkterna har överskattats. Dessutom verkar den förväntade allmänna skatteelasticiteten något hög under 2008. När det gäller primära utgifter, innehåller programmet inga åtgärder som verkar nödvändiga för att uppnå den planerade anpassningen mot bakgrund av ökande åldersrelaterade kostnader och beräkna relativt kraftiga löneökningar. Om man bortser från minskningen av räntekostnaderna, är sammansättningen av anpassningen dessutom kraftigt inriktad på intäktssidan, vilket möjligen minskar anpassningens hållbarhet. Medan budgeten i stort sett var i balans under de senaste åren, sköts de eftersträvade budgetöverskotten på framtiden. Trots de goda makroekonomiska villkoren under 2007 nåddes inte målet för de offentliga finanserna, till följd av att landet saknade en regering med fullständiga befogenheter efter parlamentsvalen i juni. Det förefaller nödvändigt med kompletterande åtgärder under 2008 för att uppnå målet. Mot bakgrund av ovan nämnda risker när det gäller de makroekonomiska utsikterna och målen för de offentliga finanserna, är det troligt att utvecklingen av skuldkvoten blir något mindre positiv än vad som förutspås i programmet, även om skulden stadigt fortsätter att minska. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som anges i programmet. För det första kan de makroekonomiska villkoren komma att bli sämre än vad som beräknas i programmet, särskilt under 2008 och 2009. Framför allt kan de positiva antagandena avseende sysselsättning, löner och konsumtionsökning ha lett till att skatteintäkterna har överskattats. Dessutom verkar den förväntade allmänna skatteelasticiteten något hög under 2008. När det gäller primära utgifter, innehåller programmet inga åtgärder som verkar nödvändiga för att uppnå den planerade anpassningen mot bakgrund av ökande åldersrelaterade kostnader och beräkna relativt kraftiga löneökningar. Om man bortser från minskningen av räntekostnaderna, är sammansättningen av anpassningen dessutom kraftigt inriktad på intäktssidan, vilket möjligen minskar anpassningens hållbarhet. Medan budgeten i stort sett var i balans under de senaste åren, sköts de eftersträvade budgetöverskotten på framtiden. Trots de goda makroekonomiska villkoren under 2007 nåddes inte målet för de offentliga finanserna, till följd av att landet saknade en regering med fullständiga befogenheter efter parlamentsvalen i juni. Det förefaller nödvändigt med kompletterande åtgärder under 2008 för att uppnå målet. Mot bakgrund av ovan nämnda risker när det gäller de makroekonomiska utsikterna och målen för de offentliga finanserna, är det troligt att utvecklingen av skuldkvoten blir något mindre positiv än vad som förutspås i programmet, även om skulden stadigt fortsätter att minska.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2009, såsom planeras i programmet. Under hela perioden kommer emellertid en tillräcklig säkerhetsmarginal att skapas för att underskottet inte ska riskera att överskrida referensvärdet 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Ytterligare strukturella åtgärder för de offentliga finanserna bör vidtas under 2008 inom ramen för den planerade budgetkontrollen i syfte att öka anpassningstakten mot målet på medellång sikt.
  På så vis kommer man att säkerställa att målet balans i de offentliga finanserna uppnås 2008 utan negativa överraskningar i fråga om tillväxten. Under 2009 bör den understödjas av åtgärder, i synnerhet på utgiftssidan, för att vara i linje med det referensvärde, en förbättring på 0,5 % av BNP, som anges i stabilitets- och tillväxtpakten och för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt. Rådet noterar också att budgetplanerna för 2008 inte är helt i överensstämmelse med Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken. Även om skuldkvoten kan komma att minska mindre än vad som förutspås i programmet, verkar den minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet över programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2009, såsom planeras i programmet. Under hela perioden kommer emellertid en tillräcklig säkerhetsmarginal att skapas för att underskottet inte ska riskera att överskrida referensvärdet 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Ytterligare strukturella åtgärder för de offentliga finanserna bör vidtas under 2008 inom ramen för den planerade budgetkontrollen i syfte att öka anpassningstakten mot målet på medellång sikt.

På så vis kommer man att säkerställa att målet balans i de offentliga finanserna uppnås 2008 utan negativa överraskningar i fråga om tillväxten. Under 2009 bör den understödjas av åtgärder, i synnerhet på utgiftssidan, för att vara i linje med det referensvärde, en förbättring på 0,5 % av BNP, som anges i stabilitets- och tillväxtpakten och för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt. Rådet noterar också att budgetplanerna för 2008 inte är helt i överensstämmelse med Eurogruppens riktlinjer från april 2007 för finanspolitiken. Även om skuldkvoten kan komma att minska mindre än vad som förutspås i programmet, verkar den minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet över programperioden.

| (8) | Belgien förefaller att vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är större än snittet i EU-27, främst till följd av en relativt stor ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande årtiondena. Den faktiska pensionsåldern i Belgien är en av de lägsta i EU och att höja den är målet för generationspakten, som innebär ett antal förändringar av pensionssystemet. Även om denna reform innebär ett steg i rätt riktning, visar nationella prognoser att den inte skulle minska hållbarhetsklyftorna. Den situation för de offentliga finanserna 2007 som förutses i programmet bidrar, även om den är något sämre än utgångsläget i det föregående programmet, till att kompensera de beräknade långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av den demografiska utvecklingen. Den är dock inte tillräcklig för att helt kompensera det framtida utgiftstrycket. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt, får ner skuldkvoten under fördragets referensvärde och genomför ytterligare åtgärder för att ta itu med den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Belgien förefaller att vara utsatt för medelstora risker med avseende på de offentliga finansernas hållbarhet. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är större än snittet i EU-27, främst till följd av en relativt stor ökning av pensionsutgifterna som andel av BNP under de kommande årtiondena. Den faktiska pensionsåldern i Belgien är en av de lägsta i EU och att höja den är målet för generationspakten, som innebär ett antal förändringar av pensionssystemet. Även om denna reform innebär ett steg i rätt riktning, visar nationella prognoser att den inte skulle minska hållbarhetsklyftorna. Den situation för de offentliga finanserna 2007 som förutses i programmet bidrar, även om den är något sämre än utgångsläget i det föregående programmet, till att kompensera de beräknade långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av den demografiska utvecklingen. Den är dock inte tillräcklig för att helt kompensera det framtida utgiftstrycket. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt, får ner skuldkvoten under fördragets referensvärde och genomför ytterligare åtgärder för att ta itu med den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Stabilitetsprogrammet förefaller i viss utsträckning överensstämma med genomföranderapporten om det nationella reformprogrammet från oktober 2007. I synnerhet ser båda rapporterna de offentliga finansernas hållbarhet mot bakgrund av en åldrande befolkning som en viktig utmaning för den belgiska ekonomin. Stabilitetsprogrammet innehåller dock varken någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt, eller några systematiska upplysningar om de direkta budgetkostnader eller besparingar som de viktigaste reformerna i de nationella reformprogrammen skulle medföra. Däremot beaktar beräkningarna av de offentliga finanserna effekterna av de åtgärder som redan genomförts på grundval av det nationella reformprogrammet. |
| --- | --- |

(9)

Stabilitetsprogrammet förefaller i viss utsträckning överensstämma med genomföranderapporten om det nationella reformprogrammet från oktober 2007. I synnerhet ser båda rapporterna de offentliga finansernas hållbarhet mot bakgrund av en åldrande befolkning som en viktig utmaning för den belgiska ekonomin. Stabilitetsprogrammet innehåller dock varken någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt, eller några systematiska upplysningar om de direkta budgetkostnader eller besparingar som de viktigaste reformerna i de nationella reformprogrammen skulle medföra. Däremot beaktar beräkningarna av de offentliga finanserna effekterna av de åtgärder som redan genomförts på grundval av det nationella reformprogrammet.

| (10) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(10)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i stort med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna och med de finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna inom euroområdet som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5).

Sammantaget är slutsatsen att man, efter en imponerande minskning av skuldkvoten sedan 1993 till 85 % 2007, i programmet räknar med en fortsatt och snabb minskning genom gradvis uppbyggda nominella överskott efter försämringen av de offentliga finanserna under 2007. Budgetkonsolideringen grundar sig framför allt på en minskning av räntekostnaderna och en ökning av skatteintäkterna. Insatserna vad gäller primära utgifter är fortfarande väldigt små. Det finns risker för att de finanspolitiska målen inte kan komma att uppnås, i synnerhet mot bakgrund av de relativt optimistiska makroekonomiska antagandena och det faktum att programmet inte anger åtgärder som verkar krävas för att uppnå målen. I avsaknad av kompletterande åtgärder förefaller anpassningen mot programmets mål på medellång sikt under 2008 inte vara tillräcklig och det verkar inte troligt att målen på medellång sikt kommer att uppnås som planerat 2009.

Mot bakgrund av denna bedömning och Eurogruppens riktlinjer för finanspolitiken från april 2007 uppmanas Belgien att

| i) | genomföra ytterligare strukturella åtgärder för de offentliga finanserna, för att säkerställa att målet balans i de offentliga finanserna uppnås 2008 utan negativa överraskningar i fråga om tillväxten, och säkerställa att målet på medellång sikt uppnås 2009 genom en strukturell anpassning motsvarande 0,5 % av BNP som riktmärke, bland annat genom att genomföra kompletterande strukturella åtgärder, i synnerhet på utgiftssidan, |
| --- | --- |

i)

genomföra ytterligare strukturella åtgärder för de offentliga finanserna, för att säkerställa att målet balans i de offentliga finanserna uppnås 2008 utan negativa överraskningar i fråga om tillväxten, och säkerställa att målet på medellång sikt uppnås 2009 genom en strukturell anpassning motsvarande 0,5 % av BNP som riktmärke, bland annat genom att genomföra kompletterande strukturella åtgärder, i synnerhet på utgiftssidan,

| ii) | mot bakgrund av den fortfarande höga skuldnivån och den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna fortsätta att ta itu med de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom höga strukturella primära överskott och genom reformer för att öka sysselsättningsgraden och den potentiella tillväxten samt hålla tillbaka de åldersrelaterade budgetkostnaderna. |
| --- | --- |

ii)

mot bakgrund av den fortfarande höga skuldnivån och den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna fortsätta att ta itu med de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom höga strukturella primära överskott och genom reformer för att öka sysselsättningsgraden och den potentiella tillväxten samt hålla tillbaka de åldersrelaterade budgetkostnaderna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP april 2008 | 2,8 | 2,7 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM april 2008 | 2,8 | 2,7 | 1,7 | 1,5 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP april 2008 | 2,3 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| KOM april 2008 | 2,3 | 1,8 | 3,6 | 2,3 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | i.u. |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | SP april 2008 | 0,1 | 0,3 | – 0,1 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,8 |
| KOM april 2008 (7) | 0,1 | 0,3 | – 0,3 | – 1,0 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)
  (i % av BNP) | SP april 2008 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| KOM april 2008 | 3,4 | 3,2 | 2,6 | 2,4 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | 2,4 | 2,7 | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP april 2008 | 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 |
| KOM april 2008 | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP april 2008 | 4,3 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 |
| KOM april 2008 | 4,3 | 3,7 | 3,3 | 2,9 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | SP april 2008 | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| KOM april 2008 | 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | SP april 2008 | – 0,4 | – 0,3 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 |
| KOM april 2008 | – 0,6 | – 0,3 | – 0,2 | – 0,1 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 (9) | – 0,4 | 0,1 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP april 2008 | 88,2 | 84,9 | 81,5 | 78,1 | 74,7 | 71,1 |
| KOM april 2008 | 88,2 | 84,9 | 81,9 | 79,9 | i.u. | i.u. |
| SP december 2006 | 87,7 | 83,9 | 80,4 | 76,6 | 72,6 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognos 2008 (KOM), kommissionens beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP april 2008

2,8

2,7

1,9

2,0

2,0

2,0

KOM april 2008

2,8

2,7

1,7

1,5

i.u.

i.u.

