# Úřední věstník C 217/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 217 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5126. srpna 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 217

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5126. srpna 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 217/01 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 217/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5202 – Triton/Altor/Papyrus Group) (
  1
  ) | 4 |
| 2008/C 217/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5209 – Dupont/Danisco) (
  1
  ) | 4 |
| 2008/C 217/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5213 – Total/Sonatrach/JVs) (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 217/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5229 – OMV/Lehman/Met/JV) (
  1
  ) | 5 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 217/01

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

2008/C 217/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5202 – Triton/Altor/Papyrus Group) (
  1
  )

1

4

2008/C 217/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5209 – Dupont/Danisco) (
  1
  )

1

4

2008/C 217/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5213 – Total/Sonatrach/JVs) (
  1
  )

1

5

2008/C 217/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5229 – OMV/Lehman/Met/JV) (
  1
  )

1

5

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 217/06 | Směnné kurzy vůči euru | 6 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2008/C 217/07 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 | 7 |
| 2008/C 217/08 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 15 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 217/06

Směnné kurzy vůči euru

6

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2008/C 217/07

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

7

2008/C 217/08

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

15

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská agentura pro léčivé přípravky |
| 2008/C 217/09 | Nábor smluvních zaměstnanců pro plnění časově omezených úkolů (EMEA, Londýn) | 17 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 217/10 | Státní podpora – Německo — Státní podpora C 34/08 (ex N 170/08) – Velký investiční projekt – Deutsche Solar — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 19 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská agentura pro léčivé přípravky

2008/C 217/09

Nábor smluvních zaměstnanců pro plnění časově omezených úkolů (EMEA, Londýn)

17

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 217/10

Státní podpora – Německo — Státní podpora C 34/08 (ex N 170/08) – Velký investiční projekt – Deutsche Solar — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/1

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 217/01)

| Datum přijetí rozhodnutí | 13. 5. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 743/07 |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Wielkopolskie |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | MAN Accounting Centre Sp. z o.o. |
| Právní základ | Projekt uchwały Rady Ministrów w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez MAN Accounting Centre Sp. z o.o. w Poznaniu pod nazwą: MAN Accounting Centre Sp. z o.o., w latach 2007–2009”
  Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a MAN Accounting Centre Sp. z o.o. Humax Poland Sp. z o.o.
  Art. 117 ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249 poz. 2104 ze zm.) |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Regionální rozvoj, Zaměstnanost |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 1,29 mil. PLN |
| Míra podpory | 4,27 % |
| Délka trvání programu | Do 31. 12. 2009 |
| Hospodářská odvětví | Všechny služby |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Minister Gospodarki |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |

Datum přijetí rozhodnutí

13. 5. 2008

Podpora č.

N 743/07

Členský stát

Polsko

Region

Wielkopolskie

Název (a/nebo jméno příjemce)

MAN Accounting Centre Sp. z o.o.

Právní základ

Projekt uchwały Rady Ministrów w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez MAN Accounting Centre Sp. z o.o. w Poznaniu pod nazwą: MAN Accounting Centre Sp. z o.o., w latach 2007–2009”

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a MAN Accounting Centre Sp. z o.o. Humax Poland Sp. z o.o.

Art. 117 ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249 poz. 2104 ze zm.)

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Regionální rozvoj, Zaměstnanost

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 1,29 mil. PLN

Míra podpory

4,27 %

Délka trvání programu

Do 31. 12. 2009

Hospodářská odvětví

Všechny služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 16. 7. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 760/07 |
| Členský stát | Francie |
| Region | France |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Modification du crédit d'impôt en faveur de la production phonographique |
| Právní základ | Article 220 octies du code général des impôts |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Režim podpory na rozvoj kultury |
| Forma podpory | Snížení daňové sazby |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 10 mil. EUR
  Celková částka plánované podpory: 30 mil. EUR |
| Míra podpory | 20 % |
| Délka trvání programu | 2007-2009 |
| Hospodářská odvětví | Rekreační, kulturní a sportovní odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministère de la culture |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

16. 7. 2008

Podpora č.

N 760/07

Členský stát

Francie

Region

France

Název (a/nebo jméno příjemce)

Modification du crédit d'impôt en faveur de la production phonographique

Právní základ

Article 220 octies du code général des impôts

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Režim podpory na rozvoj kultury

Forma podpory

Snížení daňové sazby

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 10 mil. EUR

Celková částka plánované podpory: 30 mil. EUR

Míra podpory

20 %

Délka trvání programu

2007-2009

Hospodářská odvětví

Rekreační, kulturní a sportovní odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministère de la culture

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 16. 7. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 60/08 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Sardegna |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Norme per lo sviluppo del cinema in Sardegna |
| Právní základ | Legge regionale 20 settembre 2006, n. 15 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Režim podpory na rozvoj kultury |
| Forma podpory | Přímá dotace, Půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 2,5 mil. EUR |
| Míra podpory | 50 % |
| Délka trvání programu | 2008-2010 |
| Hospodářská odvětví | Rekreační, kulturní a sportovní odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Regione Sardegna |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

16. 7. 2008

Podpora č.

N 60/08

Členský stát

Itálie

Region

Sardegna

Název (a/nebo jméno příjemce)

Norme per lo sviluppo del cinema in Sardegna

Právní základ

Legge regionale 20 settembre 2006, n. 15

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Režim podpory na rozvoj kultury

Forma podpory

Přímá dotace, Půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 2,5 mil. EUR

Míra podpory

50 %

Délka trvání programu

2008-2010

Hospodářská odvětví

Rekreační, kulturní a sportovní odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Sardegna

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 24. 6. 2008 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 67/08 |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Małopolskie, Dolnośląskie |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Google Poland Sp. z o.o. |
| Právní základ | Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Google Poland Sp. z o.o.
  Projekt Uchwały Rady Ministrów z w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej w Krakowie oraz Wrocławiu przez Google Poland Sp. z o.o. pod nazwą: Google Operations Centre, w latach 2008 i 2009”
  Art. 117 Ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Regionální rozvoj, Zaměstnanost |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 3,159 mil. PLN |
| Míra podpory | 8,9 %; 8,2 % |
| Délka trvání programu | Do 31. 12. 2009 |
| Hospodářská odvětví | Všechny služby |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Minister Gospodarki |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |

Datum přijetí rozhodnutí

24. 6. 2008

Podpora č.

N 67/08

Členský stát

Polsko

Region

Małopolskie, Dolnośląskie

Název (a/nebo jméno příjemce)

Google Poland Sp. z o.o.

Právní základ

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy Ministrem Gospodarki a Google Poland Sp. z o.o.

Projekt Uchwały Rady Ministrów z w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej w Krakowie oraz Wrocławiu przez Google Poland Sp. z o.o. pod nazwą: Google Operations Centre, w latach 2008 i 2009”

Art. 117 Ustawy z dnia 30 czerwca 2005 r. o finansach publicznych

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Regionální rozvoj, Zaměstnanost

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 3,159 mil. PLN

Míra podpory

8,9 %; 8,2 %

Délka trvání programu

Do 31. 12. 2009

Hospodářská odvětví

Všechny služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5202 – Triton/Altor/Papyrus Group)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 217/02)

Dne 11. srpna 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na článku 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5202. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5202. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5209 – Dupont/Danisco)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 217/03)

Dne 10. července 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na článku 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5209. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5209. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/5

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5213 – Total/Sonatrach/JVs)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 217/04)

Dne 11. srpna 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na článku 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze ve francouzštině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5213. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5213. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/5

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5229 – OMV/Lehman/Met/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 217/05)

Dne 18. srpna 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na článku 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5229. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5229. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/6

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

25. srpna 2008

(2008/C 217/06)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4767 |
| JPY | japonský jen | 162,32 |
| DKK | dánská koruna | 7,4595 |
| GBP | britská libra | 0,7966 |
| SEK | švédská koruna | 9,351 |
| CHF | švýcarský frank | 1,6214 |
| ISK | islandská koruna | 120,75 |
| NOK | norská koruna | 7,933 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,402 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 233,93 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7035 |
| PLN | polský zlotý | 3,3045 |
| RON | rumunský lei | 3,5195 |
| SKK | slovenská koruna | 30,315 |
| TRY | turecká lira | 1,7528 |
| AUD | australský dolar | 1,7021 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5424 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,5326 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,0837 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0923 |
| KRW | jihokorejský won | 1 594,4 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,3964 |
| CNY | čínský juan | 10,1126 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,1701 |
| IDR | indonéská rupie | 13 526,57 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9824 |
| PHP | filipínské peso | 67,29 |
| RUB | ruský rubl | 36,0795 |
| THB | thajský baht | 50,355 |
| BRL | brazilský real | 2,3979 |
| MXN | mexické peso | 14,9376 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4767

JPY

japonský jen

162,32

DKK

dánská koruna

7,4595

GBP

britská libra

0,7966

SEK

švédská koruna

9,351

CHF

švýcarský frank

1,6214

ISK

islandská koruna

120,75

NOK

norská koruna

7,933

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,402

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

233,93

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7035

PLN

polský zlotý

3,3045

RON

rumunský lei

3,5195

SKK

slovenská koruna

30,315

TRY

turecká lira

1,7528

AUD

australský dolar

1,7021

CAD

kanadský dolar

1,5424

HKD

hongkongský dolar

11,5326

NZD

novozélandský dolar

2,0837

SGD

singapurský dolar

2,0923

KRW

jihokorejský won

1 594,4

ZAR

jihoafrický rand

11,3964

CNY

čínský juan

10,1126

HRK

chorvatská kuna

7,1701

IDR

indonéská rupie

13 526,57

MYR

malajsijský ringgit

4,9824

PHP

filipínské peso

67,29

RUB

ruský rubl

36,0795

THB

thajský baht

50,355

BRL

brazilský real

2,3979

MXN

mexické peso

14,9376

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/7

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

(2008/C 217/07)

Číslo XA: XA 172/08

Členský stát: Itálie

Region: Provincia autonoma di Trento

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente all'art. 17 (Premio d'insediamento)

Právní základ:

| 1. | L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 17 |
| --- | --- |

1.

L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 17

| 2. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali) |
| --- | --- |

2.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

| 3. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

3.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

| 4. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

4.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 2 000 000 EUR

Maximální míra podpory: Podpora bude poskytnuta do maximální výše 40 000 EUR na zemědělský podnik

Datum uskutečnění: Podpora se uskuteční od data zveřejnění konečného čísla přiděleného podpoře na oficiálních stránkách Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podporu lze poskytovat do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora spočívá v jediném příspěvku, který lze poskytnout mladým zemědělcům ve věku mezi 18 a 40 lety, kteří poprvé zahajují činnost jako manažeři zemědělského podniku a mají odpovídající znalosti a dovednosti. Podpora podle článku 7 nařízení (ES) č. 1857/2006 je zaměřena na zvýšení konkurenceschopnosti zemědělských podniků tím, že umožní generační výměnu.

Podpora se poskytuje v rámci limitů a za podmínek stanovených článkem 22 nařízení Komise (ES) č. 1698/2006

Dotčené/á odvětví: Kód NACE: A0013 – Pěstování plodin spojené s chovem zvířat (smíšené hospodářství)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale |
| --- |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Adresa internetových stránek:

| 1. | www.trentinoagricoltura.net; |
| --- | --- |

1.

www.trentinoagricoltura.net;

| 2. | http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali); |
| --- | --- |

2.

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali);

| 3. | http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni) |
| --- | --- |

3.

http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni)

Další údaje: —

Číslo XA: XA 173/08

Členský stát: Itálie

Region: Provincia autonoma di Trento

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente all'art. 46, comma 1 (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

Právní základ:

| 1. | L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46 |
| --- | --- |

1.

L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46

| 2. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali) |
| --- | --- |

2.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

| 3. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

3.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

| 4. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

4.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 4 000 000 EUR

Maximální míra podpory: Podpora se poskytne do maximální výše 50 % způsobilých výdajů. Toto procento lze zvýšit na 55 % v případě investic učiněných mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti

Datum uskutečnění: Podpora se uskuteční od data zveřejnění konečného čísla přiděleného podpoře na oficiálních stránkách Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podporu lze poskytovat do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora je zaměřena na zvýšení konkurenceschopnosti a příjmů zemědělských podniků tím, že se v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 podpoří materiální investice do jejich modernizace. Podpora je především určena k podpoře zlepšení rostlinné výroby, včetně výstavby zařízení a provádění prací pro zlepšení stavu pozemků

Stupeň podpory: Podpora se poskytne až do výše 50 % způsobilých výdajů. Toto procento lze zvýšit na 55 % v případě investic učiněných mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti. Náklady na pořízení jednoletých rostlin nebo nových jabloní, hrušní a broskvoní nejsou způsobilé. Investice do odvodňovacích a zavlažovacích vybavení a zařízení nejsou způsobilé, ledaže umožní snížení předchozí spotřeby vody alespoň o 25 %. Náklady na pouhé náhradní investice nejsou způsobilé

Dotčené/á odvětví: Kód NACE: A.01.24 (Pěstování jádrového a peckového ovoce); A.01.25 (Pěstování ostatního stromového a keřového ovoce a ořechů); A.01.50 (Pěstování plodin spojené s chovem zvířat: smíšené hospodářství)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale |
| --- |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento — Servizio aziende agricole e territorio rurale

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Adresa internetových stránek:

| 1. | www.trentinoagricoltura.net; |
| --- | --- |

1.

www.trentinoagricoltura.net;

| 2. | http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali); |
| --- | --- |

2.

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali);

| 3. | http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni) |
| --- | --- |

3.

http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni)

Další údaje: —

Číslo XA: XA 174/08

Členský stát: Itálie

Region: Provincia autonoma di Trento

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente all'art. 46, comma 3 (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

Právní základ:

| 1. | L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46 |
| --- | --- |

1.

L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati», articolo 46

| 2. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali) |
| --- | --- |

2.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 3006 del 21 dicembre 2007, avente per oggetto: L.P. 28.3.2003, n. 4 «Sostegno dell'economia agricola, disciplina dell'agricoltura biologica e della contrassegnazione di prodotti geneticamente non modificati» — Art. 3 — Termini di presentazione delle domande, modalità attuative e condizioni di ammissibilità relativamente agli artt. 17 (Premio d'insediamento), 25 (Alpicoltura), 42 (Agevolazioni per la zootecnia), 44 (Agevolazioni per l'apicoltura) e 46, 1o e 3o comma (Agevolazioni per le produzioni vegetali)

| 3. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

3.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 122 del 25 gennaio 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

| 4. | Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007 |
| --- | --- |

4.

Deliberazione della Giunta provinciale n. 876 del 4 aprile 2008 avente per oggetto la modifica alla deliberazione n. 3006 del 21 dicembre 2007

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 3 000 000 EUR

Maximální míra podpory: Podpora se poskytne do maximální výše 50 % způsobilých výdajů. Toto procento lze zvýšit na 55 % u investic učiněných mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti

Datum uskutečnění: Podpora se uskuteční od data zveřejnění konečného čísla přiděleného podpoře na oficiálních stránkách Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podporu lze poskytovat do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora je určena na zvýšení konkurenceschopnosti a příjmů zemědělských podniků tím, že se v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 podpoří materiální investice do jejich modernizace. Podpora je především určena k podpoře zlepšení rostlinné výroby, včetně výstavby zařízení a provádění prací pro zlepšení stavu pozemků. Platby konečným příjemcům se provádějí prostřednictvím družstev nebo konsorcií, k nimž náležejí a jež jsou odpovědná za předkládání žádostí

Stupeň podpory: Podpora se poskytne až do výše 50 % způsobilých výdajů. Toto procento lze zvýšit na 55 % u investic učiněných mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti. Náklady na pořízení jednoletých rostlin nebo nových jabloní, hrušní a broskvoní nejsou způsobilé. Náklady na pouhé náhradní investice nejsou způsobilé

Dotčené/á odvětví: Kód NACE: A01.24 (Pěstování jádrového a peckového ovoce); A.01.25 (Pěstování ostatního stromového a keřového ovoce a ořechů); A.01.50 (Pěstování plodin spojené s chovem zvířat: smíšené hospodářství)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Provincia autonoma di Trento — Servizio Aziende agricole e territorio rurale |
| --- |
| Via G.B. Trener, 3 |
| I-38100 Trento |

Provincia autonoma di Trento — Servizio Aziende agricole e territorio rurale

Via G.B. Trener, 3

I-38100 Trento

Adresa internetových stránek:

| 1. | www.trentinoagricoltura.net; |
| --- | --- |

1.

www.trentinoagricoltura.net;

| 2. | http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali); |
| --- | --- |

2.

http://www.consiglio.provincia.tn.it/banche_dati/codice_provinciale/clex_ricerca_per_campi.it.asp (per quanto riguarda le leggi provinciali);

| 3. | http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni) |
| --- | --- |

3.

http://www.delibere.provincia.tn.it/ (per quanto riguarda le deliberazioni)

Další údaje: —

Číslo XA: XA 175/08

Členský stát: Španělsko

Region: Castilla y León

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Aportación económica a las actividades promovidas por los Consejos Reguladores y demás Asociaciones Sectoriales Alimentarias para el desarrollo de programas voluntarios de fomento y divulgación de la calidad alimentaria

Právní základ: Orden de la Consejería de Agricultura y Ganadería, por la que se aprueban las bases reguladoras de la aportación económica del Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León a las actividades promovidas por los Consejos Reguladores y demás Asociaciones Sectoriales Alimentarias para el desarrollo de programas voluntarios de fomento y divulgación de la calidad alimentaria, para el período 2008-2013.

Acuerdo del Consejo del Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León por el que se convoca para el año 2008 la aportación económica a las actividades promovidas por los Consejos Reguladores y demás Asociaciones Sectoriales Alimentarias para el desarrollo de programas voluntarios de fomento y divulgación de la calidad alimentaria

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Poskytovaná podpora činí 4 000 000 EUR ročně

Maximální míra podpory: Programy podpory podle kapitoly II dohody rady Zemědělského technologického institutu Kastilie a Leónu (Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León) stanoví tyto maximální míry podpory:

PROGRAM I – PODPORA NA PROVÁDĚNÍ STUDIÍ

Finanční příspěvek institutu může pokrývat až 75 % rozpočtu studie do maximální výše 30 000 EUR ročně.