SP december 2006

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

SP april 2008

2,3

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

KOM april 2008

2,3

1,8

3,6

2,3

i.u.

i.u.

SP december 2006

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

i.u.

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

SP april 2008

0,1

0,3

– 0,1

– 0,4

– 0,5

– 0,8

KOM april 2008 (7)

0,1

0,3

– 0,3

– 1,0

i.u.

i.u.

SP december 2006

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)

(i % av BNP)

SP april 2008

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

KOM april 2008

3,4

3,2

2,6

2,4

i.u.

i.u.

SP december 2006

2,0

2,0

2,2

2,4

2,7

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP april 2008

0,3

– 0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

KOM april 2008

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,6

i.u.

i.u.

SP december 2006

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP april 2008

4,3

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

KOM april 2008

4,3

3,7

3,3

2,9

i.u.

i.u.

SP december 2006

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

SP april 2008

0,3

– 0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

KOM april 2008

0,3

– 0,3

– 0,2

– 0,1

i.u.

i.u.

SP december 2006

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

i.u.

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

SP april 2008

– 0,4

– 0,3

0,0

0,5

1,0

1,4

KOM april 2008

– 0,6

– 0,3

– 0,2

– 0,1

i.u.

i.u.

SP december 2006 (9)

– 0,4

0,1

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP april 2008

88,2

84,9

81,5

78,1

74,7

71,1

KOM april 2008

88,2

84,9

81,9

79,9

i.u.

i.u.

SP december 2006

87,7

83,9

80,4

76,6

72,6

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognos 2008 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som denna text hänvisar till återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uppdateringen lämnades in så fort en regering med fullständiga befogenheter hade installerats, dvs. långt efter den tidsfrist som fastställts i uppförandekoden (1 december).

(3)  Bedömningen beaktar bland annat kommissionens vårprognos 2008 och kommissionens bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(4)  EUT C 89, 24.4.2007, s. 2.

(5)  Framför allt saknas uppgifter om sektorsspecifika saldon.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, på grundval av uppgifter i programmen.

(7)  På grundval av en beräknad potentiell tillväxt på 2,5 %, 2,5 %, 2,2 % respektive 2,2 % under perioden 2006–2009.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt det senaste programmet minskar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder underskottet med 0,7 % av BNP 2006 och ökar underskottet med 0,1 % av BNP under 2007. Enligt kommissionens vårprognos minskar engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder underskottet med 0,9 % av BNP 2006 och ökar underskottet med 0,1 % av BNP under 2007.

(9)  Uppdateringen av stabilitetsprogrammet i december 2006 innehöll inga uppgifter om användningen av engångsåtgärder mellan 2008 och 2010.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognos 2008 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/6

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 8 juli 2008

om Polens uppdaterade konvergensprogram för 2007–2010

(2008/C 182/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den (8 juli 2008) behandlade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden 2007–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den (8 juli 2008) behandlade rådet Polens uppdaterade konvergensprogram som omfattar perioden 2007–2010 (2).

| (2) | Polen har nyligen lyckats minska inkomstklyftan mot EU-genomsnittet i och med att den reala BNP-tillväxten ökade från omkring 4,5 % i genomsnitt 2003–2005 till över 6 % 2006–2007. Tack vare den sysselsättningsintensiva produktionsökningen förbättrades situationen på arbetsmarknaden avsevärt och arbetslösheten sjönk från nästan 20 % 2003 till 9,5 % 2007. Den sjunkande arbetslösheten beror, vid sidan av en enorm ökning av sysselsättningen, på en krympande arbetsstyrka på grund av migration. Snedvridning av incitamenten för arbete, som förstärks av den stora emigrationen, ökar arbetskraftsbristen i vissa sektorer. Den alltmer ansträngda arbetsmarknaden pressar lönerna uppåt, vilket tillsammans med högre mat- och oljepriser har en negativ inverkan på HIKP-inflationen, som man visserligen lyckades hålla på en måttlig nivå under en period från 2005 fram till första halvåret 2007, men som ökade avsevärt i slutet av 2007. Efter att ha nått sin högsta punkt på 6,25 % av BNP 2003 gick det offentliga underskottet i genomsnitt ned med över en procentenhet per år, för att nå 2 % av BNP 2007. De senaste åren har resultaten i allmänhet varit bättre än målen tack vare positiva överraskningar i fråga om tillväxt, som lett till extraordinära intäkter, samt ett ofullständigt genomförande av utgiftsplaner. Den fortsatta konsolideringen av de offentliga finanserna kommer på ett avgörande sätt att bero på reformen av systemet för sociala transfereringar (framför allt förtidspensioner och invaliditetsersättningar) och ett ökat deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(2)

Polen har nyligen lyckats minska inkomstklyftan mot EU-genomsnittet i och med att den reala BNP-tillväxten ökade från omkring 4,5 % i genomsnitt 2003–2005 till över 6 % 2006–2007. Tack vare den sysselsättningsintensiva produktionsökningen förbättrades situationen på arbetsmarknaden avsevärt och arbetslösheten sjönk från nästan 20 % 2003 till 9,5 % 2007. Den sjunkande arbetslösheten beror, vid sidan av en enorm ökning av sysselsättningen, på en krympande arbetsstyrka på grund av migration. Snedvridning av incitamenten för arbete, som förstärks av den stora emigrationen, ökar arbetskraftsbristen i vissa sektorer. Den alltmer ansträngda arbetsmarknaden pressar lönerna uppåt, vilket tillsammans med högre mat- och oljepriser har en negativ inverkan på HIKP-inflationen, som man visserligen lyckades hålla på en måttlig nivå under en period från 2005 fram till första halvåret 2007, men som ökade avsevärt i slutet av 2007. Efter att ha nått sin högsta punkt på 6,25 % av BNP 2003 gick det offentliga underskottet i genomsnitt ned med över en procentenhet per år, för att nå 2 % av BNP 2007. De senaste åren har resultaten i allmänhet varit bättre än målen tack vare positiva överraskningar i fråga om tillväxt, som lett till extraordinära intäkter, samt ett ofullständigt genomförande av utgiftsplaner. Den fortsatta konsolideringen av de offentliga finanserna kommer på ett avgörande sätt att bero på reformen av systemet för sociala transfereringar (framför allt förtidspensioner och invaliditetsersättningar) och ett ökat deltagande på arbetsmarknaden.

| (3) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten gradvis kommer att minska från 6,5 % år 2007 till i genomsnitt 5,2 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets beräkningar av inflationen verkar vara i underkant, vilket beror på något optimistiska antaganden om importpriser och en relativt liten ökning av den nominella ersättningen per anställd. |
| --- | --- |

(3)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten gradvis kommer att minska från 6,5 % år 2007 till i genomsnitt 5,2 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets beräkningar av inflationen verkar vara i underkant, vilket beror på något optimistiska antaganden om importpriser och en relativt liten ökning av den nominella ersättningen per anställd.

| (4) | Det offentliga underskottet för 2007 uppgick till 2,0 % av BNP, jämfört med beräkningen på 3,4 % i konvergensprogrammet från november 2006. Huvudskälet var betydligt högre real och nominell BNP-tillväxt än vad som antogs i november 2006, men utgifterna stramades också åt. Framför allt gjorde företagens höga lönsamhet det möjligt att hålla tillbaka ökningen av subventionerna, samtidigt som den snabbt minskande arbetslösheten och den genom Hausnerplanen (4) avskaffade indexeringen också begränsade ökningen av sociala transfereringar. Dessutom var ersättningarna till anställda i den offentliga sektorn lägre än planerat. Slutligen var de offentliga investeringarna lägre än beräknat på grund av att EU-medel utnyttjades i mindre utsträckning än planerat. Totalt var utgifternas andel av BNP 1,5 procentenheter lägre än vad som beräknades i november 2006. På intäktssidan var intäkterna från indirekta skatter och sociala avgifter bättre än beräkningarna från november 2006, vilket huvudsakligen berodde på att sysselsättningen och lönerna ökat mycket. Dessa positiva överraskningar uppvägdes av sämre resultat för andra inkomstposter (direkta skatter på grund av höjda skatteskikt). Totalt sett ledde detta till en inkomstkvot strax under den planerade. I och med att det strukturella saldot förbättrades med omkring 1,5 procentenhet följde genomförandet av budgeten mer än väl uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (5). |
| --- | --- |

(4)

Det offentliga underskottet för 2007 uppgick till 2,0 % av BNP, jämfört med beräkningen på 3,4 % i konvergensprogrammet från november 2006. Huvudskälet var betydligt högre real och nominell BNP-tillväxt än vad som antogs i november 2006, men utgifterna stramades också åt. Framför allt gjorde företagens höga lönsamhet det möjligt att hålla tillbaka ökningen av subventionerna, samtidigt som den snabbt minskande arbetslösheten och den genom Hausnerplanen (4) avskaffade indexeringen också begränsade ökningen av sociala transfereringar. Dessutom var ersättningarna till anställda i den offentliga sektorn lägre än planerat. Slutligen var de offentliga investeringarna lägre än beräknat på grund av att EU-medel utnyttjades i mindre utsträckning än planerat. Totalt var utgifternas andel av BNP 1,5 procentenheter lägre än vad som beräknades i november 2006. På intäktssidan var intäkterna från indirekta skatter och sociala avgifter bättre än beräkningarna från november 2006, vilket huvudsakligen berodde på att sysselsättningen och lönerna ökat mycket. Dessa positiva överraskningar uppvägdes av sämre resultat för andra inkomstposter (direkta skatter på grund av höjda skatteskikt). Totalt sett ledde detta till en inkomstkvot strax under den planerade. I och med att det strukturella saldot förbättrades med omkring 1,5 procentenhet följde genomförandet av budgeten mer än väl uppmaningen i rådets yttrande av den 27 februari 2007 om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet (5).