PROGRAM II – PODPORA NA POVZBUZENÍ PRODUKCE JAKOSTNÍCH ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTŮ

| 1) | Finanční příspěvek institutu na náklady na poplatky certifikačním subjektům je stanoven níže a jeho maximální výše činí 18 000 EUR na příjemce ročně:






  — | 1. rok: až do výše 100 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- | --- |

1)

Finanční příspěvek institutu na náklady na poplatky certifikačním subjektům je stanoven níže a jeho maximální výše činí 18 000 EUR na příjemce ročně:

—

1. rok: až do výše 100 % opodstatněných nákladů,

| — | 2. rok: až do výše 80 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

2. rok: až do výše 80 % opodstatněných nákladů,

| — | 3. rok: až do výše 60 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

3. rok: až do výše 60 % opodstatněných nákladů,

| — | 4. rok: až do výše 40 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

4. rok: až do výše 40 % opodstatněných nákladů,

| — | 5. rok: až do výše 20 % opodstatněných nákladů. |
| --- | --- |

—

5. rok: až do výše 20 % opodstatněných nákladů.

| 2) | Finanční příspěvek institutu na náklady inspekcí prováděných orgány odpovědnými za sledování používání zeměpisných označení a označení původu a ekologických značek je stanoven níže a jeho maximální výše činí 60 000 EUR na příjemce ročně:






  — | 1. rok: až do výše 100 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- | --- |

2)

Finanční příspěvek institutu na náklady inspekcí prováděných orgány odpovědnými za sledování používání zeměpisných označení a označení původu a ekologických značek je stanoven níže a jeho maximální výše činí 60 000 EUR na příjemce ročně:

—

1. rok: až do výše 100 % opodstatněných nákladů,

| — | 2. rok: až do výše 80 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

2. rok: až do výše 80 % opodstatněných nákladů,

| — | 3. rok: až do výše 60 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

3. rok: až do výše 60 % opodstatněných nákladů,

| — | 4. rok: až do výše 40 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

4. rok: až do výše 40 % opodstatněných nákladů,

| — | 5. rok: až do výše 20 % opodstatněných nákladů. |
| --- | --- |

—

5. rok: až do výše 20 % opodstatněných nákladů.

| 3) | Finanční příspěvek institutu na náklady na provádění norem UNE-EN 45011, ISO 9000 a ISO 14000 může pokrývat až 75 % nákladů na schválené a řádně opodstatněné činnosti a jeho maximální výše činí 15 000 EUR na příjemce a systém jakosti. |
| --- | --- |

3)

Finanční příspěvek institutu na náklady na provádění norem UNE-EN 45011, ISO 9000 a ISO 14000 může pokrývat až 75 % nákladů na schválené a řádně opodstatněné činnosti a jeho maximální výše činí 15 000 EUR na příjemce a systém jakosti.

| 4) | Radě pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu (Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León) může institut pokrýt až 100 % řádně opodstatněných nákladů, ale pouze pro náklady stanovené v bodu 2 a do maximální výše 120 000 EUR ročně |
| --- | --- |

4)

Radě pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu (Consejo de Agricultura Ecológica de Castilla y León) může institut pokrýt až 100 % řádně opodstatněných nákladů, ale pouze pro náklady stanovené v bodu 2 a do maximální výše 120 000 EUR ročně

PROGRAM III – PODPORA SESKUPENÍM PRODUCENTŮ

| 1) | Finanční příspěvek institutu na zvláštní činnosti je stanoven níže a jeho maximální výše činí 400 000 EUR na příjemce na období 2008–2013 v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1857/2006:






  — | 1. rok: až do výše 100 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- | --- |

1)

Finanční příspěvek institutu na zvláštní činnosti je stanoven níže a jeho maximální výše činí 400 000 EUR na příjemce na období 2008–2013 v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1857/2006:

—

1. rok: až do výše 100 % opodstatněných nákladů,

| — | 2. rok: až do výše 80 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

2. rok: až do výše 80 % opodstatněných nákladů,

| — | 3. rok: až do výše 60 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

3. rok: až do výše 60 % opodstatněných nákladů,

| — | 4. rok: až do výše 40 % opodstatněných nákladů, |
| --- | --- |

—

4. rok: až do výše 40 % opodstatněných nákladů,

| — | 5. rok: až do výše 20 % opodstatněných nákladů. |
| --- | --- |

—

5. rok: až do výše 20 % opodstatněných nákladů.

Činnosti spadající do programu III:

| — | náklady na pořízení kancelářského vybavení (včetně počítačového a programového vybavení), |
| --- | --- |

—

náklady na pořízení kancelářského vybavení (včetně počítačového a programového vybavení),

| — | náklady na zaměstnance ve správě, |
| --- | --- |

—

náklady na zaměstnance ve správě,

| — | režijní náklady a právní a správní poplatky,






  — | spotřební materiál, opravy, daně a pojištění, |
| --- | --- | --- |

—

režijní náklady a právní a správní poplatky,

—

spotřební materiál, opravy, daně a pojištění,

| — | daňové a účetní poradenství, |
| --- | --- |

—

daňové a účetní poradenství,

| — | právní a registrační poplatky apod., |
| --- | --- |

—

právní a registrační poplatky apod.,

| — | právní poradenství, |
| --- | --- |

—

právní poradenství,

| — | nájemné; |
| --- | --- |

—

nájemné;

| — | u regulačních rad zabývajících se chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, u řídících orgánů pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.) (sdružení pro jakostní vína se zeměpisným označením) a u Rady pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu náklady na pořízení prostor; v tomto případě budou způsobilé náklady omezeny na náklady na nájemné v tržních sazbách, |
| --- | --- |

—

u regulačních rad zabývajících se chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, u řídících orgánů pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.) (sdružení pro jakostní vína se zeměpisným označením) a u Rady pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu náklady na pořízení prostor; v tomto případě budou způsobilé náklady omezeny na náklady na nájemné v tržních sazbách,

| — | externí zajištění celkové správy (řízení, poradenství atd.). |
| --- | --- |

—

externí zajištění celkové správy (řízení, poradenství atd.).

| 2) | Finanční příspěvek institutu Radě pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu může v rámci tohoto programu pokrýt až 100 % řádně opodstatněných nákladů a jeho maximální výše činí 60 000 EUR ročně. |
| --- | --- |

2)

Finanční příspěvek institutu Radě pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu může v rámci tohoto programu pokrýt až 100 % řádně opodstatněných nákladů a jeho maximální výše činí 60 000 EUR ročně.

PROGRAM IV – PODPORA NA PROPAGAČNÍ ČINNOSTI

Finanční příspěvek institutu na propagaci produktů a na účast na národních veletrzích může pokrývat až 50 % schválených a řádně opodstatněných nákladů a jeho maximální výše činí 60 000 EUR na příjemce ročně.

Datum uskutečnění: Režim podpory vstoupí v platnost datem zveřejnění registračního čísla žádosti o vynětí podle nařízení (ES) č. 1857/2006 na internetových stránkách generálního ředitelství Komise pro zemědělství a rozvoj venkova a použije se do 31. prosince 2013

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim může zůstat v platnosti do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Celkový cíl: zahájení a provedení dobrovolných programů jakosti pro zemědělsko-potravinářské produkty v Kastilii a Leónu podporované regulačními radami, které se zabývající chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, řídícími orgány pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.), Radou pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu a odvětvovými sdruženími v potravinářském odvětví, což jsou všechno neziskové organizace.

Na podporu se vztahuje vynětí podle článků 9, 14 a 15 nařízení (ES) č. 1857/2006:

na programy I (podpora na provádění studií) a II (podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů) se vztahuje článek 14,

na program III (podpora seskupením producentů) se vztahuje článek 9,

na program IV (podpora na propagační činnosti) se vztahuje článek 15.

Způsobilé investice: Podpora je určena na tyto oblasti:

PROGRAM I – PODPORA NA PROVÁDĚNÍ STUDIÍ:

| A. | studie pro účely přípravy přihlášek pro uznání označení původu, chráněných zeměpisných označení nebo jakostních vín s. o.; |
| --- | --- |

A.

studie pro účely přípravy přihlášek pro uznání označení původu, chráněných zeměpisných označení nebo jakostních vín s. o.;

| B. | vypracování příruček jakosti a obecných i konkrétních postupů v souladu s normou EN-45011 pro označení původu, chráněná zeměpisná označení a jakostní vína s. o.; |
| --- | --- |

B.

vypracování příruček jakosti a obecných i konkrétních postupů v souladu s normou EN-45011 pro označení původu, chráněná zeměpisná označení a jakostní vína s. o.;

| C. | jiné studie týkající se změn nebo přizpůsobení pravidel nebo specifikací pro označení původu, chráněná zeměpisná označení nebo jakostní vína s. o. |
| --- | --- |

C.

jiné studie týkající se změn nebo přizpůsobení pravidel nebo specifikací pro označení původu, chráněná zeměpisná označení nebo jakostní vína s. o.

PROGRAM II – PODPORA NA POVZBUZENÍ PRODUKCE JAKOSTNÍCH ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTŮ:

| A. | náklady na poplatky za předmětný produkt a správní postup certifikačním subjektům uvedeným v rejstříku certifikačních subjektů Kastilie a Leónu pro zemědělsko-potravinářské produkty; |
| --- | --- |

A.

náklady na poplatky za předmětný produkt a správní postup certifikačním subjektům uvedeným v rejstříku certifikačních subjektů Kastilie a Leónu pro zemědělsko-potravinářské produkty;

| B. | náklady na inspekce prováděné příslušnými orgány nebo subjekty jednajícími v jejich zastoupení nebo nezávislými subjekty odpovědnými za inspekci a sledování používání zeměpisných označení, označení původu, ekologických značek nebo označení jakosti; |
| --- | --- |

B.

náklady na inspekce prováděné příslušnými orgány nebo subjekty jednajícími v jejich zastoupení nebo nezávislými subjekty odpovědnými za inspekci a sledování používání zeměpisných označení, označení původu, ekologických značek nebo označení jakosti;

| C. | u regulačních rad zabývajících se chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, u řídících orgánů pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.) a u Rady pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu náklady na provedení norem UNE-EN 45011, ISO 9000 a ISO 14000, včetně poplatků za poradenství, nákladů na interní audity u ISO 9000 a ISO 14000 a akreditačních poplatků u UNE-EN 45011. |
| --- | --- |

C.

u regulačních rad zabývajících se chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, u řídících orgánů pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.) a u Rady pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu náklady na provedení norem UNE-EN 45011, ISO 9000 a ISO 14000, včetně poplatků za poradenství, nákladů na interní audity u ISO 9000 a ISO 14000 a akreditačních poplatků u UNE-EN 45011.

PROGRAM III – PODPORA SESKUPENÍM PRODUCENTŮ:

| A. | náklady na pořízení kancelářského vybavení (včetně počítačového a programového vybavení); |
| --- | --- |

A.

náklady na pořízení kancelářského vybavení (včetně počítačového a programového vybavení);

| B. | náklady na zaměstnance ve správě; |
| --- | --- |

B.

náklady na zaměstnance ve správě;

| C. | režijní náklady a právní a správní poplatky:






  — | spotřební materiál, opravy, daně a pojištění, |
| --- | --- | --- |

C.

režijní náklady a právní a správní poplatky:

—

spotřební materiál, opravy, daně a pojištění,

| — | daňové a účetní poradenství, |
| --- | --- |

—

daňové a účetní poradenství,

| — | právní a registrační poplatky apod., |
| --- | --- |

—

právní a registrační poplatky apod.,

| — | právní poradenství, |
| --- | --- |

—

právní poradenství,

| — | nájemné; |
| --- | --- |

—

nájemné;

| D. | u regulačních rad zabývajících se chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, u řídících orgánů pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.) (sdružení pro jakostní vína se zeměpisným označením) a u Rady pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu náklady na pořízení prostor; v tomto případě budou způsobilé náklady omezeny na náklady na nájemné v tržních sazbách; |
| --- | --- |

D.

u regulačních rad zabývajících se chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, u řídících orgánů pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.) (sdružení pro jakostní vína se zeměpisným označením) a u Rady pro ekologické zemědělství Kastilie a Leónu náklady na pořízení prostor; v tomto případě budou způsobilé náklady omezeny na náklady na nájemné v tržních sazbách;

| E. | externí zajištění celkové správy (řízení, poradenství atd.). |
| --- | --- |

E.

externí zajištění celkové správy (řízení, poradenství atd.).

PROGRAM IV – PODPORA NA PROPAGAČNÍ ČINNOSTI:

| A. | propagace produktů; |
| --- | --- |

A.

propagace produktů;

| B. | účast na národních veletrzích. |
| --- | --- |

B.

účast na národních veletrzích.

Dotčené/á odvětví: Odvětví zemědělství.

Příjemci: regulační rady zabývající se chráněnými označeními původu a chráněnými zeměpisnými označeními, řídící orgány pro jakostní vína ze stanovených pěstitelských oblastí (jakostní vína s. o.) a odvětvová sdružení v potravinářském odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León |
| --- |
| Carretera de Burgos, Km. 119 |
| E-47071 Valladolid |

Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León

Carretera de Burgos, Km. 119

E-47071 Valladolid

Adresa internetových stránek: Úplné znění režimu podpory je k dispozici na internetových stránkách státní správy Kastilie a Leónu na adrese:

http://www.jcyl.es/AyudaEstado20072013

Přímé odkazy: http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/BasesReguladorasProgramaVoluntariosFomentoDivulgacionCalidadAlimentaria.doc

http://www.jcyl.es/jcyl/ayudasestado/ConvocatoriaProgramaVoluntariosFomentoDivulgacionCalidadAlimentaria.doc

Další údaje: —

Ve Valladolidu dne 28. února 2008.

El director general del Instituto Tecnológico Agrario de Castilla y León

Jesús María GÓMEZ SANZ

Číslo XA: XA 176/08

Členský stát: Francie

Region: Département des Bouches-du-Rhône

Název režimu podpory: Programme d'aide aux investissements dans les exploitations agricoles installées depuis moins de cinq ans

Právní základ:

| — | Článek 4 nařízení (ES) č. 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Článek 4 nařízení (ES) č. 1857/2006

| — | Articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales

| — | Projet de délibération du Conseil général des Bouches-du-Rhône |
| --- | --- |

—

Projet de délibération du Conseil général des Bouches-du-Rhône

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 200 000 EUR ročně

Maximální míra podpory: Nejvýše 40 % nákladů na způsobilé investice, jejichž výše je omezena na 25 000 EUR, což je nejvýše 10 000 EUR podpory na jeden zemědělský podnik (podpora se předkladateli poskytne pouze na jeden projekt)

Datum uskutečnění: Ode dne zveřejnění evidenčního čísla žádosti o výjimku na internetových stránkách Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise

Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2013

Cíle a pravidla podpory: Cílem tohoto režimu podpory je pomoci zemědělským podnikům v departementu Bouches-du-Rhône odolávat velmi silnému urbanizačnímu tlaku, který je pro tuto oblast charakteristický a v současné době vyžaduje použití všech prostředků směřujících ke stabilizaci a umožňujících zemědělcům udržet si své místo v této oblasti.

Na tento režim podpory se vztahuje článek 4 nařízení (ES) č. 1857/2006

Podpora je určena na hmotné investice zemědělských podniků během prvních pěti let jejich činnosti, neboť právě takovéto nové zemědělské podniky obzvláště trpí urbanizačním tlakem a musí investovat značné částky, aby zůstaly konkurenceschopné a dále se rozvíjely, a přitom musí stále více zohledňovat kvalitu a šetrný přístup k člověku i území.

Způsobilé investice musí splňovat alespoň jednu ze tří níže uvedených priorit, které odpovídají alespoň jednomu z cílů stanovených v článku 4 nařízení o výjimkách v zemědělství:

prosazování zemědělských postupů šetrných k životnímu prostředí,

kolektivní nebo individuální zhodnocování produkce prostřednictvím opatření pro zvyšování kvality,

zlepšování pracovních podmínek a podmínek ubytování zaměstnanců v zemědělství v zemědělských podnicích, zejména z důvodů bezpečnosti.

výstavba a/nebo zařízení prostorů pro fytosanitární prostředky,

investice na provozování ekologického zemědělství nebo mající za cíl získání osvědčení o udržitelném zemědělství,

zavlažovací zařízení na pozemku, které je napájeno z povrchového zdroje (1),

zřízení prostor určených pro manipulaci s fytosanitárními prostředky (plnění a čištění),

vybavení sloužící ke zlepšování systémů zúrodňování/zavlažování, ošetřování za účelem snižování vstupů, aplikace hnojiv, nakládání s chlévskou mrvou, zavádění zavlažovacích systémů, které jsou napájeny z povrchového zdroje a šetří vodou (vybavené mikrorozprašovači nebo zařízením pro kapkovou závlahu), zlepšování navíjecích strojů pro snímání krytů z umělé slámy a snímání skleníkových plachet, nechemických prostředků na odplevelování atp.

Investice do zaměření systému produkce na kvalitu

Vybavení výpočetní technikou nebo jiným zařízením za účelem zajistit vysledovatelnost produktů, obdržení oficiálních známek kvality, hygienickou nezávadnost produktů, monitorování pozemků atp.

Investice v rámci projektů na zhodnocování produkce u spotřebitelů

zřízení dílny určené ke skladování a balení,

zřízení prodejního místa v prostorách, které nejsou oddělené od ostatních prostor zemědělského podniku.

zlepšení pracovních, bezpečnostních a hygienických podmínek v zemědělských podnicích (vysokozdvižné vozíky, ochranné vybavení, šatny se sprchami atp.),

výstavba nebo rekonstrukce ubytovacích prostor určených výhradně zaměstnancům a dělníkům v odvětví zemědělství.

Je třeba uvést, že bez ohledu na zaměření a povahu dotčených investic jsou vyloučeny pouhé náhradní investice

Dotčené/á odvětví: Všechny zemědělské podniky departementu Bouches-du-Rhône (všechna odvětví)

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Monsieur le Président du Conseil général des Bouches-du-Rhône |
| --- |
| Direction de l'agriculture et du tourisme |
| Hôtel du Département |
| 52, avenue de Saint-Just |
| F-13256 Marseille Cedex 20 |

Monsieur le Président du Conseil général des Bouches-du-Rhône

Direction de l'agriculture et du tourisme

Hôtel du Département

52, avenue de Saint-Just

F-13256 Marseille Cedex 20

Adresa internetových stránek: http://www.cg13.fr/amenagements/agriculture/agriculture.html

Číslo XA: XA 177/08

Členský stát: Republika Slovinsko

Region: Območje občine Lenart

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora programom razvoja podeželja v občini Lenart 2008–2013

Právní základ: Pravilnika o ohranjanju in spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Lenart za programsko obdobje 2008–2013 (II. poglavje)

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 2008: 83 600 EUR |
| --- | --- |

2008: 83 600 EUR

| | 2009: 83 700 EUR |
| --- | --- |

2009: 83 700 EUR

| | 2010: 83 800 EUR |
| --- | --- |

2010: 83 800 EUR

| | 2011: 83 900 EUR |
| --- | --- |

2011: 83 900 EUR

| | 2012: 84 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 84 000 EUR

| | 2013: 84 100 EUR |
| --- | --- |

2013: 84 100 EUR

Maximální míra podpory:

1.   Investice v zemědělských podnicích do prvovýroby:

| — | až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech, |
| --- | --- |

—

až do výše 50 % způsobilých výdajů ve znevýhodněných oblastech,

| — | až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech. |
| --- | --- |

—

až do výše 40 % způsobilých výdajů v ostatních oblastech.

Účelem podpory jsou investice do renovace zemědělských objektů, na nákup vybavení a strojů užívaných k zemědělské produkci, na investice do trvalých kultur a na správu pastvin.

2.   Podpora na zachování tradičních staveb:

| — | až do výše 100 % nákladů na investice určené na zachování prvků neprodukčního kulturního dědictví ležících na území zemědělských podniků, |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % nákladů na investice určené na zachování prvků neprodukčního kulturního dědictví ležících na území zemědělských podniků,

| — | až do výše 60 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných a dalších oblastech, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství, |
| --- | --- |

—

až do výše 60 % způsobilých nákladů ve znevýhodněných a dalších oblastech, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství,

| — | až do výše 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov. |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budov.

3.   Podpora na platby pojistného:

| — | částka spolufinancování od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce proti nepříznivým klimatickým jevům a na pojištění hospodářských zvířat proti riziku úhynu v důsledku chorob. |
| --- | --- |

—

částka spolufinancování od obce doplňuje částku spolufinancování pojistného ze státního rozpočtu až do výše 50 % způsobilých nákladů na pojistné na pojištění plodin a ovoce proti nepříznivým klimatickým jevům a na pojištění hospodářských zvířat proti riziku úhynu v důsledku chorob.

4.   Podpora na přeparcelování pozemků:

| — | až do výše 100 % skutečně vynaložených právních a správních nákladů. |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % skutečně vynaložených právních a správních nákladů.

5.   Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů:

| — | až do výše 100 % způsobilých nákladů. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nezahrnuje přímé platby peněžních částek producentům. |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % způsobilých nákladů. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nezahrnuje přímé platby peněžních částek producentům.

6.   Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství:

| — | až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, na poradenské služby a organizaci akcí, soutěží, výstav, veletrhů, na publikace, katalogy a internetové stránky. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nezahrnuje přímé platby peněžních částek producentům |
| --- | --- |

—

až do výše 100 % nákladů na vzdělávání a školení zemědělců, na poradenské služby a organizaci akcí, soutěží, výstav, veletrhů, na publikace, katalogy a internetové stránky. Podpora je poskytována ve formě dotovaných služeb a nezahrnuje přímé platby peněžních částek producentům

Datum uskutečnění: Duben 2008 (podpora bude poskytnuta až po uveřejnění shrnutí na internetových stránkách Evropské komise)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Podpora malým a středním podnikům

Odkaz na články v nařízení (ES) č. 1857/2006 a způsobilé náklady: Kapitola II předběžných pravidel pro zachování a rozvoj zemědělství a venkovských oblastí v obci Lenart na programové období 2008–2013 obsahuje ustanovení, jež představují státní podporu podle těchto článků nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (Úř. věst. L 358, 16.12.2006, s. 3):

článek 4 nařízení: Investice v zemědělských podnicích,

článek 5 nařízení: Zachování krajiny a tradičních staveb,

článek 12 nařízení: Podpora na platby pojistného,

článek 13 nařízení: Podpora na přeparcelování pozemků,

článek 14 nařízení: Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů,

článek 15 nařízení: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství

Dotčené/á odvětví: Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

Adresa internetových stránek: http://www.izit.si/muv/index.php?action=showIzdaja&year=2008&izdajaID=436 (MUV št. 4/2008, s. 97)

Další údaje: Opatření týkající se platby pojistného na pojištění plodin a ovoce zahrnuje tyto nepříznivé klimatické jevy, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám: jarní mráz, kroupy, blesky, požáry způsobené blesky, bouře a povodně.

Pravidla obce splňují požadavky nařízení (ES) č. 1857/2006, pokud se jedná o opatření, která mají být obcemi přijata, a všeobecná ustanovení, která mají být provedena (kroky předcházející přidělení podpory, kumulace podpor, transparentnost podpory a dohled nad ní).

Vstupem tohoto režimu v platnost se ruší platnost režimu XA 189/07.

Janez KRAMBERGER

starosta

---

(1)  Je třeba uvést, že pokud jde o investice do zavlažovacího zařízení, příjemce podpory se musí zavázat ke snížení spotřeby vody alespoň o 25 %.

---

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/15

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 217/08)

| Podpora č. | XS 128/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Południowo-zachodni — Woj. Dolnośląskie |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Przedsiębiorstwo Handlowo — Produkcyjne „Metal” Jerzy Siofer |
| Právní základ | 1) | Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. nr 179, poz. 1484, z późn. zm.) |

Podpora č.

XS 128/08

Členský stát

Polsko

Region

Południowo-zachodni — Woj. Dolnośląskie

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Przedsiębiorstwo Handlowo — Produkcyjne „Metal” Jerzy Siofer

Právní základ

1)

Art. 6 ustawy z dnia 29 lipca 2005 r. o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej (Dz.U. nr 179, poz. 1484, z późn. zm.)

| 2) | Umowa kredytu technologicznego nr 07/1429 udzielonego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 29 kwietnia 2008 r. |
| --- | --- |

2)

Umowa kredytu technologicznego nr 07/1429 udzielonego ze środków Funduszu Kredytu Technologicznego zawarta w dniu 29 kwietnia 2008 r.

Název opatření

Ad hoc

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 377 341,87 EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

12. 5. 2008

Délka trvání programu

30. 4. 2013

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Bank Gospodarstwa Krajowego |
| --- |
| Al. Jerozolimskie 7 |
| PL-00-955 Warszawa |

Bank Gospodarstwa Krajowego

Al. Jerozolimskie 7

PL-00-955 Warszawa

| Podpora č. | XS 130/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Lotyšsko |
| Region | — |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Tirgus orientēto pētījumu projektu programma |
| Právní základ | 2006. gada 5. februāra MK noteikumi Nr. 72 “Tirgus orientēto pētījumu projektu finansējuma sadales kārtība” |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 1 mil. LVL |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 16. 6. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2012 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Izglītības un zinātnes ministrija |
| Vaļņu iela 2 |
| LV-1050 Rīga |

Podpora č.

XS 130/08

Členský stát

Lotyšsko

Region

—

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Tirgus orientēto pētījumu projektu programma

Právní základ

2006. gada 5. februāra MK noteikumi Nr. 72 “Tirgus orientēto pētījumu projektu finansējuma sadales kārtība”

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 1 mil. LVL

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

16. 6. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2012

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Izglītības un zinātnes ministrija

Vaļņu iela 2

LV-1050 Rīga

| Podpora č. | XS 131/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Region | Freistaat Sachsen |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Beihilferegelung für die Förderung der Inanspruchnahme von Dienstleistungen durch externe Berater im Rahmen der Förderung aus Mitteln des Europäischen Sozialfonds und des Freistaates Sachsen auf der Basis des Operationellen Programms zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen (OP) 2000-2006
  (Regelung des Freistaates Sachsen für die Förderung von Dienstleistungen durch externe Berater aus ESF- und komplementären Landesmitteln) |
| Právní základ | Verordnung (EG) Nr. 1260/1999, (EG) Nr. 1784/1999
  Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000-2006
  Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit für die Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten (ESF-Richtlinie) vom 3. Februar 2006 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,9 mil. EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 31. 12. 2006 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Podpora č.

XS 131/08

Členský stát

Německo

Region

Freistaat Sachsen

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Beihilferegelung für die Förderung der Inanspruchnahme von Dienstleistungen durch externe Berater im Rahmen der Förderung aus Mitteln des Europäischen Sozialfonds und des Freistaates Sachsen auf der Basis des Operationellen Programms zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen (OP) 2000-2006

(Regelung des Freistaates Sachsen für die Förderung von Dienstleistungen durch externe Berater aus ESF- und komplementären Landesmitteln)

Právní základ

Verordnung (EG) Nr. 1260/1999, (EG) Nr. 1784/1999

Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000-2006

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit für die Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten (ESF-Richtlinie) vom 3. Februar 2006

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,9 mil. EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

31. 12. 2006

Délka trvání programu

31. 12. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

| Podpora č. | XS 142/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Południowo-Zachodni |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | NTP CIBIS Sp. z o.o. |
| Právní základ | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-194/P-214/2008 |
| Název opatření | Ad hoc |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 39 275 EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 15. 4. 2008 |
| Délka trvání programu | 15. 4. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Podpora č.

XS 142/08

Členský stát

Polsko

Region

Południowo-Zachodni

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

NTP CIBIS Sp. z o.o.

Právní základ

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego Dz.U. nr 221 z 14 listopada 2007 r. § 3 ust. 1, umowa nr II-194/P-214/2008

Název opatření

Ad hoc

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 39 275 EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

15. 4. 2008

Délka trvání programu

15. 4. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská agentura pro léčivé přípravky

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/17

---

Nábor smluvních zaměstnanců pro plnění časově omezených úkolů (EMEA, Londýn)

(2008/C 217/09)

Agentura odpovídá za koordinaci hodnocení humánních a veterinárních léčivých přípravků a dohled nad těmito léčivými přípravky v Evropské unii (viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 – Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1). Agentura EMEA byla založena v lednu 1995. Udržuje řadu těsných kontaktů s Evropskou komisí, se všemi 27 členskými státy EU, se zeměmi EHP-ESVO a s mnoha dalšími subjekty ve státním i soukromém sektoru. Agentura nabízí podnětné multikulturní pracovní prostředí.

Další informace o agentuře EMEA a o její činnosti jsou snadno dostupné na internetu. Adresa našich internetových stránek je http://www.emea.europa.eu.

Cílem agentury EMEA je sestavit seznam uchazečů, kteří mají zájem pracovat na časově omezených úkolech jako smluvní zaměstnanci agentury. Profily pracovních pozic jsou zveřejněny v samostatném dokumentu, který je dostupný na internetových stránkách agentury EMEA.

Úspěšní uchazeči budou zařazeni na seznam kandidátů na pozice smluvních zaměstnanců agentury v souladu s pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst. L 56, 4.3.1968) (1) a s obecnými prováděcími ustanoveními agentury EMEA o postupech upravujících přijímání a využívání smluvních zaměstnanců v agentuře EMEA (2) a může jim být nabídnuto plnění časově omezených úkolů po dobu od tří měsíců do pěti let.

Časově omezeným úkolem může být nahrazení dočasného zaměstnance agentury EMEA (například v případě mateřské dovolené, otcovské dovolené, rodinné dovolené, rodičovské dovolené, neplaceného volna nebo dlouhodobé nemoci) nebo práce na konkrétních krátkodobých projektech, a to podle dostupnosti rozpočtových prostředků. Poskytnutá smlouva pro smluvní zaměstnance agentury nemůže v žádném případě vést k uzavření smlouvy pro dočasné zaměstnance agentury bez toho, aby uchazeč úspěšně absolvoval dodatečné výběrové řízení. Smlouvy smluvních zaměstnanců mohou být obnoveny maximálně jednou.

Místem zaměstnání bude Canary Wharf, Londýn.

Uchazeči musí být státními příslušníky některého z členských států Evropských společenství nebo Islandu, Norska či Lichtenštejnska a musí plně požívat všech svých občanských práv.

Uchazeči musí mít splněny všechny povinnosti, které na ně kladou zákony týkající se vojenské služby, a musí vyhovět osobnostním požadavkům pro příslušnou pozici.

Úplné znění podmínek a popis pracovní náplně lze stáhnout z internetových stránek agentury EMEA:
  http://www.emea.europa.eu/htms/general/admin/recruit/recruitnew.htm
  Žádosti musí být podány elektronicky prostřednictvím formuláře, který je k dispozici na internetových stránkách agentury EMEA. Přihlášky musí být zaslány nejpozději do 24:00 hod. dne 24. září 2008.
  Vezměte prosím na vědomí, že v důsledku vysokého počtu žádostí, které jsou agentuře EMEA ve lhůtě pro podání žádostí doručeny, může mít systém potíže se zpracováním tak velkého množství údajů. Uchazečům se proto doporučuje, aby své žádosti zaslali s dostatečným časovým předstihem před stanoveným termínem pro jejich podání.

Pokud chcete dostávat oznámení o zveřejnění volných pracovních míst, zaregistrujte se on-line na adrese http://www.emea.europa.eu/ „Online Mailing Service“ („Služba zasílání pošty on-line“).

---

(1)  http://ec.europa.eu/civil_service/docs/toc100_en.pdf

(2)  http://www.emea.europa.eu/pdfs/general/admin/recruit/42125407en.pdf

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 26.8.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 217/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 217/19

---

STÁTNÍ PODPORA – NĚMECKO

Státní podpora C 34/08 (ex N 170/08) – Velký investiční projekt – Deutsche Solar

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 217/10)

Dopisem ze dne 16. července 2008 zveřejněným v závazném jazykovém znění uvedeném na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, kvůli němuž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Německu. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POPIS OPATŘENÍ A INVESTIČNÍHO PROJEKTU

Příjemcem finanční podpory je Deutsche Solar AG (dále jen „DS“). DS je výrobcem krystalických solárních destiček (solar wafers). V současnosti má společnost dva závody v saském Freibergu. Jeden závod je umístěn v průmyslovém parku Freiberg-jih a druhý v průmyslovém parku Saxonia. DS je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti SolarWorld AG. Skupina SolarWorld AG vyvíjí činnost v celosvětovém měřítku. Je výrobcem solárních destiček, solárních článků a solárních modulů, s výjimkou solárních systémů.

S pomocí oznámené investice DS vybuduje třetí závod v lokalitě Freiberg-východ na výrobu polykrystalických solárních destiček s jmenovitou kapacitou 500 MWp ročně). Projekt byl zahájen 18. prosince 2007. Investiční projekt by měl být dokončen do 31. srpna 2010 a plné výrobní kapacity bude dosaženo do konce roku 2010. Projekt Freiberg-východ zahrnuje celkové způsobilé investice ve jmenovité hodnotě 350 milionů EUR. Orgány Německa oznámily svůj záměr udělit regionální podporu formou dotace a daňové úlevy na projekt Freiberg-východ ve výši 48 milionů EUR.

Kromě oznámeného nového závodu na solární destičky, jenž má být vybudován v lokalitě Freiberg-východ, rozšíří DS rovněž svůj stávající výrobní závod na solární destičky v lokalitě Freiberg-jih, a to z 350 MWp na 500 MWp. Celkové investice na projekt Freiberg-jih dosahují 49 milionů EUR, přičemž obdržená podpora bude činit přibližně 14 milionů EUR. Orgány Německa dospěly k závěru, že tuto podporu není třeba oznamovat, jelikož celkové investiční náklady jsou nižší než 50 milionů EUR.

Investice proběhnou ve Freibergu (Sasko, východní Německo), což je region ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES s maximální možnou mírou podpory 30 % HEP.

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY

Komise má pochybnosti o tom, zda oznámený projekt Freiberg-východ a projekt Freiberg-jih netvoří jedinou investici ve smyslu bodu 60 pokynů k regionální podpoře z roku 2007. Oba projekty totiž obdrží podporu téměř ve stejnou dobu.

Orgány Německa tvrdí, že za prvé nejde o případ umělého rozdělení investice. Výběr lokality pro nové zařízení byl naprosto otevřený. Kromě Saska bylo zjevně zvažováno i umístění v USA. Za druhé tvrdí, že ekonomickou neoddělitelnost lze předpokládat pouze tehdy, nemohou-li být dané projekty z hospodářského hlediska provedeny zcela odděleně. V tomto případě se uvádí, že projekt Východ lze provést nezávisle (v prostoru i čase) na projektu Jih. Za třetí orgány Německa tvrdí, že neexistují žádné funkční souvislosti, jelikož by výrobní zařízení Freiberg-východ bylo nezávislé a zaměstnanci těchto dvou výrobních závodů by nebyli stejní (s výjimkou vedoucích pracovníků, prodejců a pracovníků distribuce). Za čtvrté tvrdí, že neexistují ani technické souvislosti, jelikož by se destičky vyráběly v rámci odděleného výrobního procesu s využitím jiných strojů. Za páté tvrdí, že neexistují ani geografické ani fyzické souvislosti, jelikož by dané výrobní procesy probíhaly odděleně a nevyžadují jako vstup meziprodukty vyrobené v druhém závodě. Za šesté tvrdí, že mezi danými dvěma projekty neexistují žádné strategické souvislosti, jelikož na základě geografické blízkosti umístěných investic nevznikají žádné strategické synergie.