| (5) | Det viktigaste målet för budgetstrategin är en varaktig minskning av det strukturella underskottet i de offentliga finanserna (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) i syfte att uppnå målet på medellång sikt för de offentliga finanserna, som är ett strukturellt underskott på 1 % av BNP 2011, dvs. ett år efter programperioden. Detta är i enlighet med det tidigare konvergensprogrammet, enligt vilket målet på medellång sikt skulle uppnås ”efter 2010”. Efter att ha försämrats med 0,5 procentenheter till 2,5 % av BNP 2008 planeras en förbättring av det nominella underskottet till 1,5 % till 2010. Det primära saldot följer en liknande utveckling och beräknas öka från – 0,2 % av BNP 2008 till 0,8 % 2010. Mot bakgrund av avtagande produktionsökning förväntas ändringarna av det strukturella saldot, som beräknats i enlighet med den allmänt vedertagna metoden, bli större och det strukturella underskottet minska från omkring 2,75 % av BNP 2008 till strax över 1 % 2010. Anpassningen av de offentliga finanserna är utgiftsbaserad och tyngdpunkten ligger på 2009 och 2010. År 2008 beror det försämrade underskottet framför allt på den kraftigt ökade investeringskvoten och en stor sänkning av de sociala avgifterna (som delvis uppvägs av en ökning av andra intäkter). Under 2009–2010 kommer konsolideringen främst att uppnås genom återhållsamhet när det gäller ersättningar till anställda, sociala transfereringar och förbrukning av insatsvaror i produktionsledet. Den planerade takten för minskningen av underskottet mellan 2007 och 2009 är lägre än i den förra uppdateringen. Startpunkten (2007) och vart och ett av de nya underskottsmålen från uppdateringen av konvergensprogrammet från mars 2008 är dock bättre än målen i uppdateringen från november 2006. |
| --- | --- |

(5)

Det viktigaste målet för budgetstrategin är en varaktig minskning av det strukturella underskottet i de offentliga finanserna (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) i syfte att uppnå målet på medellång sikt för de offentliga finanserna, som är ett strukturellt underskott på 1 % av BNP 2011, dvs. ett år efter programperioden. Detta är i enlighet med det tidigare konvergensprogrammet, enligt vilket målet på medellång sikt skulle uppnås ”efter 2010”. Efter att ha försämrats med 0,5 procentenheter till 2,5 % av BNP 2008 planeras en förbättring av det nominella underskottet till 1,5 % till 2010. Det primära saldot följer en liknande utveckling och beräknas öka från – 0,2 % av BNP 2008 till 0,8 % 2010. Mot bakgrund av avtagande produktionsökning förväntas ändringarna av det strukturella saldot, som beräknats i enlighet med den allmänt vedertagna metoden, bli större och det strukturella underskottet minska från omkring 2,75 % av BNP 2008 till strax över 1 % 2010. Anpassningen av de offentliga finanserna är utgiftsbaserad och tyngdpunkten ligger på 2009 och 2010. År 2008 beror det försämrade underskottet framför allt på den kraftigt ökade investeringskvoten och en stor sänkning av de sociala avgifterna (som delvis uppvägs av en ökning av andra intäkter). Under 2009–2010 kommer konsolideringen främst att uppnås genom återhållsamhet när det gäller ersättningar till anställda, sociala transfereringar och förbrukning av insatsvaror i produktionsledet. Den planerade takten för minskningen av underskottet mellan 2007 och 2009 är lägre än i den förra uppdateringen. Startpunkten (2007) och vart och ett av de nya underskottsmålen från uppdateringen av konvergensprogrammet från mars 2008 är dock bättre än målen i uppdateringen från november 2006.

| (6) | Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget väl uppvägda för 2008, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Underskottsmålet för 2008 enligt programmet är det samma som i vårprognosen från 2008 (2,5 % av BNP). Uppgifterna om in- och utbetalningar i statsbudgeten för första kvartalet 2008 tyder på att intäkterna kommer att vara större än enligt budgetberäkningarna, men programmet utgår från en aningen högre tillväxt än i kommissionens vårprognos från 2008 och det fortfarande ökande lönetrycket i den offentliga sektorn utgör en risk för de offentliga finanserna.
  På andra sidan kommer en högre inflation än vad som antogs i programmet att minska utgiftskvoten 2008 eftersom utgifterna huvudsakligen fastställs i nominella termer. Under 2009 kan dock den högre inflationen från 2008 stimulera löneökningar i den offentliga sektorn och leda till högre pensioner och sociala förmåner än vad som antas i programmet, och detta kan förstärkas ytterligare av den reform av indexeringsmekanismen som från och med 2008 knyter sociala förmåner inte bara till konsumentpriser utan också delvis till löner. Skattesänkningar har redan antagits av Europaparlamentet men de åtgärder som ska uppväga detta har ännu inte fastställts och genomförts. Om den höga sysselsättningstillväxt som regeringen utgår från inte kan bibehållas kan det bli besvärligt att efter 2008 fortsätta med den konsolidering av de offentliga finanserna som 2006–2007 byggde på en sysselsättningsintensiv tillväxt. På andra sidan har saldot i de offentliga finanserna utvecklats på ett bra sätt: Intäkterna har ofta visat sig vara högre än beräknat medan utgifterna varit lägre än planerat. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget väl uppvägda för 2008, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Underskottsmålet för 2008 enligt programmet är det samma som i vårprognosen från 2008 (2,5 % av BNP). Uppgifterna om in- och utbetalningar i statsbudgeten för första kvartalet 2008 tyder på att intäkterna kommer att vara större än enligt budgetberäkningarna, men programmet utgår från en aningen högre tillväxt än i kommissionens vårprognos från 2008 och det fortfarande ökande lönetrycket i den offentliga sektorn utgör en risk för de offentliga finanserna.

På andra sidan kommer en högre inflation än vad som antogs i programmet att minska utgiftskvoten 2008 eftersom utgifterna huvudsakligen fastställs i nominella termer. Under 2009 kan dock den högre inflationen från 2008 stimulera löneökningar i den offentliga sektorn och leda till högre pensioner och sociala förmåner än vad som antas i programmet, och detta kan förstärkas ytterligare av den reform av indexeringsmekanismen som från och med 2008 knyter sociala förmåner inte bara till konsumentpriser utan också delvis till löner. Skattesänkningar har redan antagits av Europaparlamentet men de åtgärder som ska uppväga detta har ännu inte fastställts och genomförts. Om den höga sysselsättningstillväxt som regeringen utgår från inte kan bibehållas kan det bli besvärligt att efter 2008 fortsätta med den konsolidering av de offentliga finanserna som 2006–2007 byggde på en sysselsättningsintensiv tillväxt. På andra sidan har saldot i de offentliga finanserna utvecklats på ett bra sätt: Intäkterna har ofta visat sig vara högre än beräknat medan utgifterna varit lägre än planerat.

| (7) | Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007, i enlighet med rådets rekommendation. En säkerhetsmarginal mot överskridande av underskottsgränsen på 3 % av BNP kan dock inte säkerställas under programperioden. Dessutom är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2011 i enlighet med programmet. Med tanke på att ekonomin har gynnsamma tillväxtvillkor är takten i anpassningen till det medelfristiga målet enligt programmet otillräcklig och behöver skyndas på under 2008 för att vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Därefter bör det som uppnåtts få stöd av åtgärder. Om ett inflations- och lönetryck skulle uppstå, kommer det att krävas en stramare finanspolitik än i programmet för att undvika överhettning. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara förenlig med en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet senast 2007, i enlighet med rådets rekommendation. En säkerhetsmarginal mot överskridande av underskottsgränsen på 3 % av BNP kan dock inte säkerställas under programperioden. Dessutom är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att målet på medellång sikt för de offentliga finanserna med säkerhet ska kunna uppnås senast 2011 i enlighet med programmet. Med tanke på att ekonomin har gynnsamma tillväxtvillkor är takten i anpassningen till det medelfristiga målet enligt programmet otillräcklig och behöver skyndas på under 2008 för att vara i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Därefter bör det som uppnåtts få stöd av åtgärder. Om ett inflations- och lönetryck skulle uppstå, kommer det att krävas en stramare finanspolitik än i programmet för att undvika överhettning.

| (8) | Polen förefaller vara utsatt för små risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Även om det med anledning av konvergensprogrammet finns ett litet strukturellt primärt underskott i saldot för de offentliga finanserna 2007 är de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande de lägsta i EU enligt de beräkningar som gjordes 2005 och som grundar sig på den allmänt vedertagna metoden. Från och med 2008 kommer dock de sociala förmånerna att inte bara vara indexerade till konsumentpriserna utan även delvis till lönerna och detta kommer att öka utgifterna på längre sikt. Ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna, inklusive en reform av förtidspensionerna (införande av ”överbryggningspensioner” som begränsar förtidspensioneringen till vissa yrken) som planerades i konvergensprogrammet, skulle därför bidra till att både stimulera förvärvsfrekvensen och sysselsättningen och begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

Polen förefaller vara utsatt för små risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. Även om det med anledning av konvergensprogrammet finns ett litet strukturellt primärt underskott i saldot för de offentliga finanserna 2007 är de långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande de lägsta i EU enligt de beräkningar som gjordes 2005 och som grundar sig på den allmänt vedertagna metoden. Från och med 2008 kommer dock de sociala förmånerna att inte bara vara indexerade till konsumentpriserna utan även delvis till lönerna och detta kommer att öka utgifterna på längre sikt. Ytterligare konsolidering av de offentliga finanserna, inklusive en reform av förtidspensionerna (införande av ”överbryggningspensioner” som begränsar förtidspensioneringen till vissa yrken) som planerades i konvergensprogrammet, skulle därför bidra till att både stimulera förvärvsfrekvensen och sysselsättningen och begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Konvergensprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I synnerhet omfattar båda programmen en reform av förtidspensioner och invaliditetsersättningar, en reform av socialförsäkringssystemet för jordbrukare, en reform av hälso- och sjukvårdssektorn, en omorganisering och decentralisering av de offentliga finanserna samt en flerårig budgetplanering. Konvergensprogrammet innehåller dock inte någon kvalitativ bedömning av den sammantagna effekten enligt rapporten från oktober 2007 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt (t.ex. en diskussion om effekterna på potentiell tillväxt och sysselsättning). Programmet innehåller dock systematiska upplysningar om de direkta budgetkostnader som de viktigaste reformerna i det nationella reformprogrammet skulle medföra. |
| --- | --- |

(9)

Konvergensprogrammet verkar ligga i linje med rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet. I synnerhet omfattar båda programmen en reform av förtidspensioner och invaliditetsersättningar, en reform av socialförsäkringssystemet för jordbrukare, en reform av hälso- och sjukvårdssektorn, en omorganisering och decentralisering av de offentliga finanserna samt en flerårig budgetplanering. Konvergensprogrammet innehåller dock inte någon kvalitativ bedömning av den sammantagna effekten enligt rapporten från oktober 2007 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt (t.ex. en diskussion om effekterna på potentiell tillväxt och sysselsättning). Programmet innehåller dock systematiska upplysningar om de direkta budgetkostnader som de viktigaste reformerna i det nationella reformprogrammet skulle medföra.

| (10) | Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi är delvis förenlig med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller finanspolitiken som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin och som tagits med i de integrerade riktlinjerna. Programmet omfattar en fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna, men inga ytterligare mekanismer för att stärka kontrollen över utgifterna nämns. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammets finanspolitiska strategi är delvis förenlig med de länderspecifika allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller finanspolitiken som utfärdats inom ramen för Lissabonstrategin och som tagits med i de integrerade riktlinjerna. Programmet omfattar en fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna, men inga ytterligare mekanismer för att stärka kontrollen över utgifterna nämns.

| (11) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa frivilliga uppgifter. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa frivilliga uppgifter.

Sammantaget är slutsatsen att, efter korrigeringen av underskottet i de offentliga finanserna 2007 och trots att underskottet och skulden kommer att ligga kvar under referensvärdena på 3 % respektive 60 % av BNP, räknar programmet med en försämring av saldot i de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP 2008 och framsteg mot det medelfristiga målet som huvudsakligen sker under åren därefter, mot bakgrund av gynnsamma tillväxtutsikter. Den beräknade strukturella försämringen med nästan 0,5 % av BNP under 2008 är inte i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Med tanke på riskerna för att målen för de offentliga finanserna inte uppnås från och med 2009, främst på grund av avsaknad av specificerade åtgärder, kanske målet på medellång sikt enligt programmet inte uppnås 2011. Om inflationstryck uppstår behöver dessutom finanspolitiken vara stramare än vad som förutses i programmet. Risken för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet framstår som låg i Polen, men systemet för förtidspensionering behöver reformeras.

Mot bakgrund av denna bedömning, och med hänsyn till behovet av att säkerställa hållbara offentliga finanser, uppmanas Polen att dra nytta av de gynnsamma tillväxtvillkoren för att höja takten i den strukturella anpassningen mot målet på medellång sikt, bland annat med hänsyn till ett eventuellt inflationstryck, genom att använda extra intäkter och outnyttjade medel för att minska underskottet 2008 och genom att precisera och genomföra åtgärder under de följande åren, särskilt på utgiftssidan.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP mars 2008 | 6,2 | 6,5 | 5,5 | 5,0 | 5,0 |
| KOM april 2008 | 6,2 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | i.u. |
| KP november 2006 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP mars 2008 | 1,3 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 |
| KOM april 2008 | 1,3 | 2,6 | 4,3 | 3,4 | i.u. |
| KP november 2006 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 | i.u. |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | KP mars 2008 | 0,5 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 |
| KOM april 2008 (7) | 0,6 | 1,2 | 0,5 | – 0,7 | i.u. |
| KP november 2006 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)
  (i % av BNP) | KP mars 2008 | – 2,6 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 |
| KOM april 2008 | – 2,5 | – 2,6 | – 2,3 | – 3,6 | i.u. |
| KP november 2006 | – 1,6 | – 1,8 | – 2,2 | – 2,7 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP mars 2008 | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 |
| KOM april 2008 | – 3,8 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,6 | i.u. |
| KP november 2006 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP mars 2008 | – 1,1 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 |
| KOM april 2008 | – 1,1 | 0,6 | 0,2 | 0,1 | i.u. |
| KP november 2006 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,6 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | KP mars 2008 | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM april 2008 | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | i.u. |
| KP november 2006 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP mars 2008 | – 4,0 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM april 2008 | – 4,0 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,3 | i.u. |
| KP november 2006 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP mars 2008 | 47,6 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 |
| KOM april 2008 | 47,6 | 45,2 | 44,5 | 44,1 | i.u. |
| KP november 2006 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens vårprognos 2008 (KOM), kommissionens beräkningar. Kommissionens avdelningars beräkningar. |

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

KP mars 2008

6,2

6,5

5,5

5,0

5,0

KOM april 2008

6,2

6,5

5,3

5,0

i.u.

KP november 2006

5,4

5,1

5,1

5,6

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP mars 2008

1,3

2,6

3,5

2,9

2,5

KOM april 2008

1,3

2,6

4,3

3,4

i.u.

KP november 2006

1,4

2,1

2,5

2,5

i.u.

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

KP mars 2008

0,5

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

KOM april 2008 (7)

0,6

1,2

0,5

– 0,7

i.u.

KP november 2006

0,5

0,5

0,3

0,4

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)

(i % av BNP)

KP mars 2008

– 2,6

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

KOM april 2008

– 2,5

– 2,6

– 2,3

– 3,6

i.u.

KP november 2006

– 1,6

– 1,8

– 2,2

– 2,7

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP mars 2008

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

KOM april 2008

– 3,8

– 2,0

– 2,5

– 2,6

i.u.

KP november 2006

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP mars 2008

– 1,1

0,2

– 0,2

0,3

0,8

KOM april 2008

– 1,1

0,6

0,2

0,1

i.u.

KP november 2006

– 1,5

– 1,0

– 0,7

– 0,6

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

KP mars 2008

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

KOM april 2008

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

i.u.

KP november 2006

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

i.u.

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KP mars 2008

– 4,0

– 2,4

– 2,8

– 1,9

– 1,1

KOM april 2008

– 4,0

– 2,5

– 2,7

– 2,3

i.u.

KP november 2006

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP mars 2008

47,6

44,9

44,2

43,3

42,3

KOM april 2008

47,6

45,2

44,5

44,1

i.u.

KP november 2006

48,9

50,0

50,3

50,2

i.u.

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens vårprognos 2008 (KOM), kommissionens beräkningar. Kommissionens avdelningars beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uppdateringen lämnades in mer än 16 veckor efter tidsfristen den 1 december som fastställts i uppförandekoden, på grund av bildandet av en ny regering i november efter de allmänna valen i oktober.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt 2008 års vårprognos från kommissionen samt dess bedömning av rapporten från oktober 2007 om genomförandet av det nationella reformprogrammet.

(4)  Det hittills mest heltäckande och konkreta försöket att reformera utgifterna, som föreslogs 2003, syftade till att minska de offentliga utgifterna för social trygghet, offentlig förvaltning och statligt stöd. Hausnerplanen ersatte bland annat årlig indexering med en indexering när den ackumulerade inflationen överstiger 5 % eller vart tredje år (beroende på vilket som inträffar först).

(5)  EUT C 72, 29.3.2007, s. 13.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen på grundval av uppgifterna i dessa.

(7)  På grundval av en beräknad potentiell tillväxt på 5,2 %, 5,9 %, 6,0 % respektive 6,2 % under perioden 2006–2009.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Varken kommissionens höstprognos eller det senaste programmet innehåller några engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

Källa:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens vårprognos 2008 (KOM), kommissionens beräkningar. Kommissionens avdelningars beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/10

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 182/03)

| Datum för antagande av beslutet | 4.4.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 591/03 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Lazio |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Rättslig grund | Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità» |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Investeringar som rör saluföring av jordbruksprodukter samt tekniskt bistånd som syftar till att höja jordbruksprodukternas kvalitet |
| Det föreslagna stödets form | Direkt bidrag |
| Budget | 513 358,16 EUR per år |
| Stödnivå | Högst 40 % |
| Varaktighet | Två år |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Lazio |
| Via Cristoforo Colombo, 212 |
| I-00147 Roma |

Datum för antagande av beslutet

4.4.2007

Stöd nr

N 591/03

Medlemsstat

Italien

Region

Lazio

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Rättslig grund

Legge regionale 28 ottobre 2002 n. 35 «Riconoscimento ed incentivazione dei mercati delle qualità»

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Investeringar som rör saluföring av jordbruksprodukter samt tekniskt bistånd som syftar till att höja jordbruksprodukternas kvalitet

Det föreslagna stödets form

Direkt bidrag

Budget

513 358,16 EUR per år

Stödnivå

Högst 40 %

Varaktighet

Två år

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Lazio

Via Cristoforo Colombo, 212

I-00147 Roma

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 403/06 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG |
| Rättslig grund | Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG) |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Investeringar |
| Det föreslagna stödets form | Garanti |
| Budget | Ej fastställda |
| Stödnivå | 1,389 % |
| Varaktighet | Till slutet av landöverföringsprogrammet |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | BVVG |
| Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH |
| Schönhauser Allee 120 |
| D-10437 Berlin |

Datum för antagande av beslutet

5.12.2007

Stöd nr

N 403/06

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Bürgschaftsprogramm zur Beschleunigung des Verkaufs landwirtschaftlicher Flächen nach dem EALG

Rättslig grund

Entschädigungs- und Ausgleichsleistungsgesetz (EALG)

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Investeringar

Det föreslagna stödets form

Garanti

Budget

Ej fastställda

Stödnivå

1,389 %

Varaktighet

Till slutet av landöverföringsprogrammet

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

BVVG

Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH

Schönhauser Allee 120

D-10437 Berlin

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.11.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 414/07 |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων |
| Rättslig grund | Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ogynnsamma klimatförhållanden; naturkatastrofer |
| Stödform | Subventioner |
| Budget | 170 000 000 EUR |
| Stödnivå | Upp till 80 % |
| Varaktighet | Till och med år 2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | ΕΛ.Γ.Α. |
| Μεσογείων 45 |
| GR-11510 Αθήνα |

Datum för antagande av beslutet

14.11.2007

Stöd nr

N 414/07

Medlemsstat

Grekland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Κανονισμός Κρατικών Οικονομικών Ενισχύσεων

Rättslig grund

Σχέδιο διϋπουργικής απόφασης

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ogynnsamma klimatförhållanden; naturkatastrofer

Stödform

Subventioner

Budget

170 000 000 EUR

Stödnivå

Upp till 80 %

Varaktighet

Till och med år 2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

ΕΛ.Γ.Α.

Μεσογείων 45

GR-11510 Αθήνα

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 17.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 554/07 |
| Medlemsstat | Bulgarien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия |
| Rättslig grund | 1. | Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998 |

Datum för antagande av beslutet

17.10.2007

Stöd nr

N 554/07

Medlemsstat

Bulgarien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия

Rättslig grund

1.

Agricultural Producers Support Act, art. 12, par. 1, p. 2 and par. 2, p. 1, item „а“, SG 58/1998

| 2. | Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions |
| --- | --- |

2.