Komise souhlasí, že v současné době se funkční a technické souvislosti jeví jako dosti slabé. I o těchto souvislostech má však Komise pochybnosti, poněvadž zaměstnanci ve vedoucích funkcích, prodejci a pracovníci distribuce se překrývají a není jasné, zda by se v případě těchto dvou investic nepřekrývaly i další funkce. Navíc se dané dvě investice vztahují k stejnému typu výrobního procesu s využitím podobného zařízení a techniky, poněvadž jde o výrobu téhož produktu. Pokud jde o bezprostřední geografickou blízkost, dané dvě investice podniku DS v lokalitě Freiberg-východ a Freiberg-jih jsou od sebe vzdáleny pouze přibližně 5 kilometrů. Kromě toho jsou strategické souvislosti dosti silné, jelikož pomocí daných dvou investic se bude v obou závodech vyrábět stejný produkt. Komise dále podotýká, že obě investice se uskuteční téměř ve stejnou dobu.

Komise má proto pochybnosti, zda mezi těmito dvěma novými investicemi podniku DS ve Freibergu neexistují funkční, technické a strategické souvislosti i geografická blízkost a zda je možno tyto dvě investice považovat za ekonomicky neoddělitelné ve smyslu bodu 60 a poznámky pod čarou č. 55 pokynů k regionální podpoře. Komise proto vyzývá třetí strany, aby ohledně nedělitelnosti investičního projektu podniku DS ve Freibergu podaly své připomínky.

Pokud uvedené dva projekty Freiberg-východ a Freiberg-jih představují jeden investiční projekt, je třeba na celkové způsobilé náklady těchto sloučených projektů uplatnit vyměřovací mechanismus pro snižování podpory podle bodu 67 pokynů k regionální podpoře. V tom případě by míra podpory překročila maximální povolenou výši.

Na základě v současnosti dostupných informací má Komise po prvním předběžném posouzení daného opatření pochybnosti, zda lze oznámenou podporu považovat za slučitelnou s pokyny k regionální podpoře z roku 2007 a se společným trhem, a pokud ano, v jakém rozsahu.

ZNĚNÍ DOPISU

„Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung seiner Angaben zu der oben genannte Maßnahme entschieden hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Mit elektronischer Anmeldung vom 28. März 2008, die am selben Tag bei der Kommission registriert wurde, hat Deutschland seine Absicht erklärt, der Deutsche Solar GmbH auf der Grundlage der Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung 2007-2013 (1) (nachstehend ‚Regionalbeihilfeleitlinien 2007‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg (Sachsen, Deutschland) zu gewähren. |
| --- | --- |

(1)

Mit elektronischer Anmeldung vom 28. März 2008, die am selben Tag bei der Kommission registriert wurde, hat Deutschland seine Absicht erklärt, der Deutsche Solar GmbH auf der Grundlage der Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung 2007-2013 (1) (nachstehend ‚Regionalbeihilfeleitlinien 2007‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg (Sachsen, Deutschland) zu gewähren.

| (2) | Am 27. Februar 2008 und am 25. Juni 2008 fanden Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und Deutschlands statt. Die Kommission erbat mit Schreiben vom 28. Mai 2008 zusätzliche Auskünfte und versandte am 10. Juni 2008 ein Informationsschreiben. Deutschland übermittelte die zusätzlichen Auskünfte mit Schreiben vom 16. Juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Am 27. Februar 2008 und am 25. Juni 2008 fanden Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und Deutschlands statt. Die Kommission erbat mit Schreiben vom 28. Mai 2008 zusätzliche Auskünfte und versandte am 10. Juni 2008 ein Informationsschreiben. Deutschland übermittelte die zusätzlichen Auskünfte mit Schreiben vom 16. Juni 2008.

2.   BESCHREIBUNG DER FÖRDERMASSNAHME

| (3) | Deutschland beabsichtigt, der Deutsche Solar GmbH (nachstehend ‚DS‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte für Solarwafer zu gewähren. Solarwafer werden für die Herstellung von Solarzellen benötigt, die wiederum zur Produktion von Solarmodulen verwendet werden, welche in integrierten Solarenergieanlagen dazu dienen, Sonnenlicht in Strom umzuwandeln (Fotovoltaik). |
| --- | --- |

(3)

Deutschland beabsichtigt, der Deutsche Solar GmbH (nachstehend ‚DS‘) eine regionale Investitionsbeihilfe für die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte für Solarwafer zu gewähren. Solarwafer werden für die Herstellung von Solarzellen benötigt, die wiederum zur Produktion von Solarmodulen verwendet werden, welche in integrierten Solarenergieanlagen dazu dienen, Sonnenlicht in Strom umzuwandeln (Fotovoltaik).

2.1.   Der Zuwendungsempfänger

| (4) | Empfänger der finanziellen Unterstützung ist das Unternehmen DS, das kristalline Solarwafer herstellt. DS unterhält gegenwärtig zwei Betriebsstätten, die sich beide in Freiberg im Land Sachsen, und zwar im Gewerbegebiet Süd und im Gewerbegebiet Saxonia befinden. Mit der angemeldeten Investition beabsichtigt DS, eine dritte Fertigungsstätte im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg zu errichten. Im Geschäftsjahr 2006 beschäftigte DS 595 Mitarbeiter (alle in Deutschland) und erzielte einen Umsatz von 219 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(4)

Empfänger der finanziellen Unterstützung ist das Unternehmen DS, das kristalline Solarwafer herstellt. DS unterhält gegenwärtig zwei Betriebsstätten, die sich beide in Freiberg im Land Sachsen, und zwar im Gewerbegebiet Süd und im Gewerbegebiet Saxonia befinden. Mit der angemeldeten Investition beabsichtigt DS, eine dritte Fertigungsstätte im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg zu errichten. Im Geschäftsjahr 2006 beschäftigte DS 595 Mitarbeiter (alle in Deutschland) und erzielte einen Umsatz von 219 Mio. EUR.

| (5) | DS ist eine hundertprozentige Tochtergesellschaft der SolarWorld AG. Die SolarWorld AG ist weltweit in der Solarenergiebranche tätig. Sie deckt vom Rohstoff Silizium bis hin zu schlüsselfertigen Solarstromkraftwerken die gesamte Wertschöpfungskette der Fotovoltaik ab. Die SolarWorld AG stellt Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule her, jedoch keine integrierten Solaranlagen (2). |
| --- | --- |

(5)

DS ist eine hundertprozentige Tochtergesellschaft der SolarWorld AG. Die SolarWorld AG ist weltweit in der Solarenergiebranche tätig. Sie deckt vom Rohstoff Silizium bis hin zu schlüsselfertigen Solarstromkraftwerken die gesamte Wertschöpfungskette der Fotovoltaik ab. Die SolarWorld AG stellt Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule her, jedoch keine integrierten Solaranlagen (2).

| (6) | Das Unternehmen hat Betriebsstätten in Deutschland, Schweden und den USA. Die derzeit wichtigsten Absatzmärkte sind Deutschland, die USA und in den übrigen Ländern Europas insbesondere Spanien. Der Konzern SolarWorld AG hat Vertriebsniederlassungen in Deutschland, Spanien, Kalifornien, Südafrika und Singapur. |
| --- | --- |

(6)

Das Unternehmen hat Betriebsstätten in Deutschland, Schweden und den USA. Die derzeit wichtigsten Absatzmärkte sind Deutschland, die USA und in den übrigen Ländern Europas insbesondere Spanien. Der Konzern SolarWorld AG hat Vertriebsniederlassungen in Deutschland, Spanien, Kalifornien, Südafrika und Singapur.

| (7) | Nach dem Börsengang Ende 1999 hat sich die Gesellschaft innerhalb weniger Jahre zu einem der größten integrierten Solartechnologiekonzerne entwickelt. Mitte 2007 gestaltete sich die Aktionärsstruktur der SolarWorld AG wie folgt: 25 % Frank H. Asbeck, 8,73 % Fidelity Investments, 4,98 % BlackRock Inc./BlackRock Holdco 1, LLC, 2,3 % UBS AG, 4,93 % DWS Investment GmbH und 50,26 % Streubesitz (3). Im Jahr 2007 hatte der Konzern rund 2 000 Mitarbeiter. |
| --- | --- |

(7)

Nach dem Börsengang Ende 1999 hat sich die Gesellschaft innerhalb weniger Jahre zu einem der größten integrierten Solartechnologiekonzerne entwickelt. Mitte 2007 gestaltete sich die Aktionärsstruktur der SolarWorld AG wie folgt: 25 % Frank H. Asbeck, 8,73 % Fidelity Investments, 4,98 % BlackRock Inc./BlackRock Holdco 1, LLC, 2,3 % UBS AG, 4,93 % DWS Investment GmbH und 50,26 % Streubesitz (3). Im Jahr 2007 hatte der Konzern rund 2 000 Mitarbeiter.

| (8) | Das folgende Schaubild verdeutlicht den Aufbau des Konzerns: |
| --- | --- |

(8)

Das folgende Schaubild verdeutlicht den Aufbau des Konzerns:

Image

2.2.   Das Vorhaben

Vorhaben Freiberg-Ost

| (9) | DS beabsichtigt, im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg eine neue Fertigungsstätte für multikristalline Solarwafer zu errichten, und zwar in der Nähe anderer Standorte von DS in den Gewerbegebieten Saxonia und Süd der Stadt Freiberg. Die neue Betriebsstätte soll eine nominale Jahreskapazität von 500 Megawatt-Peak (MWp) (4) haben. |
| --- | --- |

(9)

DS beabsichtigt, im Gewerbegebiet Ost der Stadt Freiberg eine neue Fertigungsstätte für multikristalline Solarwafer zu errichten, und zwar in der Nähe anderer Standorte von DS in den Gewerbegebieten Saxonia und Süd der Stadt Freiberg. Die neue Betriebsstätte soll eine nominale Jahreskapazität von 500 Megawatt-Peak (MWp) (4) haben.

| (10) | Das Vorhaben ist am 18. Dezember 2007 angelaufen. Die Bauarbeiten werden im Juli 2008 beginnen, und die ersten Anlagen werden voraussichtlich im Juli 2009 installiert. Der Produktionsbeginn soll am 1. Januar 2010 erfolgen, das Investitionsvorhaben wird voraussichtlich bis zum 31. August 2010 abgeschlossen sein, und die volle Produktionskapazität soll Ende 2010 erreicht werden. |
| --- | --- |

(10)

Das Vorhaben ist am 18. Dezember 2007 angelaufen. Die Bauarbeiten werden im Juli 2008 beginnen, und die ersten Anlagen werden voraussichtlich im Juli 2009 installiert. Der Produktionsbeginn soll am 1. Januar 2010 erfolgen, das Investitionsvorhaben wird voraussichtlich bis zum 31. August 2010 abgeschlossen sein, und die volle Produktionskapazität soll Ende 2010 erreicht werden.

| (11) | Nach Angaben von DS werden durch das Vorhaben in der von einer hohen Arbeitslosenquote geprägten Region mindestens 130 direkte und ebenso viele indirekte Arbeitsplätze entstehen. |
| --- | --- |

(11)

Nach Angaben von DS werden durch das Vorhaben in der von einer hohen Arbeitslosenquote geprägten Region mindestens 130 direkte und ebenso viele indirekte Arbeitsplätze entstehen.

Vorhaben Freiberg-Süd

| (12) | Abgesehen von der geplanten neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern. |
| --- | --- |

(12)

Abgesehen von der geplanten neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern.

2.3.   Investitionskosten

| (13) | Die beihilfefähigen Investitionskosten für das Vorhaben Freiberg-Ost belaufen sich nominal auf insgesamt 350 Mio. EUR.










  Beihilfefähige Investitionskosten
  (in Mio. EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Insgesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gebäude | [...] (5) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maschinen/Einrichtungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Immaterielle Vermögenswerte | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Insgesamt | [...] | [...] | [...] | [...] | 350,00 |

(13)

Die beihilfefähigen Investitionskosten für das Vorhaben Freiberg-Ost belaufen sich nominal auf insgesamt 350 Mio. EUR.

Beihilfefähige Investitionskosten

(in Mio. EUR)

2007

2008

2009

2010

Insgesamt

Gebäude

[...] (5)

[...]

[...]

[...]

[...]

Maschinen/Einrichtungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immaterielle Vermögenswerte

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Insgesamt

[...]

[...]

[...]

[...]

350,00

| (14) | Die Gesamtinvestition für das Vorhaben Freiberg-Süd beläuft sich auf 49 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(14)

Die Gesamtinvestition für das Vorhaben Freiberg-Süd beläuft sich auf 49 Mio. EUR.

2.4.   Finanzierung des Vorhabens

| (15) | DS beabsichtigt, das Vorhaben Freiberg-Ost außer mit den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und (Bank-)Darlehen zu finanzieren.






  Quelle | Betrag
  (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel | [...] |
| GA-Zuschuss und Investitionszulage | 48 000 000 |
| Bankdarlehen (ohne staatliche Garantie) | [...] |
| Insgesamt | 350 000 000 |

(15)

DS beabsichtigt, das Vorhaben Freiberg-Ost außer mit den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und (Bank-)Darlehen zu finanzieren.

Quelle

Betrag

(in EUR)

Eigenmittel

[...]

GA-Zuschuss und Investitionszulage

48 000 000

Bankdarlehen (ohne staatliche Garantie)

[...]

Insgesamt

350 000 000

2.5.   Betroffene Region

| (16) | Die Investitionen werden in Ostdeutschland, genauer gesagt in Freiberg im Land Sachsen getätigt. Diese Region ist gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags förderfähig, und zwar mit einer Beihilfeintensität von höchstens 30 % BSÄ (6). |
| --- | --- |

(16)

Die Investitionen werden in Ostdeutschland, genauer gesagt in Freiberg im Land Sachsen getätigt. Diese Region ist gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags förderfähig, und zwar mit einer Beihilfeintensität von höchstens 30 % BSÄ (6).

2.6.   Rechtsgrundlage

| (17) | Die Unterstützung zugunsten des angemeldeten Vorhabens Freiberg-Ost soll im Rahmen bestehender Beihilferegelungen gewährt werden, und zwar in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage. |
| --- | --- |

(17)

Die Unterstützung zugunsten des angemeldeten Vorhabens Freiberg-Ost soll im Rahmen bestehender Beihilferegelungen gewährt werden, und zwar in Form eines Direktzuschusses und einer Investitionszulage.

| (18) | Der Direktzuschuss wird auf dem ‚36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘‘ (7) (nachstehend ‚GA‘) beruhen. |
| --- | --- |

(18)

Der Direktzuschuss wird auf dem ‚36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe ‚Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘‘ (7) (nachstehend ‚GA‘) beruhen.

| (19) | Die Investitionszulage wird auf der Grundlage des ‚Investitionszulagengesetzes 2007‘ (8) und ggf. von dessen Nachfolgegesetzen gewährt. |
| --- | --- |

(19)

Die Investitionszulage wird auf der Grundlage des ‚Investitionszulagengesetzes 2007‘ (8) und ggf. von dessen Nachfolgegesetzen gewährt.

2.7.   Beihilfebetrag

| (20) | Deutschland beabsichtigt, für das Vorhaben Freiberg-Ost eine Regionalbeihilfe von nominal 48 Mio. EUR zu gewähren, die zwischen 2008 und 2010 ausgezahlt werden soll. In den einzelnen Jahren sollen folgende Beträge ausgezahlt werden: | 2008 | 2009 | 2010 | Insgesamt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beihilfebetrag | [...] | [...] | [...] | 48,00 |

(20)

Deutschland beabsichtigt, für das Vorhaben Freiberg-Ost eine Regionalbeihilfe von nominal 48 Mio. EUR zu gewähren, die zwischen 2008 und 2010 ausgezahlt werden soll. In den einzelnen Jahren sollen folgende Beträge ausgezahlt werden:

2008

2009

2010

Insgesamt

Beihilfebetrag

[...]

[...]

[...]

48,00

| (21) | Der Empfänger beantragte die Beihilfe für das Vorhaben Freiberg-Süd am 17. August 2007. Daraufhin übermittelte ihm Deutschland am 28. August 2007 auf Grundlage der in der maßgeblichen Regelung festgelegten Voraussetzungen eine Förderwürdigkeitsbestätigung für das Vorhaben, die vorbehaltlich der Genehmigung der Kommission und einer eingehenderen Prüfung gilt. |
| --- | --- |

(21)

Der Empfänger beantragte die Beihilfe für das Vorhaben Freiberg-Süd am 17. August 2007. Daraufhin übermittelte ihm Deutschland am 28. August 2007 auf Grundlage der in der maßgeblichen Regelung festgelegten Voraussetzungen eine Förderwürdigkeitsbestätigung für das Vorhaben, die vorbehaltlich der Genehmigung der Kommission und einer eingehenderen Prüfung gilt.

| (22) | Für das Vorhaben Freiberg-Süd sind Beihilfen von 14 Mio. EUR vorgesehen. Nach Ansicht Deutschlands ist eine Anmeldung dieser Beihilfe nicht erforderlich, weil die Gesamtinvestitionskosten weniger als 50 Mio. EUR betragen. |
| --- | --- |

(22)

Für das Vorhaben Freiberg-Süd sind Beihilfen von 14 Mio. EUR vorgesehen. Nach Ansicht Deutschlands ist eine Anmeldung dieser Beihilfe nicht erforderlich, weil die Gesamtinvestitionskosten weniger als 50 Mio. EUR betragen.

2.8.   Allgemeine Bestimmungen

| (23) | Deutschland hat der Kommission zugesichert:






  — | ihr innerhalb von zwei Monaten nach Genehmigung der Beihilfe ein Exemplar der von der Bewilligungsbehörde und dem Empfänger unterschriebenen Beihilfevereinbarung zu übermitteln, |
| --- | --- | --- |

(23)

Deutschland hat der Kommission zugesichert:

—

ihr innerhalb von zwei Monaten nach Genehmigung der Beihilfe ein Exemplar der von der Bewilligungsbehörde und dem Empfänger unterschriebenen Beihilfevereinbarung zu übermitteln,

| — | alle fünf Jahre ab Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den gezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung der Beihilfevereinbarung und zu anderen Investitionsvorhaben am gleichen Standort/in der gleichen Fertigungsstätte) vorzulegen, |
| --- | --- |

—

alle fünf Jahre ab Genehmigung der Beihilfe durch die Kommission einen Zwischenbericht (mit Angaben zu den gezahlten Beihilfebeträgen, zur Durchführung der Beihilfevereinbarung und zu anderen Investitionsvorhaben am gleichen Standort/in der gleichen Fertigungsstätte) vorzulegen,

| — | innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen, der sich auf den angemeldeten Finanzierungsplan stützt. |
| --- | --- |

—

innerhalb von sechs Monaten nach Zahlung der letzten Beihilfetranche einen ausführlichen Abschlussbericht vorzulegen, der sich auf den angemeldeten Finanzierungsplan stützt.