Instructions on the granting of state aid for compensation of losses incurred by agricultural producers for totally devastated areas as a result of natural disasters or adverse weather conditions

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för förluster vid naturkatastrofer och ogynnsamma väderförhållanden

Stödform

Direkta bidrag

Budget

Den årliga budgeten uppgår till 200 000 000 BGN (ca 102 259 944,78 EUR) och totalbeloppet är 600 000 000 BGN (ca 306 779 834,34 EUR)

Stödnivå

Upp till 80 %

Varaktighet

Från och med kommissionens godkännande till och med den 1.11.2010

Ekonomisk sektor

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Държавен фонд „Земеделие“ |
| --- |
| Цар Освободител 136 |
| BG-1618 София |

Държавен фонд „Земеделие“

Цар Освободител 136

BG-1618 София

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/13

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2008/C 182/04)

| Datum för antagande av beslutet | 5.12.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 40/A/05 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | — |
| Benämning | Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Rättslig grund | Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

  Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Kompensation för inkomstförluster till följd av krisen på jordbruksmarknaden 2005. Stöd av mindre betydelse.
  Kompensation för skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden (stöd NN 54/A/04) |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | — | 109 miljoner EUR för marknadskriser |

Datum för antagande av beslutet

5.12.2007

Stöd nr

NN 40/A/05

Medlemsstat

Italien

Region

—

Benämning

Misure urgenti nel settore agroalimentare, legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter, e legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Rättslig grund

Legge n. 71/2005, articolo 1, commi 1, 1bis, 1ter e 3ter

Legge n. 231/2005, articolo 1, commi 1-4

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Kompensation för inkomstförluster till följd av krisen på jordbruksmarknaden 2005. Stöd av mindre betydelse.

Kompensation för skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden (stöd NN 54/A/04)

Stödform

Direktstöd

Budget

—

109 miljoner EUR för marknadskriser

| — | 120 miljoner EUR som kompensation för skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden (stöd NN 54/A/04) |
| --- | --- |

—

120 miljoner EUR som kompensation för skador på jordbruksproduktionen till följd av ogynnsamma väderleksförhållanden (stöd NN 54/A/04)

Stödnivå

Varierande

Varaktighet

Tills alla utbetalningar gjorts

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 10.10.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 163/07 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013 |
| Rättslig grund | National Development Plan 2007-2013 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Utveckling av sektorn för trädgårdsodling genom stöd till investeringar i specialiserade anläggningar och utrustningar för kommersiell trädgårdsodling |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 49 miljoner EUR |
| Stödnivå | 40 %
  50 % för unga jordbrukare |
| Varaktighet | Datum för kommissionens skrivelse till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | NACE-kod
  A001 – Jordbruk, jakt och service i anslutning härtill |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department of Agriculture and Food |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Datum för antagande av beslutet

10.10.2007

Stöd nr

N 163/07

Medlemsstat

Irland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Scheme of Investment Aid for the Development of the Commercial Horticulture Sector 2007-2013

Rättslig grund

National Development Plan 2007-2013

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Utveckling av sektorn för trädgårdsodling genom stöd till investeringar i specialiserade anläggningar och utrustningar för kommersiell trädgårdsodling

Stödform

Direktstöd

Budget

49 miljoner EUR

Stödnivå

40 %

50 % för unga jordbrukare

Varaktighet

Datum för kommissionens skrivelse till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

NACE-kod

A001 – Jordbruk, jakt och service i anslutning härtill

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department of Agriculture and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

Ireland

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5182 – Shell/BP/AFS/Globefuel)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 182/05)

Kommissionen beslutade den 11 juli 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5182. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5182. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5134 – Spar/Plus Hungary)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 182/06)

Kommissionen beslutade den 25 juni 2008 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på tyska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5134. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32008M5134. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/16

---

Eurons växelkurs (1)

18 juli 2008

(2008/C 182/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,5816 |
| JPY | japansk yen | 169,03 |
| DKK | dansk krona | 7,4599 |
| GBP | pund sterling | 0,79315 |
| SEK | svensk krona | 9,4496 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6207 |
| ISK | isländsk krona | 125,16 |
| NOK | norsk krona | 8,0590 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,063 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 228,16 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7030 |
| PLN | polsk zloty | 3,2188 |
| RON | rumänsk leu | 3,5528 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,335 |
| TRY | turkisk lira | 1,8795 |
| AUD | australisk dollar | 1,6288 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5901 |
| HKD | Hongkongdollar | 12,3335 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0719 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1432 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 603,74 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,9170 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,7816 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2231 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 468,48 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,1315 |
| PHP | filippinsk peso | 70,025 |
| RUB | rysk rubel | 36,7559 |
| THB | thailändsk baht | 52,711 |
| BRL | brasiliansk real | 2,5179 |
| MXN | mexikansk peso | 16,1469 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,5816

JPY

japansk yen

169,03

DKK

dansk krona

7,4599

GBP

pund sterling

0,79315

SEK

svensk krona

9,4496

CHF

schweizisk franc

1,6207

ISK

isländsk krona

125,16

NOK

norsk krona

8,0590

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,063

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

228,16

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7030

PLN

polsk zloty

3,2188

RON

rumänsk leu

3,5528

SKK

slovakisk koruna

30,335

TRY

turkisk lira

1,8795

AUD

australisk dollar

1,6288

CAD

kanadensisk dollar

1,5901

HKD

Hongkongdollar

12,3335

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0719

SGD

singaporiansk dollar

2,1432

KRW

sydkoreansk won

1 603,74

ZAR

sydafrikansk rand

11,9170

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,7816

HRK

kroatisk kuna

7,2231

IDR

indonesisk rupiah

14 468,48

MYR

malaysisk ringgit

5,1315

PHP

filippinsk peso

70,025

RUB

rysk rubel

36,7559

THB

thailändsk baht

52,711

BRL

brasiliansk real

2,5179

MXN

mexikansk peso

16,1469

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/17

---

Meddelande om tillämpning och kommande utveckling av gemenskapens lagstiftning om fordonsutsläpp från lätta fordon och om tillgång till information om reparation och underhåll (Euro 5 och 6)

(2008/C 182/08)

| 1. | I detta meddelande ges bakgrundsinformation till förordning (EG) nr 715/2007 (Euro 5 och 6) och till dess genomförandelagstiftning. I denna förordning fastställs krav för typgodkännande av lätta fordon med avseende på utsläpp och för tillgång till information om reparation och underhåll av fordon. De tekniska kraven träder i kraft i två steg, dels för utsläppsgränsvärden för Euro 5 den 1 september 2009 och dels för utsläppsgränsvärden för Euro 6 den 1 september 2014. |
| --- | --- |

1.

I detta meddelande ges bakgrundsinformation till förordning (EG) nr 715/2007 (Euro 5 och 6) och till dess genomförandelagstiftning. I denna förordning fastställs krav för typgodkännande av lätta fordon med avseende på utsläpp och för tillgång till information om reparation och underhåll av fordon. De tekniska kraven träder i kraft i två steg, dels för utsläppsgränsvärden för Euro 5 den 1 september 2009 och dels för utsläppsgränsvärden för Euro 6 den 1 september 2014.

| 2. | Syftet med detta meddelande är att uttrycka kommissionens avsikter med denna lagstiftning. Förordningen och dess genomförandeåtgärder innehåller de detaljerade tekniska bestämmelser som krävs för att genomföra de viktigaste kraven. Det finns emellertid ett antal områden där kommissionen anser att ytterligare översyn av lagstiftningen kommer att krävas i framtiden. |
| --- | --- |

2.

Syftet med detta meddelande är att uttrycka kommissionens avsikter med denna lagstiftning. Förordningen och dess genomförandeåtgärder innehåller de detaljerade tekniska bestämmelser som krävs för att genomföra de viktigaste kraven. Det finns emellertid ett antal områden där kommissionen anser att ytterligare översyn av lagstiftningen kommer att krävas i framtiden.

| 3. | I nu gällande förordning ingår en fullständig uppsättning av de krav som behövs för typgodkännande av fordon enligt den ursprungliga anvisningen för Euro 5. I framtiden avser kommissionen att antingen halvvägs genom Euro 5 eller när Euro 6 införs ytterligare finslipa de relevanta krav som ska tillämpas. De områden som ska bli föremål för ytterligare översyn diskuteras i detta meddelande. |
| --- | --- |

3.

I nu gällande förordning ingår en fullständig uppsättning av de krav som behövs för typgodkännande av fordon enligt den ursprungliga anvisningen för Euro 5. I framtiden avser kommissionen att antingen halvvägs genom Euro 5 eller när Euro 6 införs ytterligare finslipa de relevanta krav som ska tillämpas. De områden som ska bli föremål för ytterligare översyn diskuteras i detta meddelande.

Partikelmassa och förfaranden för provning av antalet partiklar

| 4. | Reviderade provningsförfaranden för mätning av partikelmassa och antal partiklar håller för närvarande på att avslutas för att införas i FN/ECE:s föreskrifter nr 83. När dessa provningsförfaranden är klara kommer så snart som möjligt därefter en uppdatering av genomförandelagstiftningen för Euro 5 och 6 att krävas. |
| --- | --- |

4.

Reviderade provningsförfaranden för mätning av partikelmassa och antal partiklar håller för närvarande på att avslutas för att införas i FN/ECE:s föreskrifter nr 83. När dessa provningsförfaranden är klara kommer så snart som möjligt därefter en uppdatering av genomförandelagstiftningen för Euro 5 och 6 att krävas.

Utsläppsgränsvärden för partikelantal i fordon med gnisttändningsmotorer

| 5. | Genom förordning (EG) nr 715/2007 bemyndigas kommissionen att införa utsläppsgränsvärden för antalet partiklar för bensindrivna bilar. Under utarbetandet av genomförandelagstiftningen beslöts att ytterligare uppgifter om utsläppen från dessa fordon är önskvärda innan en norm fastställs. Av detta skäl fastställdes inget gränsvärde för fordon enligt Euro 5. I förordning (EG) nr 715/2007 krävs att ett gränsvärde fastställs senast vid Euro 6-steget. Kommissionen avser därför att företa en översyn av partikelutsläppen för fordon med gnisttändning och föreslå ett gränsvärde för antalet partiklar för fordon enligt anvisningarna för Euro 6 innan kraven för Euro 6 träder i kraft. |
| --- | --- |

5.

Genom förordning (EG) nr 715/2007 bemyndigas kommissionen att införa utsläppsgränsvärden för antalet partiklar för bensindrivna bilar. Under utarbetandet av genomförandelagstiftningen beslöts att ytterligare uppgifter om utsläppen från dessa fordon är önskvärda innan en norm fastställs. Av detta skäl fastställdes inget gränsvärde för fordon enligt Euro 5. I förordning (EG) nr 715/2007 krävs att ett gränsvärde fastställs senast vid Euro 6-steget. Kommissionen avser därför att företa en översyn av partikelutsläppen för fordon med gnisttändning och föreslå ett gränsvärde för antalet partiklar för fordon enligt anvisningarna för Euro 6 innan kraven för Euro 6 träder i kraft.

Referensbränslen

| 6. | I genomförandelagstiftningens ursprungliga version ingår inga anvisningar för etanol (E75) som referensbränsle för användning i flexbränsledrivna fordon vid utsläppsprovning vid låg temperatur (provning av typ 6). Kommissionen avser att inom kort färdigställa anvisningarna för etanol (E75) som referensbränsle för utsläppsprovning vid låg temperatur. Detta förfarande bör avslutas före de datum som fastställs i artikel 10.6 i förordning (EG) nr 715/2007 då de flexbränsledrivna fordon enligt Euro 5 som godkänns efter dessa datum ska för typgodkännande genomgå provning vid låg temperatur. |
| --- | --- |

6.

I genomförandelagstiftningens ursprungliga version ingår inga anvisningar för etanol (E75) som referensbränsle för användning i flexbränsledrivna fordon vid utsläppsprovning vid låg temperatur (provning av typ 6). Kommissionen avser att inom kort färdigställa anvisningarna för etanol (E75) som referensbränsle för utsläppsprovning vid låg temperatur. Detta förfarande bör avslutas före de datum som fastställs i artikel 10.6 i förordning (EG) nr 715/2007 då de flexbränsledrivna fordon enligt Euro 5 som godkänns efter dessa datum ska för typgodkännande genomgå provning vid låg temperatur.

Utsläppsprovning vid låg temperatur

| 7. | I förordning (EG) nr 715/2007 ingår ett krav på kommissionen att se över de utsläppsgränsvärden som fastställts för bensindrivna bilar för provning vid låg temperatur, – 7 °C. För närvarande råder oro för att de nuvarande utsläppsgränsvärden som övertagits från Euro 3 och 4 inte längre lämpar sig för fordon som uppfyller utsläppsnormen för Euro 5 och 6. |
| --- | --- |

7.

I förordning (EG) nr 715/2007 ingår ett krav på kommissionen att se över de utsläppsgränsvärden som fastställts för bensindrivna bilar för provning vid låg temperatur, – 7 °C. För närvarande råder oro för att de nuvarande utsläppsgränsvärden som övertagits från Euro 3 och 4 inte längre lämpar sig för fordon som uppfyller utsläppsnormen för Euro 5 och 6.

| 8. | Det planeras dessutom en översyn av kraven på tillverkarna att förse typgodkännandemyndigheterna med upplysningar om dieseldrivna fordons prestanda vid låga temperaturer. Detta beror på risken för förhöjda utsläpp av NOx vid låga temperaturer från dieseldrivna fordon med avgasåterföringssystem och efterbehandling av NOx. Vid denna översyn bör det övervägas om utsläppsprovningen vid låg temperatur ska utökas till dieseldrivna fordon enligt Euro 6 och om ett gränsvärde bör införas i framtiden. |
| --- | --- |

8.

Det planeras dessutom en översyn av kraven på tillverkarna att förse typgodkännandemyndigheterna med upplysningar om dieseldrivna fordons prestanda vid låga temperaturer. Detta beror på risken för förhöjda utsläpp av NOx vid låga temperaturer från dieseldrivna fordon med avgasåterföringssystem och efterbehandling av NOx. Vid denna översyn bör det övervägas om utsläppsprovningen vid låg temperatur ska utökas till dieseldrivna fordon enligt Euro 6 och om ett gränsvärde bör införas i framtiden.

Utsläpp genom avdunstning

| 9. | På grund av det tilltagande införandet av biobränslen avser kommissionen att utföra en översyn av provningsförfarandena för utsläpp genom avdunstning. Vid denna översyn bör det övervägas om en vidare global harmonisering är önskvärd genom att samordna det europeiska provningsförfarandet med det amerikanska. När detta sker kan införande av driftsöverensstämmelse eller hållbarhetskrav för begränsning av verkningarna på avdunstningsutsläppen vid användning på lång sikt av bränslen som innehåller etanol övervägas. |
| --- | --- |

9.

På grund av det tilltagande införandet av biobränslen avser kommissionen att utföra en översyn av provningsförfarandena för utsläpp genom avdunstning. Vid denna översyn bör det övervägas om en vidare global harmonisering är önskvärd genom att samordna det europeiska provningsförfarandet med det amerikanska. När detta sker kan införande av driftsöverensstämmelse eller hållbarhetskrav för begränsning av verkningarna på avdunstningsutsläppen vid användning på lång sikt av bränslen som innehåller etanol övervägas.

Provningsförfarande för utsläpp

| 10. | De lätta fordonens utsläpp och bränsleförbrukning mäts med ett standardiserat provningsförfarande som grundar sig på den s.k. New European Driving Cycle (NEDC). I förordning (EG) nr 715/2007 krävs att kommissionen övervakar detta och föreslår ändringar om förfarandena inte längre är lämpliga eller inte återger verkliga utsläpp i omgivningen. Kommissionen anser att förfarandet behöver uppdateras och avser därför att utföra en översyn av provningscykeln så att denna korrekt återger de utsläpp som uppstår vid verklig körning på väg. Denna översyn kan ge bidrag till de diskussioner som förs i FN/ECE om att utveckla en världsomfattande harmoniserad provningscykel för lätta fordon, något som emellertid inte är beroende av de framsteg som görs på FN/ECE-nivå. Införande av krav för utsläpp utanför cyklerna kan också övervägas för att komplettera det standardiserade provningsförfarandet. |
| --- | --- |

10.

De lätta fordonens utsläpp och bränsleförbrukning mäts med ett standardiserat provningsförfarande som grundar sig på den s.k. New European Driving Cycle (NEDC). I förordning (EG) nr 715/2007 krävs att kommissionen övervakar detta och föreslår ändringar om förfarandena inte längre är lämpliga eller inte återger verkliga utsläpp i omgivningen. Kommissionen anser att förfarandet behöver uppdateras och avser därför att utföra en översyn av provningscykeln så att denna korrekt återger de utsläpp som uppstår vid verklig körning på väg. Denna översyn kan ge bidrag till de diskussioner som förs i FN/ECE om att utveckla en världsomfattande harmoniserad provningscykel för lätta fordon, något som emellertid inte är beroende av de framsteg som görs på FN/ECE-nivå. Införande av krav för utsläpp utanför cyklerna kan också övervägas för att komplettera det standardiserade provningsförfarandet.

Referensviktsgränsvärden för lätta nyttofordon

| 11. | Genom lagstiftningen om Euro 5 och 6 infördes en betydligt tydligare och enklare räckvidd för den utsläppslagstiftning som tillämpas på lätta fordon och den som tillämpas på tunga fordon. Lagstiftningen grundas nu på en referensvikt där alla fordon under 2 610 kg betraktas som lätta fordon. Denna referensvikt utgår från nu gällande gränsvärden för laboratoriebaserad utsläppsprovning. Kommissionen anser att detta viktgränsvärde kan vara alltför lågt och att det bör revideras. Med tanke på nuvarande fordonsvikter kan ett högre referensviktsgränsvärde krävas för kommande lagstiftning. |
| --- | --- |

11.

Genom lagstiftningen om Euro 5 och 6 infördes en betydligt tydligare och enklare räckvidd för den utsläppslagstiftning som tillämpas på lätta fordon och den som tillämpas på tunga fordon. Lagstiftningen grundas nu på en referensvikt där alla fordon under 2 610 kg betraktas som lätta fordon. Denna referensvikt utgår från nu gällande gränsvärden för laboratoriebaserad utsläppsprovning. Kommissionen anser att detta viktgränsvärde kan vara alltför lågt och att det bör revideras. Med tanke på nuvarande fordonsvikter kan ett högre referensviktsgränsvärde krävas för kommande lagstiftning.

Massneutrala utsläppsnormer

| 12. | I förordning (EG) nr 715/2007 sägs att med kommande utsläppsgränsvärden bör införande av massneutrala utsläppsnormer övervägas. Detta är det förfarande som för närvarande införs i amerikansk lagstiftning och som kan utmynna i att den indelning av nuvarande fordonskategorin N1 i klasserna I, II och III som utvecklats endast för utsläppslagstiftningsändamål och som nyligen antagits för lagstiftningen om rörlig luftkonditionering upphävs. I detta skede förefaller ett sådant massneutralt förfarande ytterst lämpat för bensindrivna fordon med tanke på det utsläppsbegränsande systemets natur. För dieseldrivna fordon kommer införandet av efterbehandling av NOx att medföra ökad begränsning av utsläppen från avgasrör varvid den ursprungliga anledningen till att tyngre fordon har mer reglerade utsläpp bortfaller. Innan något sådant förslag framläggs behöver kommissionen överväga ett sådant förfarandes genomförbarhet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

12.

I förordning (EG) nr 715/2007 sägs att med kommande utsläppsgränsvärden bör införande av massneutrala utsläppsnormer övervägas. Detta är det förfarande som för närvarande införs i amerikansk lagstiftning och som kan utmynna i att den indelning av nuvarande fordonskategorin N1 i klasserna I, II och III som utvecklats endast för utsläppslagstiftningsändamål och som nyligen antagits för lagstiftningen om rörlig luftkonditionering upphävs. I detta skede förefaller ett sådant massneutralt förfarande ytterst lämpat för bensindrivna fordon med tanke på det utsläppsbegränsande systemets natur. För dieseldrivna fordon kommer införandet av efterbehandling av NOx att medföra ökad begränsning av utsläppen från avgasrör varvid den ursprungliga anledningen till att tyngre fordon har mer reglerade utsläpp bortfaller. Innan något sådant förslag framläggs behöver kommissionen överväga ett sådant förfarandes genomförbarhet och kostnadseffektivitet.

Beräkning av CO2-utsläpp som omfattar alla växthusgaser

| 13. | I förordning (EG) nr 715/2007 sägs att kommissionen ska se över förfarandet för beräkning av CO2-utsläpp från fordon för att omfatta andra växthusgaser såsom metanutsläpp. En sådan ändring får sannolikt en mycket liten inverkan på utsläppsvärdena för de flesta bensin- och dieseldrivna fordon, även om den kan få något större betydelse för gasdrivna fordon. På grund av det ringa antal fordon som berörs behöver en sådan ändring inte högprioriteras i detta skede. Kommissionen kan därför överväga om ett förfarande som grundar sig på ett större antal växthusgaser är önskvärt. |
| --- | --- |

13.

I förordning (EG) nr 715/2007 sägs att kommissionen ska se över förfarandet för beräkning av CO2-utsläpp från fordon för att omfatta andra växthusgaser såsom metanutsläpp. En sådan ändring får sannolikt en mycket liten inverkan på utsläppsvärdena för de flesta bensin- och dieseldrivna fordon, även om den kan få något större betydelse för gasdrivna fordon. På grund av det ringa antal fordon som berörs behöver en sådan ändring inte högprioriteras i detta skede. Kommissionen kan därför överväga om ett förfarande som grundar sig på ett större antal växthusgaser är önskvärt.