3.   WÜRDIGUNG DER FÖRDERMASSNAHME UND VEREINBARKEIT MIT DEM GEMEINSAMEN MARKT

| (24) | Nach Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. |
| --- | --- |

(24)

Nach Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 enthält die Entscheidung über die Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt.

3.1.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (25) | Deutschland wird DS auf der Grundlage des GA und des Investitionszulagengesetzes 2007 finanziell fördern. Daher kann davon ausgegangen werden, dass es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt. |
| --- | --- |

(25)

Deutschland wird DS auf der Grundlage des GA und des Investitionszulagengesetzes 2007 finanziell fördern. Daher kann davon ausgegangen werden, dass es sich um eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags handelt.

| (26) | Die finanzielle Förderung befreit DS von Kosten, die das Unternehmen normalerweise selbst tragen müsste, und verschafft ihm somit einen wirtschaftlichen Vorteil gegenüber seinen Wettbewerbern. Diese direkte Förderung von DS und seiner Fertigungstätigkeiten führt somit dazu, dass der Wettbewerb im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags verfälscht wird oder verfälscht zu werden droht. |
| --- | --- |

(26)

Die finanzielle Förderung befreit DS von Kosten, die das Unternehmen normalerweise selbst tragen müsste, und verschafft ihm somit einen wirtschaftlichen Vorteil gegenüber seinen Wettbewerbern. Diese direkte Förderung von DS und seiner Fertigungstätigkeiten führt somit dazu, dass der Wettbewerb im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 des EG-Vertrags verfälscht wird oder verfälscht zu werden droht.

| (27) | Die finanzielle Unterstützung Deutschlands wird dem Unternehmen DS gewährt, das unter anderem in der Fotovoltaikbranche Solarwafer herstellt und vertreibt. In der Fotovoltaikbranche herrscht Wettbewerb, und es wird innergemeinschaftlicher Handel getrieben. Daher dürfte die Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags den innergemeinschaftlichen Handel mit Produkten der Fotovoltaikbranche beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(27)

Die finanzielle Unterstützung Deutschlands wird dem Unternehmen DS gewährt, das unter anderem in der Fotovoltaikbranche Solarwafer herstellt und vertreibt. In der Fotovoltaikbranche herrscht Wettbewerb, und es wird innergemeinschaftlicher Handel getrieben. Daher dürfte die Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags den innergemeinschaftlichen Handel mit Produkten der Fotovoltaikbranche beeinträchtigen.

| (28) | Folglich ist die Kommission der Auffassung, dass die angemeldete Maßnahme im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags eine staatliche Beihilfe für DS darstellt. |
| --- | --- |

(28)

Folglich ist die Kommission der Auffassung, dass die angemeldete Maßnahme im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags eine staatliche Beihilfe für DS darstellt.

3.2.   Anmeldepflicht

| (29) | Mit der Anmeldung der Maßnahme vor deren Durchführung ist Deutschland der Einzelanmeldepflicht gemäß Randnummer 64 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 nachgekommen. |
| --- | --- |

(29)

Mit der Anmeldung der Maßnahme vor deren Durchführung ist Deutschland der Einzelanmeldepflicht gemäß Randnummer 64 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 nachgekommen.

| (30) | Die Kommission hat die Beihilfemaßnahme daher gemäß den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 geprüft. |
| --- | --- |

(30)

Die Kommission hat die Beihilfemaßnahme daher gemäß den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 geprüft.

3.3.   Vereinbarkeit mit den allgemeinen Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007

| (31) | Das Vorhaben Freiberg-Ost betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte vorsieht. Das Vorhaben Freiberg-Süd betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Erweiterung einer bestehenden Fertigungsstätte vorsieht. Die beihilfefähigen Investitionskosten sind genau bestimmt (siehe Tabelle oben), und die Kumulierungsregeln werden eingehalten. Außerdem war zum Zeitpunkt der Beantragung der Beihilfe durch DS und der Erklärung Deutschlands, diese Beihilfe vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission zu gewähren, mit der Durchführung des Vorhabens noch nicht begonnen worden. Das Unternehmen ist verpflichtet, die Investition nach Abschluss des Vorhabens mindestens fünf Jahre lang in der Region aufrechtzuerhalten. DS leistet einen beihilfefreien Eigenbeitrag von mindestens 25 % der beihilfefähigen Kosten. Da die Beihilfe an DS auf der Grundlage von Beihilferegelungen ausgezahlt wird, die grundsätzlich unter die Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen (9) fallen, ist davon auszugehen, dass die Beihilfe mit den allgemeinen Bestimmungen der Randnummern 33 bis 59 und 71 bis 75 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. |
| --- | --- |

(31)

Das Vorhaben Freiberg-Ost betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Errichtung einer neuen Fertigungsstätte vorsieht. Das Vorhaben Freiberg-Süd betrifft eine Erstinvestition im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007, da es die Erweiterung einer bestehenden Fertigungsstätte vorsieht. Die beihilfefähigen Investitionskosten sind genau bestimmt (siehe Tabelle oben), und die Kumulierungsregeln werden eingehalten. Außerdem war zum Zeitpunkt der Beantragung der Beihilfe durch DS und der Erklärung Deutschlands, diese Beihilfe vorbehaltlich der Genehmigung durch die Kommission zu gewähren, mit der Durchführung des Vorhabens noch nicht begonnen worden. Das Unternehmen ist verpflichtet, die Investition nach Abschluss des Vorhabens mindestens fünf Jahre lang in der Region aufrechtzuerhalten. DS leistet einen beihilfefreien Eigenbeitrag von mindestens 25 % der beihilfefähigen Kosten. Da die Beihilfe an DS auf der Grundlage von Beihilferegelungen ausgezahlt wird, die grundsätzlich unter die Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen (9) fallen, ist davon auszugehen, dass die Beihilfe mit den allgemeinen Bestimmungen der Randnummern 33 bis 59 und 71 bis 75 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht.

3.4.   Vereinbarkeit mit den Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 für große Investitionsvorhaben

3.4.1.   Einzelinvestition

| (32) | Um zu verhindern, dass ein großes Investitionsvorhaben künstlich in Teilvorhaben untergegliedert wird, um den Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu entgehen, gilt ein Investitionsvorhaben gemäß Randnummer 60 der Leitlinien als ‚Einzelinvestition‘, wenn die Erstinvestition in einem Zeitraum von drei Jahren von einem oder mehreren Unternehmen vorgenommen wird und festes Vermögen betrifft, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet. |
| --- | --- |

(32)

Um zu verhindern, dass ein großes Investitionsvorhaben künstlich in Teilvorhaben untergegliedert wird, um den Bestimmungen der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu entgehen, gilt ein Investitionsvorhaben gemäß Randnummer 60 der Leitlinien als ‚Einzelinvestition‘, wenn die Erstinvestition in einem Zeitraum von drei Jahren von einem oder mehreren Unternehmen vorgenommen wird und festes Vermögen betrifft, das eine wirtschaftlich unteilbare Einheit bildet.

| (33) | Abgesehen von der neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS gleichzeitig seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern. Der Anmeldung zufolge ist es wegen Platzmangels nicht möglich, im Gewerbegebiet Süd der Stadt Freiberg darüber hinausgehende Produktionskapazitäten zu schaffen. Die Erweiterung wird mit etwa 14 Mio. EUR gefördert, doch diese Beihilfe musste nicht angemeldet werden, da sich die Gesamtinvestition lediglich auf 49 Mio. EUR beläuft. Da die angemeldete Investition in Freiberg-Ost binnen drei Jahren nach der Investition in Freiberg-Süd durchgeführt wird, muss geprüft werden, ob diese beiden Investitionen als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu betrachten sind. |
| --- | --- |

(33)

Abgesehen von der neuen Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Ost, auf die sich die Anmeldung bezieht, wird DS gleichzeitig seine bestehende Fertigungsstätte für Solarwafer in Freiberg-Süd von 350 auf 500 MWp erweitern. Der Anmeldung zufolge ist es wegen Platzmangels nicht möglich, im Gewerbegebiet Süd der Stadt Freiberg darüber hinausgehende Produktionskapazitäten zu schaffen. Die Erweiterung wird mit etwa 14 Mio. EUR gefördert, doch diese Beihilfe musste nicht angemeldet werden, da sich die Gesamtinvestition lediglich auf 49 Mio. EUR beläuft. Da die angemeldete Investition in Freiberg-Ost binnen drei Jahren nach der Investition in Freiberg-Süd durchgeführt wird, muss geprüft werden, ob diese beiden Investitionen als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 zu betrachten sind.

Standpunkt Deutschlands

| (34) | Nach Ansicht Deutschlands handelt es sich bei den beiden Vorhaben in den Gewerbegebieten Ost und Süd trotz des zeitlichen Zusammenfallens und der räumlichen Nähe nicht um ein einziges Investitionsvorhaben im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007. |
| --- | --- |

(34)

Nach Ansicht Deutschlands handelt es sich bei den beiden Vorhaben in den Gewerbegebieten Ost und Süd trotz des zeitlichen Zusammenfallens und der räumlichen Nähe nicht um ein einziges Investitionsvorhaben im Sinne der Regionalbeihilfeleitlinien 2007.

| (35) | Erstens trägt Deutschland vor, es sei keine künstliche Untergliederung in Teilvorhaben gegeben. Da Wafer global abgesetzt würden, sei die Wahl des Standorts einer weiteren neuen Produktionsstätte zunächst völlig offen gewesen. Neben Sachsen seien insbesondere Standorte in den USA in Betracht gekommen. Ausschlaggebend für die Standortwahl seien ein geeignetes Grundstück, eine geeignete Infrastruktur, die in der Region vorhandenen personellen Kapazitäten, die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region sowie die bestehenden Fördermöglichkeiten gewesen. Zweitens macht Deutschland geltend, wirtschaftliche Unteilbarkeit sei anzunehmen, wenn eine getrennte Durchführung der Vorhaben unter wirtschaftlichen Gesichtspunkten ausgeschlossen sei. In diesem Fall gebe es jedoch keine Anhaltspunkte dafür, dass das Vorhaben Ost ohne das Vorhaben Süd in räumlicher und zeitlicher Nähe unmöglich wäre. Folglich könnte das Vorhaben Ost (räumlich und zeitlich) unabhängig vom Vorhaben Süd durchgeführt werden. Drittens bringt Deutschland vor, es bestehe keine funktionale Verbindung, da die Betriebsstätte Ost wirtschaftlich unabhängig sei, es personell (abgesehen von einigen Überschneidungen im Management und Vertrieb) keine Verflechtungen zwischen den beiden Standorten gebe und keine Anhaltspunkte ersichtlich seien, dass eine größere räumliche Trennung das Vorhaben unmöglich machen würde. Viertens argumentiert Deutschland, es bestehe keine technische Verbindung, da die Wafer in getrennten Prozessen und mit unterschiedlichen Maschinen hergestellt würden. Fünftens vertritt Deutschland den Standpunkt, es bestehe keine räumliche oder physische Verbindung, da die jeweiligen Produkte in getrennten Produktionsprozessen ohne den Austausch von Zwischenprodukten hergestellt würden. So würden die beiden Betriebsstätten jeweils über Maschinen und Anlagen verfügen, mit denen sie getrennt und unabhängig voneinander den vollständigen Produktionsprozess für die Herstellung von Wafern abbilden könnten. Sechstens gibt es nach Ansicht Deutschlands keine strategische Verbindung zwischen den beiden Vorhaben, da keine strategischen Synergien aufgrund der räumlichen Nähe der Investitionsorte entstünden. Und schließlich macht Deutschland geltend, die Sachverhalte in der Q-Cells-Entscheidung (10) in Bezug auf ein einziges Investitionsvorhaben seien mit der Lage von DS vergleichbar, und die mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 eingeführten Änderungen brächten keine abweichende Bewertung der Beihilfe mit sich. |
| --- | --- |

(35)

Erstens trägt Deutschland vor, es sei keine künstliche Untergliederung in Teilvorhaben gegeben. Da Wafer global abgesetzt würden, sei die Wahl des Standorts einer weiteren neuen Produktionsstätte zunächst völlig offen gewesen. Neben Sachsen seien insbesondere Standorte in den USA in Betracht gekommen. Ausschlaggebend für die Standortwahl seien ein geeignetes Grundstück, eine geeignete Infrastruktur, die in der Region vorhandenen personellen Kapazitäten, die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region sowie die bestehenden Fördermöglichkeiten gewesen. Zweitens macht Deutschland geltend, wirtschaftliche Unteilbarkeit sei anzunehmen, wenn eine getrennte Durchführung der Vorhaben unter wirtschaftlichen Gesichtspunkten ausgeschlossen sei. In diesem Fall gebe es jedoch keine Anhaltspunkte dafür, dass das Vorhaben Ost ohne das Vorhaben Süd in räumlicher und zeitlicher Nähe unmöglich wäre. Folglich könnte das Vorhaben Ost (räumlich und zeitlich) unabhängig vom Vorhaben Süd durchgeführt werden. Drittens bringt Deutschland vor, es bestehe keine funktionale Verbindung, da die Betriebsstätte Ost wirtschaftlich unabhängig sei, es personell (abgesehen von einigen Überschneidungen im Management und Vertrieb) keine Verflechtungen zwischen den beiden Standorten gebe und keine Anhaltspunkte ersichtlich seien, dass eine größere räumliche Trennung das Vorhaben unmöglich machen würde. Viertens argumentiert Deutschland, es bestehe keine technische Verbindung, da die Wafer in getrennten Prozessen und mit unterschiedlichen Maschinen hergestellt würden. Fünftens vertritt Deutschland den Standpunkt, es bestehe keine räumliche oder physische Verbindung, da die jeweiligen Produkte in getrennten Produktionsprozessen ohne den Austausch von Zwischenprodukten hergestellt würden. So würden die beiden Betriebsstätten jeweils über Maschinen und Anlagen verfügen, mit denen sie getrennt und unabhängig voneinander den vollständigen Produktionsprozess für die Herstellung von Wafern abbilden könnten. Sechstens gibt es nach Ansicht Deutschlands keine strategische Verbindung zwischen den beiden Vorhaben, da keine strategischen Synergien aufgrund der räumlichen Nähe der Investitionsorte entstünden. Und schließlich macht Deutschland geltend, die Sachverhalte in der Q-Cells-Entscheidung (10) in Bezug auf ein einziges Investitionsvorhaben seien mit der Lage von DS vergleichbar, und die mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 eingeführten Änderungen brächten keine abweichende Bewertung der Beihilfe mit sich.

Zweifel der Kommission

| (36) | Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 besagt, dass die Kommission bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit die technischen, funktionellen und strategischen Verbindungen sowie die ummittelbare räumliche Nähe berücksichtigt. |
| --- | --- |

(36)

Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 besagt, dass die Kommission bei der Beurteilung der wirtschaftlichen Unteilbarkeit die technischen, funktionellen und strategischen Verbindungen sowie die ummittelbare räumliche Nähe berücksichtigt.

| (37) | Die Kommission teilt den Standpunkt Deutschlands, dass im vorliegenden Fall nur geringe funktionale und technische Verbindungen bestehen. In der Fertigung der beiden Standorte werden unterschiedliche Beschäftigte tätig sein. Mit einem Austausch von Zwischenprodukten zwischen den beiden Betriebsstätten ist nicht zu rechnen, weil die jeweiligen Produkte in keiner vertikalen Beziehung zueinander stehen. Zudem verfügen beide Standorte über eigene Fertigungsanlagen und Maschinen zur Schaffung einer eigenen Produktionskapazität für Solarwafer. Im Management und im Vertrieb kommt es jedoch zu personellen Überschneidungen, und es ist nicht klar, ob dies auch auf weitere Funktionen der beiden Betriebsstätten zutrifft. Da ferner an beiden Standorten dasselbe Produkt hergestellt wird, beziehen sich die betreffenden Investitionen auf denselben Produktionsprozess mit den gleichen Maschinen, Einrichtungen und Techniken. Daher ist damit zu rechnen, dass die Lieferanten der Maschinen/Einrichtungen und die Lieferanten der Rohstoffe der beiden Betriebsstätten dieselben sind. Diese Faktoren können zumindest als eine Art von funktionaler und technischer Verbindung betrachtet werden. |
| --- | --- |

(37)

Die Kommission teilt den Standpunkt Deutschlands, dass im vorliegenden Fall nur geringe funktionale und technische Verbindungen bestehen. In der Fertigung der beiden Standorte werden unterschiedliche Beschäftigte tätig sein. Mit einem Austausch von Zwischenprodukten zwischen den beiden Betriebsstätten ist nicht zu rechnen, weil die jeweiligen Produkte in keiner vertikalen Beziehung zueinander stehen. Zudem verfügen beide Standorte über eigene Fertigungsanlagen und Maschinen zur Schaffung einer eigenen Produktionskapazität für Solarwafer. Im Management und im Vertrieb kommt es jedoch zu personellen Überschneidungen, und es ist nicht klar, ob dies auch auf weitere Funktionen der beiden Betriebsstätten zutrifft. Da ferner an beiden Standorten dasselbe Produkt hergestellt wird, beziehen sich die betreffenden Investitionen auf denselben Produktionsprozess mit den gleichen Maschinen, Einrichtungen und Techniken. Daher ist damit zu rechnen, dass die Lieferanten der Maschinen/Einrichtungen und die Lieferanten der Rohstoffe der beiden Betriebsstätten dieselben sind. Diese Faktoren können zumindest als eine Art von funktionaler und technischer Verbindung betrachtet werden.