Hållbarhetskrav – Försämringsfaktorer för dieseldrivna bilar enligt Euro 6

| 14. | I genomförandelagstiftningen ges endast fastställda försämringsfaktorer för dieseldrivna bilar enligt Euro 5. Inga faktorer upprättades för dieseldrivna bilar enligt Euro 6 på grund av osäkerhet om kommande dieseldrivna motorers avgasefterbehandlingssystem och hållbarhet. För att införa fastställda försämringsfaktorer för dieseldrivna bilar enligt Euro 6 kommer kommissionen att behöva granska hållbarheten hos de dieseldrivna bilar som uppfyller utsläppsgränsvärdena för Euro 6. |
| --- | --- |

14.

I genomförandelagstiftningen ges endast fastställda försämringsfaktorer för dieseldrivna bilar enligt Euro 5. Inga faktorer upprättades för dieseldrivna bilar enligt Euro 6 på grund av osäkerhet om kommande dieseldrivna motorers avgasefterbehandlingssystem och hållbarhet. För att införa fastställda försämringsfaktorer för dieseldrivna bilar enligt Euro 6 kommer kommissionen att behöva granska hållbarheten hos de dieseldrivna bilar som uppfyller utsläppsgränsvärdena för Euro 6.

Typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar

| 15. | Kommissionen avser att se över kraven för typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar för att beakta de reviderade omborddiagnoskraven samt även införa ny teknik för föroreningsbegränsande anordningar. Dessutom kan hållbarhetskraven för ersättning av periodiskt regenererande anordningar behöva ses över. |
| --- | --- |

15.

Kommissionen avser att se över kraven för typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar för att beakta de reviderade omborddiagnoskraven samt även införa ny teknik för föroreningsbegränsande anordningar. Dessutom kan hållbarhetskraven för ersättning av periodiskt regenererande anordningar behöva ses över.

Omborddiagnos (OBD)

| 16. | I genomförandelagstiftningen ingår inga omborddiagnosgränsvärden för fordon enligt Euro 6, bortsett från de provisoriska gränsvärden som utformats för tidigt införande av dieseldrivna fordon enligt Euro 6. De fullständiga gränsvärdena för Euro 6 kommer att behöva bli bekräftade av kommissionen innan sådana fordon kan typgodkännas. |
| --- | --- |

16.

I genomförandelagstiftningen ingår inga omborddiagnosgränsvärden för fordon enligt Euro 6, bortsett från de provisoriska gränsvärden som utformats för tidigt införande av dieseldrivna fordon enligt Euro 6. De fullständiga gränsvärdena för Euro 6 kommer att behöva bli bekräftade av kommissionen innan sådana fordon kan typgodkännas.

| 17. | Ett första förslag från kommissionen för omborddiagnosgränsvärden för Euro 6 ingår i tabell 1. I denna tabell visas de gränsvärden som kommissionen anser böra införas för fordon enligt Euro 6. |
| --- | --- |

17.

Ett första förslag från kommissionen för omborddiagnosgränsvärden för Euro 6 ingår i tabell 1. I denna tabell visas de gränsvärden som kommissionen anser böra införas för fordon enligt Euro 6.

| 18. | Dessa omborddiagnosgränsvärden motsvarar i stort sett de gränsvärden som tillämpas på de flesta lätta nyttofordon i Förenta staterna och Kanada där de flesta fordons omborddiagnossystem överensstämmer med den lagstiftning som fastställs genom Californian Air Resources Board (CARB). Genom CARB fastställs gränsvärdena som en multiplikationsfaktor av utsläppsgränsvärdet med tillämpning av antingen faktorn 1,5 eller 1,75. Siffrorna i tabell 1 har härletts under denna förutsättning, medan en högre faktor 2 emellertid tillämpats på partikelgränsvärden något som avspeglar de låga halterna i avgasutsläppen. I CARB tillåts för närvarande mindre stränga omborddiagnosgränsvärden för dieseldrivna bilar fram till slutet av år 2012. Gränsvärdena för Euro 6 kan träda i kraft ca 2 år senare. |
| --- | --- |

18.

Dessa omborddiagnosgränsvärden motsvarar i stort sett de gränsvärden som tillämpas på de flesta lätta nyttofordon i Förenta staterna och Kanada där de flesta fordons omborddiagnossystem överensstämmer med den lagstiftning som fastställs genom Californian Air Resources Board (CARB). Genom CARB fastställs gränsvärdena som en multiplikationsfaktor av utsläppsgränsvärdet med tillämpning av antingen faktorn 1,5 eller 1,75. Siffrorna i tabell 1 har härletts under denna förutsättning, medan en högre faktor 2 emellertid tillämpats på partikelgränsvärden något som avspeglar de låga halterna i avgasutsläppen. I CARB tillåts för närvarande mindre stränga omborddiagnosgränsvärden för dieseldrivna bilar fram till slutet av år 2012. Gränsvärdena för Euro 6 kan träda i kraft ca 2 år senare.

| 19. | Industrin har framlagt förslag till omborddiagnosgränsvärden vid Euro 6-steget som överskrider gränsvärdena med faktorerna 1,9–5,5 för bensindrivna fordon och 2,6–5,5 för dieseldrivna fordon. |
| --- | --- |

19.

Industrin har framlagt förslag till omborddiagnosgränsvärden vid Euro 6-steget som överskrider gränsvärdena med faktorerna 1,9–5,5 för bensindrivna fordon och 2,6–5,5 för dieseldrivna fordon.

| 20. | Kommissionen anser att vid Euro 6-steget för utsläppsgränsvärden finns det få skäl för de europeiska omborddiagnoskraven att avvika betydligt från kraven i Nordamerika. I synnerhet diagnosprinciperna för bensindrivna bilar är välkända då de utvecklats i Förenta staterna och således lätt kan införas i EU. Dessutom framkastades i ett arbete av en konsult som granskat omborddiagnosgränsvärdena att miljöfördelar och kostnadseffektivitet hos lägre omborddiagnosgränsvärden för bensin var bra. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen anser att vid Euro 6-steget för utsläppsgränsvärden finns det få skäl för de europeiska omborddiagnoskraven att avvika betydligt från kraven i Nordamerika. I synnerhet diagnosprinciperna för bensindrivna bilar är välkända då de utvecklats i Förenta staterna och således lätt kan införas i EU. Dessutom framkastades i ett arbete av en konsult som granskat omborddiagnosgränsvärdena att miljöfördelar och kostnadseffektivitet hos lägre omborddiagnosgränsvärden för bensin var bra.

| 21. | Kommissionen är medveten om att gränsvärdena för dieseldrivna fordon framtvingar ny teknik särskilt i fråga om partiklar. Sådana gränsvärden anses erforderliga på grund av önskvärdheten av att upptäcka partiella fel i efterbehandlingsanordningar som partikelfilter, vilka kan bli föremål för manipulering om de blockeras. Dessutom är god dieseldiagnos väsentlig för dieselteknikens konkurrenskraft på lång sikt i andra delar av världen. Att de föreslagna omborddiagnosgränsvärdena för Euro 6 antas bör därför gynna dieselteknikens framtida konkurrenskraft. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen är medveten om att gränsvärdena för dieseldrivna fordon framtvingar ny teknik särskilt i fråga om partiklar. Sådana gränsvärden anses erforderliga på grund av önskvärdheten av att upptäcka partiella fel i efterbehandlingsanordningar som partikelfilter, vilka kan bli föremål för manipulering om de blockeras. Dessutom är god dieseldiagnos väsentlig för dieselteknikens konkurrenskraft på lång sikt i andra delar av världen. Att de föreslagna omborddiagnosgränsvärdena för Euro 6 antas bör därför gynna dieselteknikens framtida konkurrenskraft.

| 22. | Kommissionens översyn av genomförbarheten av omborddiagnosgränsvärdena för Euro 6 bör inriktas på de föreslagna gränsvärdenas tekniska genomförbarhet i fordon med kompressionständning och omborddiagnosgränsvärdena för partiklar i fordon med gnisttändning. Vid denna översyn bör utvecklingsstadiet för ny avgasavkännarteknik, sådana avkännare för partikelmaterial och partiklar samt även utvecklingen av tryckavkänning och modelleringsteknik för att förutse partikelfiltrens sotbelastningsnivåer beaktas. |
| --- | --- |

22.

Kommissionens översyn av genomförbarheten av omborddiagnosgränsvärdena för Euro 6 bör inriktas på de föreslagna gränsvärdenas tekniska genomförbarhet i fordon med kompressionständning och omborddiagnosgränsvärdena för partiklar i fordon med gnisttändning. Vid denna översyn bör utvecklingsstadiet för ny avgasavkännarteknik, sådana avkännare för partikelmaterial och partiklar samt även utvecklingen av tryckavkänning och modelleringsteknik för att förutse partikelfiltrens sotbelastningsnivåer beaktas.

| 23. | Kommissionen avser dessutom att se över om det krävs att omborddiagnosgränsvärden för såväl partikelmassa som partikelantal ska tillämpas i Euro 6-steget. I detta skede är det svårt att förutse om partikelantalsgränsvärdena kommer att bli tekniskt genomförbara. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen avser dessutom att se över om det krävs att omborddiagnosgränsvärden för såväl partikelmassa som partikelantal ska tillämpas i Euro 6-steget. I detta skede är det svårt att förutse om partikelantalsgränsvärdena kommer att bli tekniskt genomförbara.

| 24. | Kommissionen anser att översynen av omborddiagnosgränsvärden bör äga rum före den 1 september 2010. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen anser att översynen av omborddiagnosgränsvärden bör äga rum före den 1 september 2010.

| 25. | Utöver omborddiagnosgränsvärden avser kommissionen att beakta kraven på omborddiagnosens funktion och prestanda efter ibruktagandet. Detta medför att vägledning offentliggörs där så förefaller krävas och i synnerhet gällande:






  — | att räkna upp och avaktivera den allmänna nämnaren såväl som de enskilda övervakarnas täljare och nämnare, och |
| --- | --- | --- |

25.

Utöver omborddiagnosgränsvärden avser kommissionen att beakta kraven på omborddiagnosens funktion och prestanda efter ibruktagandet. Detta medför att vägledning offentliggörs där så förefaller krävas och i synnerhet gällande:

—

att räkna upp och avaktivera den allmänna nämnaren såväl som de enskilda övervakarnas täljare och nämnare, och

| — | de statistiska provningar som ska användas av tillverkarna för att visa efterlevnad av kraven på prestanda i drift. |
| --- | --- |

—

de statistiska provningar som ska användas av tillverkarna för att visa efterlevnad av kraven på prestanda i drift.

| 26. | Kommissionen kommer också att överväga att från den obligatoriska tillämpningen av gränsvärdena för Euro 6 införa världsomfattande harmoniserade krav för klassificering av omborddiagnosfelfunktionen. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen kommer också att överväga att från den obligatoriska tillämpningen av gränsvärdena för Euro 6 införa världsomfattande harmoniserade krav för klassificering av omborddiagnosfelfunktionen.

Tabell

Föreslagna omborddiagnosgränsvärden för Euro 6

| | Referensvikt
  (RW)
  (kg) | Kolmonoxid (massa) | Kolväten exklusive metan (massa) | Kväveoxider (massa) | Partiklar (massa) | Partiklar (antal) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (P)
  (#/km) |
| Kategori | Klass | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (1) | CI | PI (2) | CI |
| M | — | Alla | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N1 | I | RW ≤ 1 305 | 1 500 | 750 | 100 | 140 | 90 | 140 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| II | 1 305 < RW ≤ 1 760 | 2 700 | 940 | 130 | 140 | 110 | 180 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| III | 1 760 < RW | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| N2 | — | Alla | 3 400 | 1100 | 160 | 140 | 120 | 220 | 9 | 9 | | 1,2 × 1012 |
| Förklaring: PI = gnisttändning, CI = kompressionständning. |

Referensvikt

(RW)

(kg)

Kolmonoxid (massa)

Kolväten exklusive metan (massa)

Kväveoxider (massa)

Partiklar (massa)

Partiklar (antal)

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(P)

(#/km)

Kategori

Klass

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (1)

CI

PI (2)

CI

M

—

Alla

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

N1

I

RW ≤ 1 305

1 500

750

100

140

90

140

9

9

1,2 × 1012

II

1 305 < RW ≤ 1 760

2 700

940

130

140

110

180

9

9

1,2 × 1012

III

1 760 < RW

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

N2

—

Alla

3 400

1100

160

140

120

220

9

9

1,2 × 1012

Förklaring: PI = gnisttändning, CI = kompressionständning.

---

(1)  Standarderna för partikelvikt för gnisttändning gäller endast fordon med direktinsprutningsmotorer.

(2)  ×2 gränsvärde som ska beaktas när utsläppsgränsvärdet fastställs.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/21

---

Utdrag ur en likvidationsåtgärd avseende JSC OGRES KOMERCBANKA som beslutats enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut

(2008/C 182/09)

Styrelsen för finans- och kapitalmarknadsinspektionen i Lettland fattade den 21 december 2006 beslut nr 215 med följande innebörd:

| 1. | Att återkalla licensen för JSC OGRES KOMERCBANKA (officiell adress: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga; registreringsr 40003150023). |
| --- | --- |

1.

Att återkalla licensen för JSC OGRES KOMERCBANKA (officiell adress: 12 E. Birznieka-Upisa St., LV-1050 Riga; registreringsr 40003150023).

| 2. | Att anhålla om konkurs för JSC OGRES KOMERCBANKA hos distriktsdomstolen i Riga. |
| --- | --- |

2.

Att anhålla om konkurs för JSC OGRES KOMERCBANKA hos distriktsdomstolen i Riga.

Rigas distriktsdomstol fattade den 23 januari 2007 beslutet att inleda konkursförhandlingar avseende JSC OGRES KOMERCBANKA och att utnämna en konkursförvaltare (offentligjort i EUT C 28, 8.2.2007, s. 5).

Rigas distriktsdomstol fattade den 20 maj 2008 beslutet att byta ut konkursförvaltaren för JSC OGRES KOMERCBANKA och utnämna en ny.

| Kreditinstitut | JSC OGRES KOMERCBANKA |
| --- | --- |
| 12 E. Birznieka-Upisa St. |
| LV-1050 Riga |

Kreditinstitut

JSC OGRES KOMERCBANKA

12 E. Birznieka-Upisa St.

LV-1050 Riga

registreringsnr 40003150023

Datum

20 maj 2008

Ikraftträdande

20 maj 2008

Typ av beslut

Byte av konkursförvaltare

Behöriga myndigheter

Distriktsdomstolen i Riga

Tillsynsmyndighet

| Finans- och kapitalmarknadsinspektionen |
| --- |
| 1 Kungu St. |
| LV-1050 Riga |
| Tfn (371) 6 777 4800 |
| E-post: fktk@fktk.lv |

Finans- och kapitalmarknadsinspektionen

1 Kungu St.

LV-1050 Riga

Tfn (371) 6 777 4800

E-post: fktk@fktk.lv

Utnämnd förvaltare

| Dace Valds |
| --- |
| 72 Brivibas St. |
| LV-1011 Riga |
| Tfn (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892 |
| E-post: rukmanis@ar.lv |

Dace Valds

72 Brivibas St.

LV-1011 Riga

Tfn (371) 2 912 0310, (371) 6 781 3892

E-post: rukmanis@ar.lv

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/22

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder beträffande import av kisel med ursprung i Ryssland snart kommer att löpa ut

(2008/C 182/10)

| 1. | Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan, i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan, i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1).

2.   Förfarande

Gemenskapsproducenterna kan inge en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräckliga bevis för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer.

Om kommissionen beslutar att se över åtgärderna i fråga kommer importörer, exportörer, företrädare för exportlandet och gemenskapstillverkare att ges tillfälle att utveckla, dementera eller yttra sig om de uppgifter som lämnas i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

På de grunder som anges ovan kan gemenskapstillverkarna lämna in en skriftlig begäran om översyn till Generaldirektoratet för handel på följande adress: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), J-79 4/23, B-1049 Brussels (2). Begäran får lämnas in från och med den dag detta tillkännagivande offentliggörs, dock senast tre månader före den dag som anges i tabellen nedan.

| 4. | Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96.









  Produkt | Ursprungs- eller exportland | Åtgärd | Referens | Dag då åtgärden löper ut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kisel | Ryssland | Antidumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 2229/2003 (EUT L 339, 24.12.2003, s. 3) senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 821/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 1) | 25.12.2008 |
| Åtagande | Kommissionens beslut 2004/445/EG: (EUT L 127, 29.4.2004, s. 114) |

4.

Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96.

Produkt

Ursprungs- eller exportland

Åtgärd

Referens

Dag då åtgärden löper ut

Kisel

Ryssland

Antidumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 2229/2003 (EUT L 339, 24.12.2003, s. 3) senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 821/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 1)

25.12.2008

Åtagande

Kommissionens beslut 2004/445/EG: (EUT L 127, 29.4.2004, s. 114)

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/23

---

Meddelande från den franska regeringen beträffande Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1)

(Tillkännagivande av en ansökan om exklusivt tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform ”Permis des Yvelines”)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 182/11)

Den 4 december 2007 lämnade företaget POROS S.A.S, med huvudkontor på 145, rue Michel Carré, F-95100 Argenteuil, in en ansökan om exklusivt tillstånd att inleda prospektering efter flytande kolväten eller kolväten i gasform under en period av 5 år (”Yvelines-tillstånd”) i ett omkring 1 456 kvadratkilometer stort område som delvis ligger i de franska departementen Yvelines, Val d'Oise och Hauts de Seine.

Förlängningen avser ett område som begränsas av meridianer och parallellcirklar mellan de hörnpunkter som bestäms av nedanstående geografiska koordinater. Som nollmeridian räknas Parismeridianen.

| Koordinater | Longitud | Latitud |
| --- | --- | --- |
| A | 0,90 gr V | 54,50 gr N |
| B | 0,90 gr V | 54,40 gr N |
| C | 0,80 gr V | 54,40 gr N |
| D | 0,80 gr V | 54,30 gr N |
| E | 0,70 gr V | 54,30 gr N |
| F | 0,70 gr V | 54,20 gr N |
| G | 0,60 gr V | 54,20 gr N |
| H | 0,60 gr V | 54,00 gr N |
| I | 0,40 gr V | 54,00 gr N |
| J | 0,40 gr V | 54,20 gr N |
| K | 0,20 gr V | 54,20 gr N |
| L | 0,20 gr V | 54,50 gr N |

Koordinater

Longitud

Latitud

A

0,90 gr V

54,50 gr N

B

0,90 gr V

54,40 gr N

C

0,80 gr V

54,40 gr N

D

0,80 gr V

54,30 gr N

E

0,70 gr V

54,30 gr N

F

0,70 gr V

54,20 gr N

G

0,60 gr V

54,20 gr N

H

0,60 gr V

54,00 gr N

I

0,40 gr V

54,00 gr N

J

0,40 gr V

54,20 gr N

K

0,20 gr V

54,20 gr N

L

0,20 gr V

54,50 gr N

Inlämning av ansökan och tilldelningskriterier

Det företag som har lämnat in den ursprungliga ansökan samt de företag som lämnar in konkurrerande ansökningar skall visa att de uppfyller villkoren i artiklarna 4–5 i dekretet 2006-648 av den 2 juni 2006 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Intresserade företag kan lämna in en konkurrerande ansökan inom 90 dagar räknat från offentliggörandet av detta tillkännagivande. Ansökan skall göras i enlighet med det förfarande som anges i tillkännagivandet om ansökningsförfarande för gruvdriftslicenser för kolväten i Frankrike. Nämnda tillkännagivande är offentliggjort i
  Europeiska gemenskapens officiella tidning C 374 av den 30 december 1994, s. 11. Bestämmelserna antogs genom dekret nr 2006-648 om gruvdriftslicenser och licenser för underjordisk lagring. Konkurrerande ansökningar skall skickas till ministern med ansvar för gruvor på den adress som anges nedan.

Besluten avseende den ursprungliga ansökan och konkurrerande ansökningar kommer att fattas på grundval av de kriterier för tilldelning av gruvlicenser som anges i artikel 6 i nämnda dekret och fattas senast den 4 december 2009.

Villkor och krav beträffande utövande och avslutande av verksamheten

De sökande hänvisas till artikel 79 och 79.1 i gruvlagen och till den ändrade versionen av dekret 2006-649 av den 2 juni 2006 om gruvdrift, underjordisk lagring samt om tillsyn av sådan verksamhet (Journal officiel de la République française av den 3 juni 2006).

Ytterligare information kan erhållas från följande adress: Ministère de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, tfn (33) 144 97 23 02, fax (33) 144 97 05 70.

De lagar och andra författningar som anges ovan finns på

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EGT L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

| 19.7.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 182/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 182/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 182/12)

| 1. | Kommissionen mottog den 14 juli 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Kenwood Corporation (Kenwood, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 a i rådets förordning, slås samman med företaget Victor Company of Japan Ltd (JVC, Japan) genom överföring av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 14 juli 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Kenwood Corporation (Kenwood, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 a i rådets förordning, slås samman med företaget Victor Company of Japan Ltd (JVC, Japan) genom överföring av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Kenwood: Tillhandahåller elektronisk utrustning. Företaget inriktar sig på bilelektronik, hemelektronik och kommunikationsutrustning, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Kenwood: Tillhandahåller elektronisk utrustning. Företaget inriktar sig på bilelektronik, hemelektronik och kommunikationsutrustning,

| — | JVC: Verksamt inom forskning, utveckling, tillverkning och försäljning av elektroniska produkter och tillbehör för privat och yrkesmässig användning. |
| --- | --- |

—

JVC: Verksamt inom forskning, utveckling, tillverkning och försäljning av elektroniska produkter och tillbehör för privat och yrkesmässig användning.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5221 – Kenwood/JVC/Holdco, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---