| (38) | Was die räumliche Nähe betrifft, so liegen die beiden Betriebsstätten von DS in Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nur rund 5 Kilometer voneinander entfernt. Das kann als unmittelbare räumliche Nähe betrachtet werden. Zudem sind die strategischen Verbindungen recht groß, da in beiden Betriebsstätten das gleiche Produkt hergestellt wird. Die strategische Planung für die beiden Investitionsvorhaben dürfte deckungsgleich sein, da die Wafer aus beiden Fertigungsstätten auf demselben Markt verkauft werden und den gleichen Lebenszyklus haben. Außerdem stellt die Kommission fest, dass die beiden Investitionen fast zeitgleich durchgeführt werden. Ferner gibt es im Management der beiden Betriebsstätten — das in der Regel für strategische Entscheidungen zuständig ist — Überschneidungen. Des Weiteren treffen die Erwägungen in Bezug auf die Standortwahl wie die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region und die Verfügbarkeit von Fachkräften, die Deutschland als ausschlaggebende Faktoren bezeichnet, auf beide Standorte gleichermaßen zu. |
| --- | --- |

(38)

Was die räumliche Nähe betrifft, so liegen die beiden Betriebsstätten von DS in Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nur rund 5 Kilometer voneinander entfernt. Das kann als unmittelbare räumliche Nähe betrachtet werden. Zudem sind die strategischen Verbindungen recht groß, da in beiden Betriebsstätten das gleiche Produkt hergestellt wird. Die strategische Planung für die beiden Investitionsvorhaben dürfte deckungsgleich sein, da die Wafer aus beiden Fertigungsstätten auf demselben Markt verkauft werden und den gleichen Lebenszyklus haben. Außerdem stellt die Kommission fest, dass die beiden Investitionen fast zeitgleich durchgeführt werden. Ferner gibt es im Management der beiden Betriebsstätten — das in der Regel für strategische Entscheidungen zuständig ist — Überschneidungen. Des Weiteren treffen die Erwägungen in Bezug auf die Standortwahl wie die langjährige Tradition der Siliziumverarbeitung in der Region und die Verfügbarkeit von Fachkräften, die Deutschland als ausschlaggebende Faktoren bezeichnet, auf beide Standorte gleichermaßen zu.

| (39) | Aus all diesen Gründen hat die Kommission Bedenken, ob nicht doch funktionale, technische oder strategische Verbindungen zwischen den beiden Investitionsvorhaben von DS in Freiberg bestehen und sich die betreffenden Betriebsstätten in räumlicher Nähe zueinander befinden, so dass nicht sicher ist, ob die Vorhaben als im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 wirtschaftlich unteilbar zu betrachten sind. Deshalb fordert die Kommission Dritte auf, zur Unteilbarkeit der Investitionsvorhaben von DS in Freiberg Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

(39)

Aus all diesen Gründen hat die Kommission Bedenken, ob nicht doch funktionale, technische oder strategische Verbindungen zwischen den beiden Investitionsvorhaben von DS in Freiberg bestehen und sich die betreffenden Betriebsstätten in räumlicher Nähe zueinander befinden, so dass nicht sicher ist, ob die Vorhaben als im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 wirtschaftlich unteilbar zu betrachten sind. Deshalb fordert die Kommission Dritte auf, zur Unteilbarkeit der Investitionsvorhaben von DS in Freiberg Stellung zu nehmen.

3.4.2.   Vereinbarkeit mit Randnummer 68 der Regionalbeihilfeleitlinien

| (40) | Die Entscheidung der Kommission über die Zulässigkeit von Regionalbeihilfen für große Investitionsvorhaben nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 hängt von den Marktanteilen des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition sowie von der Kapazität ab, die durch die Investition geschaffen wird. Um prüfen zu können, ob die Maßnahme mit Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht, muss die Kommission zunächst den sachlich sowie den geografisch relevanten Markt definieren. |
| --- | --- |

(40)

Die Entscheidung der Kommission über die Zulässigkeit von Regionalbeihilfen für große Investitionsvorhaben nach Randnummer 68 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 hängt von den Marktanteilen des Beihilfeempfängers vor und nach der Investition sowie von der Kapazität ab, die durch die Investition geschaffen wird. Um prüfen zu können, ob die Maßnahme mit Randnummer 68 Buchstaben a und b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht, muss die Kommission zunächst den sachlich sowie den geografisch relevanten Markt definieren.

Von dem Vorhaben betroffenes Produkt/betroffene Produkte

| (41) | Bei dem Produkt, das Gegenstand des Investitionsvorhabens ist, handelt es sich um Solarwafer, die auf der Basis von multikristallinem Silizium gefertigt werden. Laut Anmeldung fallen die Solarwafer, die DS herstellen wird, unter die folgenden Warencodes: Prodcom 32.10.52.37 und KN-Code 8541 40 90. |
| --- | --- |

(41)

Bei dem Produkt, das Gegenstand des Investitionsvorhabens ist, handelt es sich um Solarwafer, die auf der Basis von multikristallinem Silizium gefertigt werden. Laut Anmeldung fallen die Solarwafer, die DS herstellen wird, unter die folgenden Warencodes: Prodcom 32.10.52.37 und KN-Code 8541 40 90.

| (42) | Im folgenden Schaubild sind die verschiedenen Phasen des Produktionsprozesses für kristalline Wafer dargestellt (11). |
| --- | --- |

(42)

Im folgenden Schaubild sind die verschiedenen Phasen des Produktionsprozesses für kristalline Wafer dargestellt (11).

Image

| (43) | Bei DS werden Solarwafer auf der Basis von kristallinem Silizium in folgenden Schritten gefertigt: Nach dem sogenannten ‚multikristallinen‘ Prozess wird Silizium der Klasse ‚Solargrade‘ (Brocken hochreinen Rohsiliziums) mehrmals ‚erhitzt‘ und ‚geschmolzen‘. Nach diesen unterschiedlichen Phasen des Kristallisationsprozesses entsteht ein großer Siliziumblock, ein sogenannter multikristalliner Silizium-‚Ingot‘. Die Ingots werden anschließend in kleinere Blöcke (‚Bricks‘) mit quadratischem Querschnitt geschnitten (‚brick sectioning‘), wobei die Kantenlänge (des Querschnitts) in der Regel 125 mm oder 156 mm beträgt. Diese Bricks (deren Größe und Form in etwa der eines Kastenbrotes entspricht) werden schließlich zu dünnen Wafern zersägt. Um den Materialverlust so gering wie möglich zu halten, werden dafür spezielle Drahtseilsägen verwendet. Anschließend werden die Wafer in mehreren Stufen gereinigt. |
| --- | --- |

(43)

Bei DS werden Solarwafer auf der Basis von kristallinem Silizium in folgenden Schritten gefertigt: Nach dem sogenannten ‚multikristallinen‘ Prozess wird Silizium der Klasse ‚Solargrade‘ (Brocken hochreinen Rohsiliziums) mehrmals ‚erhitzt‘ und ‚geschmolzen‘. Nach diesen unterschiedlichen Phasen des Kristallisationsprozesses entsteht ein großer Siliziumblock, ein sogenannter multikristalliner Silizium-‚Ingot‘. Die Ingots werden anschließend in kleinere Blöcke (‚Bricks‘) mit quadratischem Querschnitt geschnitten (‚brick sectioning‘), wobei die Kantenlänge (des Querschnitts) in der Regel 125 mm oder 156 mm beträgt. Diese Bricks (deren Größe und Form in etwa der eines Kastenbrotes entspricht) werden schließlich zu dünnen Wafern zersägt. Um den Materialverlust so gering wie möglich zu halten, werden dafür spezielle Drahtseilsägen verwendet. Anschließend werden die Wafer in mehreren Stufen gereinigt.

| (44) | Solarwafer sind nur ein Zwischenprodukt. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 kann das betroffene Produkt auch das nachgelagerte Produkt sein, sofern sich das Vorhaben auf ein Zwischenprodukt bezieht und es für einen signifikanten Anteil der Produktion keinen Markt gibt. |
| --- | --- |

(44)

Solarwafer sind nur ein Zwischenprodukt. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 kann das betroffene Produkt auch das nachgelagerte Produkt sein, sofern sich das Vorhaben auf ein Zwischenprodukt bezieht und es für einen signifikanten Anteil der Produktion keinen Markt gibt.

| (45) | Wie oben erwähnt, ist DS eine 100 %ige Tochter der SolarWorld AG, die Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule produziert und verkauft. Das Unternehmen stellt somit nicht nur Solarwafer, sondern auch die nachgelagerten Produkte selbst her. Laut Anmeldung plant DS nicht, die Solarwafer aus der eigenen Produktion in Freiberg-Ost (als Zwischenprodukte) zur Fertigung von Solarzellen und -modulen innerhalb der SolarWorld AG zu verwenden. Die Produktion von 500 MWp am Standort Freiberg-Ost soll vielmehr über Langzeitlieferverträge an Dritte verkauft werden. |
| --- | --- |

(45)

Wie oben erwähnt, ist DS eine 100 %ige Tochter der SolarWorld AG, die Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule produziert und verkauft. Das Unternehmen stellt somit nicht nur Solarwafer, sondern auch die nachgelagerten Produkte selbst her. Laut Anmeldung plant DS nicht, die Solarwafer aus der eigenen Produktion in Freiberg-Ost (als Zwischenprodukte) zur Fertigung von Solarzellen und -modulen innerhalb der SolarWorld AG zu verwenden. Die Produktion von 500 MWp am Standort Freiberg-Ost soll vielmehr über Langzeitlieferverträge an Dritte verkauft werden.

| (46) | Allerdings gibt es auch am Standort Freiberg-Süd eine Fertigungsstätte, die um 2009 eine Kapazität von 500 MWp erreichen wird und die die SolarWorld AG zur Herstellung von Solarzellen und -modulen intern für die eigene Weiterverarbeitung nutzen will. Da den Prognosen zufolge auch die Kapazität bei Solarzellen und -modulen in den kommenden Jahren erheblich zunehmen wird (bis zu 1 000 MWp und mehr), kann die Kommission nicht ausschließen, dass die Solarwafer aus Freiberg-Ost unter außergewöhnlichen oder unvorhergesehenen Umständen nicht doch zumindest zum Teil intern verwendet werden. |
| --- | --- |

(46)

Allerdings gibt es auch am Standort Freiberg-Süd eine Fertigungsstätte, die um 2009 eine Kapazität von 500 MWp erreichen wird und die die SolarWorld AG zur Herstellung von Solarzellen und -modulen intern für die eigene Weiterverarbeitung nutzen will. Da den Prognosen zufolge auch die Kapazität bei Solarzellen und -modulen in den kommenden Jahren erheblich zunehmen wird (bis zu 1 000 MWp und mehr), kann die Kommission nicht ausschließen, dass die Solarwafer aus Freiberg-Ost unter außergewöhnlichen oder unvorhergesehenen Umständen nicht doch zumindest zum Teil intern verwendet werden.

| (47) | Folglich kann auch nicht ausgeschlossen werden, dass ein beträchtlicher Teil der von DS am Standort des neuen Investitionsvorhabens in Freiberg-Ost hergestellten Solarwafer (bei denen es sich um Zwischenprodukte handelt) intern von der SolarWorld AG für die Solarzellenproduktion verwendet werden. Das von diesem Vorhaben betroffene Produkt ist somit nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auch das nachgelagerte Produkt, also die Solarzellen. |
| --- | --- |

(47)

Folglich kann auch nicht ausgeschlossen werden, dass ein beträchtlicher Teil der von DS am Standort des neuen Investitionsvorhabens in Freiberg-Ost hergestellten Solarwafer (bei denen es sich um Zwischenprodukte handelt) intern von der SolarWorld AG für die Solarzellenproduktion verwendet werden. Das von diesem Vorhaben betroffene Produkt ist somit nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auch das nachgelagerte Produkt, also die Solarzellen.

| (48) | Die Solarzellen, die DS produziert, werden außerdem hauptsächlich innerhalb der SolarWorld AG zur Fertigung von Solarmodulen verwendet. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 ist das von diesem Vorhaben betroffene Produkt folglich auch das den Solarzellen nachgelagerte Produkt, also die Solarmodule. |
| --- | --- |

(48)

Die Solarzellen, die DS produziert, werden außerdem hauptsächlich innerhalb der SolarWorld AG zur Fertigung von Solarmodulen verwendet. Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 ist das von diesem Vorhaben betroffene Produkt folglich auch das den Solarzellen nachgelagerte Produkt, also die Solarmodule.

| (49) | In der Fotovoltaikbranche sind Solarmodule jedoch nicht das Endprodukt, da sie die Hauptkomponente integrierter Solarenergieanlagen sind. Der Anmeldung zufolge ist die SolarWorld AG weder in der Produktion noch im Verkauf von Solarenergieanlagen tätig (12). |
| --- | --- |

(49)

In der Fotovoltaikbranche sind Solarmodule jedoch nicht das Endprodukt, da sie die Hauptkomponente integrierter Solarenergieanlagen sind. Der Anmeldung zufolge ist die SolarWorld AG weder in der Produktion noch im Verkauf von Solarenergieanlagen tätig (12).

| (50) | Aufgrund der oben dargelegten Sachlage wird die Kommission Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule bei der weiteren Prüfung der Vereinbarkeit dieses Vorhabens mit dem Gemeinsamen Markt nach den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 als die von dem Investitionsvorhaben betroffenen Produkte betrachten. |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der oben dargelegten Sachlage wird die Kommission Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule bei der weiteren Prüfung der Vereinbarkeit dieses Vorhabens mit dem Gemeinsamen Markt nach den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 als die von dem Investitionsvorhaben betroffenen Produkte betrachten.

Sachlich relevanter Markt

| (51) | Die Kommission wird daher nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 untersuchen, welchen sachlich relevanten Märkten Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule angehören. |
| --- | --- |

(51)

Die Kommission wird daher nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 untersuchen, welchen sachlich relevanten Märkten Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule angehören.

| (52) | In der Anmeldung machte Deutschland geltend, dass der relevante Markt, dem Solarwafer angehören, der Solarwafermarkt selbst sei. |
| --- | --- |

(52)

In der Anmeldung machte Deutschland geltend, dass der relevante Markt, dem Solarwafer angehören, der Solarwafermarkt selbst sei.

| (53) | Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betroffene Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden. |
| --- | --- |

(53)

Nach Randnummer 69 der Regionalbeihilfeleitlinien umfasst der sachlich relevante Markt das betroffene Produkt und jene Produkte, die vom Verbraucher (wegen der Merkmale des Produkts, seines Preises und seines Verwendungszwecks) oder vom Hersteller (durch die Flexibilität der Produktionsanlagen) als seine Substitute angesehen werden.

| (54) | Zunächst ist zu prüfen, ob der Markt, dem Solarwafer angehören, enger abgegrenzt werden könnte als der Gesamtmarkt für Solarwafer. Es gibt unterschiedliche Arten von kristallinen Solarwafern, und zwar monokristalline und multikristalline Solarsiliziumwafer. In der Anmeldung heißt es, dass DS in seiner neuen Fertigungsstätte in Freiberg-Ost ausschließlich multikristalline Solarwafer herstellen werde. Da sich die Tatsache, dass sich ihre Effizienzraten (13) leicht unterscheiden, entsprechend in den Produktionskosten niederschlägt, ist davon auszugehen, dass monokristalline und multikristalline Wafer weitgehend substituierbar sind. In unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorgelegt wurden, werden zudem lediglich Zahlen zum gesamten Solarwafermarkt angegeben, die nicht nach monokristallinen und multikristallinen Wafern aufgeschlüsselt sind, was ebenfalls darauf hindeutet, dass diese nicht zu getrennten Märkten gehören. Beide Waferarten können zur Fertigung von Solarzellen und somit von Solarmodulen verwendet werden. Bei multikristallinen und monokristallinen Wafern dürfte auf der Nachfrageseite demnach eine weitgehende Substituierbarkeit gegeben sein. |
| --- | --- |

(54)

Zunächst ist zu prüfen, ob der Markt, dem Solarwafer angehören, enger abgegrenzt werden könnte als der Gesamtmarkt für Solarwafer. Es gibt unterschiedliche Arten von kristallinen Solarwafern, und zwar monokristalline und multikristalline Solarsiliziumwafer. In der Anmeldung heißt es, dass DS in seiner neuen Fertigungsstätte in Freiberg-Ost ausschließlich multikristalline Solarwafer herstellen werde. Da sich die Tatsache, dass sich ihre Effizienzraten (13) leicht unterscheiden, entsprechend in den Produktionskosten niederschlägt, ist davon auszugehen, dass monokristalline und multikristalline Wafer weitgehend substituierbar sind. In unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorgelegt wurden, werden zudem lediglich Zahlen zum gesamten Solarwafermarkt angegeben, die nicht nach monokristallinen und multikristallinen Wafern aufgeschlüsselt sind, was ebenfalls darauf hindeutet, dass diese nicht zu getrennten Märkten gehören. Beide Waferarten können zur Fertigung von Solarzellen und somit von Solarmodulen verwendet werden. Bei multikristallinen und monokristallinen Wafern dürfte auf der Nachfrageseite demnach eine weitgehende Substituierbarkeit gegeben sein.

| (55) | Die Kommission prüfte auch, ob die Produktion von Ingots (siehe Schaubild oben) getrennt von der Waferproduktion zu betrachten und einem gesonderten Markt zuzuordnen ist. Es ist davon auszugehen, dass es — selbst unter der Annahme, dass es technisch möglich wäre, Produkte nur bis zur Stufe der Silizium-Ingots herzustellen und zu verkaufen — derzeit keinen Markt für Ingots gibt. In der Anmeldung wird auf eine unabhängige Quelle verwiesen, in der es heißt, dass Ingots und Wafer zusammen betrachtet werden sollten, weil Ingots praktisch nicht gehandelt würden (14). Die unabhängigen Studien, die mit der Anmeldung vorgelegt wurden, enthalten ebenfalls keine eigenen Daten zu Silizium-Ingots für Solaranlagen (wohl aber für Solarsiliziumwafer), was bereits dafür spricht, dass es keinen getrennten Markt für diese Silizium-Ingots gibt. |
| --- | --- |

(55)

Die Kommission prüfte auch, ob die Produktion von Ingots (siehe Schaubild oben) getrennt von der Waferproduktion zu betrachten und einem gesonderten Markt zuzuordnen ist. Es ist davon auszugehen, dass es — selbst unter der Annahme, dass es technisch möglich wäre, Produkte nur bis zur Stufe der Silizium-Ingots herzustellen und zu verkaufen — derzeit keinen Markt für Ingots gibt. In der Anmeldung wird auf eine unabhängige Quelle verwiesen, in der es heißt, dass Ingots und Wafer zusammen betrachtet werden sollten, weil Ingots praktisch nicht gehandelt würden (14). Die unabhängigen Studien, die mit der Anmeldung vorgelegt wurden, enthalten ebenfalls keine eigenen Daten zu Silizium-Ingots für Solaranlagen (wohl aber für Solarsiliziumwafer), was bereits dafür spricht, dass es keinen getrennten Markt für diese Silizium-Ingots gibt.

| (56) | Des Weiteren gibt es keinen Grund davon auszugehen, dass der relevante Markt über den Markt für Solarwafer hinausgeht. Obwohl die Halbleiterindustrie ebenfalls Siliziumwafer verwendet, besteht kein Zweifel, dass es sich bei diesen beiden Waferarten um unterschiedliche Produkte handelt, die nicht substituierbar sind. Die in der Halbleiterindustrie verwendeten Siliziumwafer haben einen deutlich höheren Reinheitsgrad und sind viel teurer als die in der Solarindustrie verwendeten Wafer. Auch Größe, Stärke und Form unterscheiden sich erheblich (15). Diese Unterschiede führen dazu, dass Solarsiliziumwafer nicht in der Halbleiterindustrie verwendet werden können. Es wäre hingegen theoretisch möglich, für die Halbleiterindustrie hergestellte Siliziumwafer in der Fotovoltaikbranche einzusetzen. Durch den beträchtlichen Unterschied im Reinheitsgrad würden die Preise für Solarsiliziumwafer allerdings erheblich höher ausfallen. Ein solches Vorgehen wäre somit weder rentabel noch praktikabel, insbesondere weil Silizium Mangelware ist und die Preise deshalb sehr hoch sind. Bei dem derzeitigen Stand der Technologie bedeutet dies, dass die beiden Siliziumwaferarten nicht substituierbar sind. |
| --- | --- |

(56)

Des Weiteren gibt es keinen Grund davon auszugehen, dass der relevante Markt über den Markt für Solarwafer hinausgeht. Obwohl die Halbleiterindustrie ebenfalls Siliziumwafer verwendet, besteht kein Zweifel, dass es sich bei diesen beiden Waferarten um unterschiedliche Produkte handelt, die nicht substituierbar sind. Die in der Halbleiterindustrie verwendeten Siliziumwafer haben einen deutlich höheren Reinheitsgrad und sind viel teurer als die in der Solarindustrie verwendeten Wafer. Auch Größe, Stärke und Form unterscheiden sich erheblich (15). Diese Unterschiede führen dazu, dass Solarsiliziumwafer nicht in der Halbleiterindustrie verwendet werden können. Es wäre hingegen theoretisch möglich, für die Halbleiterindustrie hergestellte Siliziumwafer in der Fotovoltaikbranche einzusetzen. Durch den beträchtlichen Unterschied im Reinheitsgrad würden die Preise für Solarsiliziumwafer allerdings erheblich höher ausfallen. Ein solches Vorgehen wäre somit weder rentabel noch praktikabel, insbesondere weil Silizium Mangelware ist und die Preise deshalb sehr hoch sind. Bei dem derzeitigen Stand der Technologie bedeutet dies, dass die beiden Siliziumwaferarten nicht substituierbar sind.

| (57) | Aufgrund des oben dargelegten Sachverhalts betrachtet die Kommission den Markt für Solarwafer für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung als den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt. |
| --- | --- |

(57)

Aufgrund des oben dargelegten Sachverhalts betrachtet die Kommission den Markt für Solarwafer für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung als den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt.

| (58) | Zu der Frage, zu welchem sachlich relevanten Markt Solarzellen gehören, hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung erlassen (16). Nach dieser Entscheidung gibt es keinen Grund anzunehmen, dass Solarzellen, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise zwischen Solarzellen unterschiedlicher Technologien nicht erheblich. In Solarmodulen oder -batterien scheinen sie außerdem ohne weiteres austauschbar zu sein. Es ist deshalb nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarzellen handelt. Da Systeme, die auf Silizium basieren, ohnehin die mit Abstand am weitesten verbreitete Technologie darstellen, ergäben sich selbst bei einer engeren Marktabgrenzung keine wesentlichen Unterschiede. Außerdem scheinen Solarzellen nicht durch ein anderes Produkt substituierbar zu sein. Sie sind die Hauptkomponente von Solarmodulen und können innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarzellenmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarzellen somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt. |
| --- | --- |

(58)

Zu der Frage, zu welchem sachlich relevanten Markt Solarzellen gehören, hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung erlassen (16). Nach dieser Entscheidung gibt es keinen Grund anzunehmen, dass Solarzellen, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise zwischen Solarzellen unterschiedlicher Technologien nicht erheblich. In Solarmodulen oder -batterien scheinen sie außerdem ohne weiteres austauschbar zu sein. Es ist deshalb nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarzellen handelt. Da Systeme, die auf Silizium basieren, ohnehin die mit Abstand am weitesten verbreitete Technologie darstellen, ergäben sich selbst bei einer engeren Marktabgrenzung keine wesentlichen Unterschiede. Außerdem scheinen Solarzellen nicht durch ein anderes Produkt substituierbar zu sein. Sie sind die Hauptkomponente von Solarmodulen und können innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarzellenmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarzellen somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt.

| (59) | Auf dem sachlich relevanten Markt für Solarmodule werden zur Herstellung von Solarmodulen ebenfalls unterschiedliche Technologien eingesetzt, wie z. B. die Dünnschicht-Fotovoltaiktechnologie (17) von First Solar oder die CSG-Technologie (Crystalline Silicon on Glas) (18) von CSG Solar. Nach mehreren Fusionskontrollentscheidungen in diesem Wirtschaftszweig (19) ist nicht davon auszugehen, dass Solarmodule, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen sachlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise von Solarmodulen, die nach unterschiedlichen Technologien produziert wurden, nicht erheblich. Auf der Nachfrageseite scheinen sie außerdem bei Solarenergieanlagen — trotz gewisser Effizienzunterschiede — ohne weiteres gegeneinander austauschbar zu sein. Deshalb ist nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarmodule handelt. Solarmodule sind ferner nicht durch ein anderes Produkt substituierbar, weil sie die Hauptkomponente von Solarenergieanlagen sind und innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden können. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarmodulmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarmodule somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt. |
| --- | --- |

(59)

Auf dem sachlich relevanten Markt für Solarmodule werden zur Herstellung von Solarmodulen ebenfalls unterschiedliche Technologien eingesetzt, wie z. B. die Dünnschicht-Fotovoltaiktechnologie (17) von First Solar oder die CSG-Technologie (Crystalline Silicon on Glas) (18) von CSG Solar. Nach mehreren Fusionskontrollentscheidungen in diesem Wirtschaftszweig (19) ist nicht davon auszugehen, dass Solarmodule, die nach unterschiedlichen Technologien hergestellt werden, zu unterschiedlichen sachlichen Märkten gehören. Berücksichtigt man die Unterschiede in der Energieleistung, so unterscheiden sich die Preise von Solarmodulen, die nach unterschiedlichen Technologien produziert wurden, nicht erheblich. Auf der Nachfrageseite scheinen sie außerdem bei Solarenergieanlagen — trotz gewisser Effizienzunterschiede — ohne weiteres gegeneinander austauschbar zu sein. Deshalb ist nicht davon auszugehen, dass es sich um einen kleineren als den allgemeinen Markt für Solarmodule handelt. Solarmodule sind ferner nicht durch ein anderes Produkt substituierbar, weil sie die Hauptkomponente von Solarenergieanlagen sind und innerhalb dieser Systeme nicht durch andere Produkte ersetzt werden können. Deshalb deutet nichts daraufhin, dass der Markt über den Solarmodulmarkt hinausgehen könnte. Für die Zwecke dieser Beihilfeentscheidung bildet der Markt für Solarmodule somit den sachlich relevanten Markt für dieses Produkt.

Räumlich relevanter Markt

| (60) | Randnummer 70 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 gibt Folgendes an: ‚Zwecks Anwendung der Buchstaben a und b werden die Verkäufe und der sichtbare Verbrauch anhand der PRODCOM-Nomenklatur auf der geeigneten Ebene — normalerweise im EWR — definiert oder aber, falls diese Daten nicht vorliegen oder nicht relevant sind, auf der Grundlage eines anderen allgemein akzeptierten Marktsegments, für das statistische Daten zur Verfügung stehen.‘ |
| --- | --- |

(60)

Randnummer 70 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 gibt Folgendes an: ‚Zwecks Anwendung der Buchstaben a und b werden die Verkäufe und der sichtbare Verbrauch anhand der PRODCOM-Nomenklatur auf der geeigneten Ebene — normalerweise im EWR — definiert oder aber, falls diese Daten nicht vorliegen oder nicht relevant sind, auf der Grundlage eines anderen allgemein akzeptierten Marktsegments, für das statistische Daten zur Verfügung stehen.‘

| (61) | Deutschland ist der Auffassung, dass der räumlich relevante Markt für Solarwafer der Weltmarkt ist. Deutschland macht geltend, dass Solarwafer von europäischen wie außereuropäischen Herstellern weltweit gehandelt werden, dass keine Handelshemmnisse existieren, dass die Transportkosten für Wafer wegen ihres geringen Gewichts niedrig sind und dass ein einheitliches Preisniveau herrscht. Ferner sei bereits jüngst in anderen Beihilfeentscheidungen darauf hingewiesen worden, dass der Markt für Solarmodule und Solarzellen der Weltmarkt sei. Da Solarwafer noch leichter und kleiner als Solarmodule seien und die Transportkosten zwangsläufig noch geringer ausfallen dürften, gebe es keinen Grund anzunehmen, dass der Markt für Solarwafer nicht der Weltmarkt sei. Deutschland legte ferner eine umfassende Liste der Hauptkunden von DS vor und zeigte daran auf, dass diese überall in der Welt ansässig sind. Dies dürfte darauf hinweisen, dass es sich bei dem Markt für Solarwafer um den Weltmarkt handelt. |
| --- | --- |

(61)

Deutschland ist der Auffassung, dass der räumlich relevante Markt für Solarwafer der Weltmarkt ist. Deutschland macht geltend, dass Solarwafer von europäischen wie außereuropäischen Herstellern weltweit gehandelt werden, dass keine Handelshemmnisse existieren, dass die Transportkosten für Wafer wegen ihres geringen Gewichts niedrig sind und dass ein einheitliches Preisniveau herrscht. Ferner sei bereits jüngst in anderen Beihilfeentscheidungen darauf hingewiesen worden, dass der Markt für Solarmodule und Solarzellen der Weltmarkt sei. Da Solarwafer noch leichter und kleiner als Solarmodule seien und die Transportkosten zwangsläufig noch geringer ausfallen dürften, gebe es keinen Grund anzunehmen, dass der Markt für Solarwafer nicht der Weltmarkt sei. Deutschland legte ferner eine umfassende Liste der Hauptkunden von DS vor und zeigte daran auf, dass diese überall in der Welt ansässig sind. Dies dürfte darauf hinweisen, dass es sich bei dem Markt für Solarwafer um den Weltmarkt handelt.

| (62) | Nach Prüfung der Maßnahme ist die Kommission der Auffassung, dass es nicht relevant sei, die Verkäufe von Solarwafern auf EWR-Ebene zu definieren. Tatsächlich unterstützen vorhandene Belege die Argumente der deutschen Behörden, dass der räumliche relevante Markt für Solarwafer weltweit sei. Dies wird insbesondere nachgewiesen durch den Mangel an Handelshemmnissen, geringe Transportkosten und ein einheitliches Preisniveau auf globaler Ebene. Dies demonstriert in der Tat, dass nicht nur DS aber auch andere Hersteller für den Weltmarkt produzieren. Zudem werden auch in den unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorliegen, keine Markdaten für Solarwafer separat für die EU-Ebene erhoben. Folglich ist für die Zwecke dieser Entscheidung die Kommission der Ansicht, dass das allgemein akzeptierte Marktsegment für Solarwafer für das statistische Daten zur Verfügung stehen, und dass dem relevanten geographischen Markt entspricht, der weltweite Markt ist. |
| --- | --- |

(62)

Nach Prüfung der Maßnahme ist die Kommission der Auffassung, dass es nicht relevant sei, die Verkäufe von Solarwafern auf EWR-Ebene zu definieren. Tatsächlich unterstützen vorhandene Belege die Argumente der deutschen Behörden, dass der räumliche relevante Markt für Solarwafer weltweit sei. Dies wird insbesondere nachgewiesen durch den Mangel an Handelshemmnissen, geringe Transportkosten und ein einheitliches Preisniveau auf globaler Ebene. Dies demonstriert in der Tat, dass nicht nur DS aber auch andere Hersteller für den Weltmarkt produzieren. Zudem werden auch in den unabhängigen Marktstudien, die der Kommission vorliegen, keine Markdaten für Solarwafer separat für die EU-Ebene erhoben. Folglich ist für die Zwecke dieser Entscheidung die Kommission der Ansicht, dass das allgemein akzeptierte Marktsegment für Solarwafer für das statistische Daten zur Verfügung stehen, und dass dem relevanten geographischen Markt entspricht, der weltweite Markt ist.

| (63) | Bezüglich der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarzellen hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung (20) erlassen, in der festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarzellen produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarzellen angesehen. |
| --- | --- |

(63)

Bezüglich der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarzellen hat die Kommission erst kürzlich eine Beihilfeentscheidung (20) erlassen, in der festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarzellen produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarzellen angesehen.

| (64) | Zu der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarmodule hat die Kommission ebenfalls kürzlich einschlägige Beihilfeentscheidungen (21) erlassen, in denen festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarmodule produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarmodule angesehen. |
| --- | --- |

(64)

Zu der Frage des räumlich relevanten Marktes für Solarmodule hat die Kommission ebenfalls kürzlich einschlägige Beihilfeentscheidungen (21) erlassen, in denen festgestellt wurde, dass Hersteller, die Solarmodule produzieren und verkaufen, weltweit tätig sind. Da es keinen Grund gibt, von dieser Entscheidung abzuweichen, wird für die Zwecke dieser Entscheidung der Weltmarkt als der räumlich relevante Markt für Solarmodule angesehen.

Marktanteile bei Solarwafern, Solarzellen und Solarmodulen

| (65) | Um feststellen zu können, ob das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist, muss die Kommission den Marktanteil des Beihilfeempfängers auf Konzernebene auf dem relevanten Markt vor und nach der Investition untersuchen. Da sich die Investition von DS voraussichtlich über den Zeitraum 2007 bis Ende 2010 erstrecken wird, untersucht die Kommission den Anteil des Konzerns SolarWorld AG am Solarwafermarkt in den Jahren 2006 bis 2011. |
| --- | --- |

(65)

Um feststellen zu können, ob das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist, muss die Kommission den Marktanteil des Beihilfeempfängers auf Konzernebene auf dem relevanten Markt vor und nach der Investition untersuchen. Da sich die Investition von DS voraussichtlich über den Zeitraum 2007 bis Ende 2010 erstrecken wird, untersucht die Kommission den Anteil des Konzerns SolarWorld AG am Solarwafermarkt in den Jahren 2006 bis 2011.

| (66) | Deutschland legte mehrere unabhängige (22) Studien (23) mit Prognosen zur Nachfrageentwicklung in der Fotovoltaikbranche vor. Zur Berechnung der Marktanteile des Beihilfeempfängers für die relevanten Jahre legte die Kommission die Daten zur weltweiten Gesamtproduktion in MWp aus dem jüngsten LBBW-Bericht (2007) zugrunde, da der Kommission ansonsten kein anderer Bericht vorgelegt wurde, der Daten für die drei im Rahmen der Würdigung betrachteten sachlich relevanten Märkte (Solarwafer, Solarzellen, Solarmodule) enthielt. Da die Daten des LBBW-Berichts nur bis 2010 reichen, berechnete die Kommission für die Zeit danach den ungünstigsten Fall, bei dem angenommen wird, dass der Markt nach 2010 nicht mehr wächst. Die Daten des Beihilfeempfängers auf Konzernebene stammen vom Unternehmen selbst und wurden von Deutschland an die Kommission weitergeleitet.











  Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarwafern (in MWp) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Solarwaferproduktion | 1961 | 3064 | 5379 | 8672 | 12 453 | 12 453 |
| Waferproduktion von SW | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marktanteil von SW | [15-20] % | [10-15] % | [5-10] % | [5-10] % | [5-10] % | [10-15] % |

(66)

Deutschland legte mehrere unabhängige (22) Studien (23) mit Prognosen zur Nachfrageentwicklung in der Fotovoltaikbranche vor. Zur Berechnung der Marktanteile des Beihilfeempfängers für die relevanten Jahre legte die Kommission die Daten zur weltweiten Gesamtproduktion in MWp aus dem jüngsten LBBW-Bericht (2007) zugrunde, da der Kommission ansonsten kein anderer Bericht vorgelegt wurde, der Daten für die drei im Rahmen der Würdigung betrachteten sachlich relevanten Märkte (Solarwafer, Solarzellen, Solarmodule) enthielt. Da die Daten des LBBW-Berichts nur bis 2010 reichen, berechnete die Kommission für die Zeit danach den ungünstigsten Fall, bei dem angenommen wird, dass der Markt nach 2010 nicht mehr wächst. Die Daten des Beihilfeempfängers auf Konzernebene stammen vom Unternehmen selbst und wurden von Deutschland an die Kommission weitergeleitet.

Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarwafern (in MWp)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Solarwaferproduktion

1961

3064

5379

8672

12 453

12 453

Waferproduktion von SW

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marktanteil von SW

[15-20] %

[10-15] %

[5-10] %

[5-10] %

[5-10] %

[10-15] %

| Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarzellen (in MWp) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Solarzellenproduktion | 2557 | 3927 | 6550 | 9831 | 13 218 | 13 218 |
| Solarzellenverkäufe von SW | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marktanteil von SW | [5-10] % | [5-10] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % | [5-10] % |

Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarzellen (in MWp)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Solarzellenproduktion

2557

3927

6550

9831

13 218

13 218

Solarzellenverkäufe von SW

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marktanteil von SW

[5-10] %

[5-10] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

[5-10] %

| Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarmodulen (in MWp) |
| --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Modulproduktion | 2007 | 2912 | 5422 | 9833 | 15 885 | 15 885 |
| Solarmodulverkäufe von SW | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marktanteil von SW | [5-10] % | [5-10] % | [0-5] % | [0-5] % | [0-5] % | [5-10] % |

Weltweiter Marktanteil von SolarWorld bei Solarmodulen (in MWp)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Modulproduktion

2007

2912

5422

9833

15 885

15 885

Solarmodulverkäufe von SW

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Marktanteil von SW

[5-10] %

[5-10] %

[0-5] %

[0-5] %

[0-5] %

[5-10] %

| (67) | Da die Marktanteile von SolarWorld auf dem Weltmarkt bei allen relevanten Produkten vor und nach der Investition unter 25 % liegen, stellt die Kommission fest, dass das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. |
| --- | --- |

(67)

Da die Marktanteile von SolarWorld auf dem Weltmarkt bei allen relevanten Produkten vor und nach der Investition unter 25 % liegen, stellt die Kommission fest, dass das Vorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe a der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht.

Produktionskapazität

| (68) | Die Kommission muss auch prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. In diesem Zusammenhang wird die Kommission überprüfen, ob die in den letzten fünf Jahren verzeichnete mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs des relevanten Produkts über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum liegt. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission muss auch prüfen, ob das Investitionsvorhaben mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 in Einklang steht. In diesem Zusammenhang wird die Kommission überprüfen, ob die in den letzten fünf Jahren verzeichnete mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs des relevanten Produkts über der mittleren jährlichen Wachstumsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum liegt.

| (69) | Deutschland legte zahlreiche Daten vor, aus denen eindeutig hervorgeht, dass die mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs bei allen Fotovoltaikprodukten deutlich höher ist als die mittlere Jahreszuwachsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum. |
| --- | --- |

(69)

Deutschland legte zahlreiche Daten vor, aus denen eindeutig hervorgeht, dass die mittlere Jahreszuwachsrate des sichtbaren Verbrauchs bei allen Fotovoltaikprodukten deutlich höher ist als die mittlere Jahreszuwachsrate des Bruttoinlandsprodukts im Europäischen Wirtschaftsraum.

| (70) | Da es sich bei den Märkten für Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule um weltweite Märkte handelt, ist es schwierig, gesonderte Daten zu diesen Produktmärkten für den EWR zu finden. Die Kommission überprüfte die von Deutschland vorgelegten Berechnungen aus unabhängigen Studien für den gesamten Fotovoltaikmarkt. Da es sich bei Solarwafern, Solarzellen und Solarmodulen jeweils um Zwischenprodukte für das Endprodukt Solarenergieanlagen handelt und die Solarenergieanlagen derzeit größtenteils (ca. 90 %) unter Verwendung von Solarwafern, -zellen und -modulen aus kristallinem Silizium hergestellt werden, ist davon auszugehen, dass die Märkte für die Zwischenprodukte parallel zum rasch wachsenden gesamten Fotovoltaikmarkt ebenfalls sehr rasch wachsen werden. Die jährliche Wachstumsrate (CAGR) des sichtbaren Verbrauchs im EWR beträgt für die Jahre 2001 bis 2006 für Fotovoltaikprodukte rund 35 %. Dieser Wert liegt so deutlich über der CAGR des Bruttoinlandsprodukts im EWR in denselben Jahren (1,97 %), dass — selbst ohne EWR-Daten für diese Zwischenprodukte — kein Zweifel daran besteht, dass davon ausgegangen werden kann, dass die CAGR des sichtbaren Verbrauchs im EWR für dieselben Jahre bezogen auf die Zwischenprodukte ebenfalls deutlich über diesen 1,97 % liegt. |
| --- | --- |

(70)

Da es sich bei den Märkten für Solarwafer, Solarzellen und Solarmodule um weltweite Märkte handelt, ist es schwierig, gesonderte Daten zu diesen Produktmärkten für den EWR zu finden. Die Kommission überprüfte die von Deutschland vorgelegten Berechnungen aus unabhängigen Studien für den gesamten Fotovoltaikmarkt. Da es sich bei Solarwafern, Solarzellen und Solarmodulen jeweils um Zwischenprodukte für das Endprodukt Solarenergieanlagen handelt und die Solarenergieanlagen derzeit größtenteils (ca. 90 %) unter Verwendung von Solarwafern, -zellen und -modulen aus kristallinem Silizium hergestellt werden, ist davon auszugehen, dass die Märkte für die Zwischenprodukte parallel zum rasch wachsenden gesamten Fotovoltaikmarkt ebenfalls sehr rasch wachsen werden. Die jährliche Wachstumsrate (CAGR) des sichtbaren Verbrauchs im EWR beträgt für die Jahre 2001 bis 2006 für Fotovoltaikprodukte rund 35 %. Dieser Wert liegt so deutlich über der CAGR des Bruttoinlandsprodukts im EWR in denselben Jahren (1,97 %), dass — selbst ohne EWR-Daten für diese Zwischenprodukte — kein Zweifel daran besteht, dass davon ausgegangen werden kann, dass die CAGR des sichtbaren Verbrauchs im EWR für dieselben Jahre bezogen auf die Zwischenprodukte ebenfalls deutlich über diesen 1,97 % liegt.

| (71) | Auf der Grundlage der obengenannten Zahlen kommt die Kommission daher zu dem Schluss, dass das Investitionsvorhaben von DS mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist. |
| --- | --- |

(71)

Auf der Grundlage der obengenannten Zahlen kommt die Kommission daher zu dem Schluss, dass das Investitionsvorhaben von DS mit Randnummer 68 Buchstabe b der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar ist.

3.4.3.   Beihilfeintensität (Randnummer 67 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007)

| (72) | Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland vorgelegten Beweise nicht hinreichend stichhaltig sind, um zu belegen, dass die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd keine wirtschaftlich unteilbare Einheit im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 bilden (siehe Abschnitt 3.4.1 oben). |
| --- | --- |

(72)

Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland vorgelegten Beweise nicht hinreichend stichhaltig sind, um zu belegen, dass die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd keine wirtschaftlich unteilbare Einheit im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 bilden (siehe Abschnitt 3.4.1 oben).

| (73) | Der maßgebliche Referenzsatz zur Berechnung des (abgezinsten) Barwertes der beihilfefähigen Kosten und der Beihilfebeträge ist der für die Eurozone geltende Referenzzinssatz von 5,19 %. |
| --- | --- |

(73)

Der maßgebliche Referenzsatz zur Berechnung des (abgezinsten) Barwertes der beihilfefähigen Kosten und der Beihilfebeträge ist der für die Eurozone geltende Referenzzinssatz von 5,19 %.

| (74) | Die geplanten beihilfefähigen Kosten belaufen sich für die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nominal auf insgesamt 400 000 000 EUR. Für das Vorhaben Freiberg-Süd betragen die beihilfefähigen Kosten je nach dem genauen zeitlichen Ablauf der Investition und den genauen Kosten 369 230 578 EUR (Barwert). Voraussichtlich ausgezahlt wird eine Beihilfe von nominal insgesamt 62 000 000 EUR. In Abhängigkeit vom genauen zeitlichen Ablauf der Beihilfeauszahlungen für das Vorhaben Freiberg-Süd ergibt sich ein Beihilfebetrag von 55 509 332 EUR (Barwert). Das Bruttosubventionsäquivalent liegt bei 15,03 %. |
| --- | --- |

(74)

Die geplanten beihilfefähigen Kosten belaufen sich für die Vorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd nominal auf insgesamt 400 000 000 EUR. Für das Vorhaben Freiberg-Süd betragen die beihilfefähigen Kosten je nach dem genauen zeitlichen Ablauf der Investition und den genauen Kosten 369 230 578 EUR (Barwert). Voraussichtlich ausgezahlt wird eine Beihilfe von nominal insgesamt 62 000 000 EUR. In Abhängigkeit vom genauen zeitlichen Ablauf der Beihilfeauszahlungen für das Vorhaben Freiberg-Süd ergibt sich ein Beihilfebetrag von 55 509 332 EUR (Barwert). Das Bruttosubventionsäquivalent liegt bei 15,03 %.

| (75) | Bei beihilfefähigen Kosten von 369 230 578 EUR und einem regionalen Beihilferegelsatz von höchstens 30 % beläuft sich die herabgesetzte höchstzulässige Beihilfeintensität nach Randnummer 67 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auf 13,53 % BSÄ, was einem herabgesetzten Höchstbeihilfebetrag von 49 961 519 EUR (Barwert) entspricht. |
| --- | --- |

(75)

Bei beihilfefähigen Kosten von 369 230 578 EUR und einem regionalen Beihilferegelsatz von höchstens 30 % beläuft sich die herabgesetzte höchstzulässige Beihilfeintensität nach Randnummer 67 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 auf 13,53 % BSÄ, was einem herabgesetzten Höchstbeihilfebetrag von 49 961 519 EUR (Barwert) entspricht.

| (76) | Sollte sich die Vermutung der Kommission bestätigen, dass die Investitionsvorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 einzustufen sind, läge die Gesamtbeihilfeintensität der Vorhaben mit 15,03 % über der bei diesem Vorhaben zulässigen Beihilfehöchstintensität gemäß Herabsetzungsverfahren der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 (13,53 %), was nicht mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags vereinbar wäre. |
| --- | --- |

(76)

Sollte sich die Vermutung der Kommission bestätigen, dass die Investitionsvorhaben Freiberg-Ost und Freiberg-Süd als Einzelinvestition im Sinne von Randnummer 60 und Fußnote 55 der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 einzustufen sind, läge die Gesamtbeihilfeintensität der Vorhaben mit 15,03 % über der bei diesem Vorhaben zulässigen Beihilfehöchstintensität gemäß Herabsetzungsverfahren der Regionalbeihilfeleitlinien 2007 (13,53 %), was nicht mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags vereinbar wäre.

3.5.   Schlussfolgerung

| (77) | Aufgrund dieser Sachlage hat die Kommission nach vorläufiger Prüfung der Maßnahme Bedenken, ob und gegebenenfalls in welchem Umfang die angemeldete Beihilfe als mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar befunden werden kann. |
| --- | --- |

(77)

Aufgrund dieser Sachlage hat die Kommission nach vorläufiger Prüfung der Maßnahme Bedenken, ob und gegebenenfalls in welchem Umfang die angemeldete Beihilfe als mit den Regionalbeihilfeleitlinien 2007 vereinbar befunden werden kann.

| (78) | Die Kommission kann keinen ersten Standpunkt zu der teilweisen oder vollständigen Vereinbarkeit der Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt einnehmen und hält eine eingehendere Prüfung der Beihilfemaßnahme für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Zweifel an der Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt ausgeräumt sieht, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen durchführen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung der notifizierten Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(78)

Die Kommission kann keinen ersten Standpunkt zu der teilweisen oder vollständigen Vereinbarkeit der Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt einnehmen und hält eine eingehendere Prüfung der Beihilfemaßnahme für erforderlich. Wenn die Kommission im Rahmen der vorläufigen Prüfung nicht alle Zweifel an der Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt ausgeräumt sieht, muss sie alle sachdienlichen Konsultationen durchführen und daher das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleiten. Dadurch erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird die Maßnahme sowohl unter Berücksichtigung der notifizierten Angaben des betreffenden Mitgliedstaats als auch der von Dritten übermittelten Informationen prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen.

4.   ENTSCHEIDUNG

| (79) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(79)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (80) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 88 Absatz 3 des EG-Vertrags und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können. |
| --- | --- |

(80)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung des Artikels 88 Absatz 3 des EG-Vertrags und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

| (81) | Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“ |
| --- | --- |

(81)

Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfesache in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Beteiligte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“

---

(1)  ABl. C 54 vom 4.3.2006, S. 13.

1

(2)  Der Konzern SolarWorld AG ist weder in der Herstellung noch im Vertrieb von Solaranlagen tätig. Er hält jedoch eine Beteiligung von 29 % an der Solarparc AG, deren Haupttätigkeit die Herstellung und Errichtung von Solaranlagen ist. Da es sich dabei lediglich um eine Minderheitsbeteiligung handelt, wird die SolarParc AG bei der Würdigung dieser staatlichen Beihilfe nicht berücksichtigt.

2

(3)  Stand: Mai 2007.

3

(4)  Ein Megawatt-Peak (MWp) entspricht 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak ist ein Maß für die Leistungsfähigkeit (Nennleistung) von Solarzellen und Solarmodulen. Watt-Peak ist der in der Fotovoltaik übliche Vergleichsmaßstab der technischen Leistungsfähigkeit von Solarmodulen und bezeichnet die Nennleistung der Module unter Standard-Testbedingungen.

4

(5)  Unterliegt dem Berufsgeheimnis.

5

(6)  Die deutsche Fördergebietskarte wurde von der Kommission mit Entscheidung vom 8. November 2006 (Sache N 459/06) gebilligt (ABl. C 295 vom 5.12.2006, S. 6).

6

(7)  In Einklang mit Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1628/2006 der Kommission vom 24. Oktober 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf regionale Investitionsbeihilfen der Mitgliedstaaten (Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen; ABl. L 302 vom 1.11.2006, S. 29) hat Deutschland der Kommission eine Kurzbeschreibung der zu gewährenden Beihilfe übermittelt, die unter dem Aktenzeichen XR 31/07 registriert wurde. Diese Kurzbeschreibung wurde veröffentlicht im ABl. C 102 vom 5.5.2007, S. 11.

7

(8)  In Einklang mit Artikel 8 der Verordnung (EG) Nr. 1628/2006 der Kommission vom 24. Oktober 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf regionale Investitionsbeihilfen der Mitgliedstaaten (Gruppenfreistellungsverordnung für Regionalbeihilfen; ABl. L 302 vom 1.11.2006, S. 29) hat Deutschland der Kommission eine Kurzbeschreibung der zu gewährenden Beihilfe übermittelt, die unter dem Aktenzeichen XR 6/07 registriert wurde. Diese Kurzbeschreibung wurde veröffentlicht im ABl. C 41 vom 24.2.2007, S. 9.

8

(9)  Verordnung (EG) Nr. 1628/2006 der Kommission vom 24. Oktober 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf regionale Investitionsbeihilfen der Mitgliedstaaten (ABl. L 302 vom 1.11.2006, S. 29).

9

(10)  Entscheidung vom 11. Juli 2007 in der Sache N 850/06, Beihilfe für Q-Cells.

10

(11)  Jefferies International Ltd, PV Crystalox Solar, Analyse vom 23. Juli 2007, S. 8.

11

(12)  Sie hält jedoch eine Beteiligung von 29 % an der Solarparc AG, deren Haupttätigkeit die Herstellung und Errichtung von Solaranlagen ist. Da es sich dabei lediglich um eine Minderheitsbeteiligung handelt, wird die SolarParc AG bei der Würdigung dieser staatlichen Beihilfe nicht berücksichtigt.

12

(13)  Die Effizienzraten liegen bei multikristallinen Solarwafern bei 15,05-15,5 % und bei monokristallinen Solarwafern bei 16,5 %.

13

(14)  Jefferies International Ltd, PV Crystalox Solar, Analyse vom 23. Juli 2007, S. 8.

14

(15)  So sind Solarwafer zum Beispiel rund 7 mm, Wafer der Halbleiterindustrie hingegen lediglich rund 1,8 mm stark.

15

(16)  Entscheidung vom 11. Juli 2007 in der Sache N 850/06, Beihilfe für Q-Cells.

16

(17)  Sache N 17/06, Beihilfe für First Solar (MSR 2002).

17

(18)  Entscheidung vom 19. Juli 2006 in der Sache N 335/06, Beihilfe an CSG Solar, Erwägungsgründe 9 und 10.

18

(19)  Entscheidung vom 27. März 2001 in der Sache COMP/M.2367 — Siemens/E.ON/Shell/SSG und Entscheidung vom 18. April 2001 in der Sache COMP/M.2712 — Electrabel/Totalfinalelf/photovoltech.

19

(20)  Entscheidung vom 11. Juli 2007 in der Sache N 850/06, Beihilfe für Q-Cells.

20

(21)  Entscheidung vom 21. Dezember 2007 in der Sache 409/06, Beihilfe an HighSi; Entscheidung vom 27. April 2006 in der Sache N 17/06, Beihilfe an First Solar, u. a.

21

(22)  Diese Studien gelten als unabhängig, weil sie weder vom Beihilfeempfänger in Auftrag gegeben noch eigens für diese beihilferechtliche Würdigung erstellt wurden.

22

(23)  Equity Research Institutional Sector Report: Profitieren vom ‚Sonnenrausch‘, LBBW-Marktmodell Version 2.1, (Be-)Deutung der jüngsten Marktentwicklungen, Landesbanken Baden-Württemberg, Stuttgart, 22. August 2007; European Sector Review: Photovoltaic Solar Energy, In silicon's wake, Sociéte Génerale, Cross Asset Research, Equity Research, 9. Juli 2007; PV Crystalox Solar (LSE: PVCs LN): strength at the Top of the Solar Food Chain. initiating with a HOLD, Jefferies International Ltd, Clean technology Energy generation — Solar, Vereinigtes Königreich, 23. Juli 2007; PV status report 2005, Europäische Kommission/Gemeinsame Forschungsstelle und Institut für Umwelt und Nachhaltigkeit, August 2005.

23

Equity Research Institutional Sector Report: Profitieren vom ‚Sonnenrausch‘, LBBW-Marktmodell Version 2.1, (Be-)Deutung der jüngsten Marktentwicklungen

European Sector Review: Photovoltaic Solar Energy, In silicon's wake

PV Crystalox Solar (LSE: PVCs LN): strength at the Top of the Solar Food Chain. initiating with a HOLD

PV status report 2005

---