# Europos Sąjungos C 184E/2008

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 184E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 51 tomas2008m. liepos 22d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 184E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

51 tomas2008m. liepos 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | TARYBA |
| 2008/C 184E/01 | 2008 m. birželio 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 15/2008, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 184E/02 | 2008 m. birželio 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 16/2008, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 184E/03 | 2008 m. birželio 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 17/2008, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančią Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB (
  1
  ) | 23 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

TARYBA

2008/C 184E/01

2008 m. birželio 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 15/2008, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (
  1
  )

1

1

2008/C 184E/02

2008 m. birželio 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 16/2008, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) (
  1
  )

1

11

2008/C 184E/03

2008 m. birželio 6 d. Tarybos priimta bendroji pozicija (EB) Nr. 17/2008, laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančią Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB (
  1
  )

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

TARYBA

| 22.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/1

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 15/2008

Tarybos priimta 2008 m. birželio 6 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 184 E/01)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Priimdama Direktyvą 2002/59/EB (4), Europos Sąjunga sustiprino savo gebėjimus užkirsti kelią situacijoms, keliančioms pavojų žmonių gyvybės saugumui jūroje ir jūrų aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(1)

Priimdama Direktyvą 2002/59/EB (4), Europos Sąjunga sustiprino savo gebėjimus užkirsti kelią situacijoms, keliančioms pavojų žmonių gyvybės saugumui jūroje ir jūrų aplinkos apsaugai.

| (2) | Kadangi ši Direktyva susijusi su Direktyvos 2002/59/EB daliniu pakeitimu, dauguma joje išdėstytų įpareigojimų nebus taikomi valstybėms narėms, neturinčioms jūros pakrančių ir jūrų uostų. Taigi vieninteliai įpareigojimai, kurie bus taikomi Austrijai, Čekijai, Vengrijai, Liuksemburgui arba Slovakijai, yra įpareigojimai, susiję su laivais, plaukiojančiais su tų valstybių narių vėliavomis, neapribojant valstybių narių pareigos bendradarbiauti siekiant užtikrinti jūrų transporto ir kitų rūšių transporto valdymo paslaugų, visų pirma upių informacijos paslaugų, tęstinumą. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi ši Direktyva susijusi su Direktyvos 2002/59/EB daliniu pakeitimu, dauguma joje išdėstytų įpareigojimų nebus taikomi valstybėms narėms, neturinčioms jūros pakrančių ir jūrų uostų. Taigi vieninteliai įpareigojimai, kurie bus taikomi Austrijai, Čekijai, Vengrijai, Liuksemburgui arba Slovakijai, yra įpareigojimai, susiję su laivais, plaukiojančiais su tų valstybių narių vėliavomis, neapribojant valstybių narių pareigos bendradarbiauti siekiant užtikrinti jūrų transporto ir kitų rūšių transporto valdymo paslaugų, visų pirma upių informacijos paslaugų, tęstinumą.

| (3) | Pagal šią direktyvą valstybėms narėms, kurios yra pakrantės valstybės, turėtų būti suteikiama galimybė keistis informacija, sukaupta jūrų eismo stebėjimo misijų, atliekamų jų kompetencijai priklausančiose zonose, metu. Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema SafeSeaNet (toliau — SafeSeaNet), sukurta Komisijos valstybėms narėms pritarus, yra kartu ir keitimosi duomenimis tinklas, ir pagrindinės turimos informacijos apie laivus ir jų krovinius (išankstinių pranešimų ir ataskaitų) standartizavimo sistema. Ja naudojantis galima iš pirminių šaltinių gauti ir visoms institucijoms perduoti tikslią ir naujausią informaciją apie Europos vandenyse esančius laivus, jų judėjimą, gabenamus pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius, taip pat apie incidentus jūroje. |
| --- | --- |

(3)

Pagal šią direktyvą valstybėms narėms, kurios yra pakrantės valstybės, turėtų būti suteikiama galimybė keistis informacija, sukaupta jūrų eismo stebėjimo misijų, atliekamų jų kompetencijai priklausančiose zonose, metu. Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema SafeSeaNet (toliau — SafeSeaNet), sukurta Komisijos valstybėms narėms pritarus, yra kartu ir keitimosi duomenimis tinklas, ir pagrindinės turimos informacijos apie laivus ir jų krovinius (išankstinių pranešimų ir ataskaitų) standartizavimo sistema. Ja naudojantis galima iš pirminių šaltinių gauti ir visoms institucijoms perduoti tikslią ir naujausią informaciją apie Europos vandenyse esančius laivus, jų judėjimą, gabenamus pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius, taip pat apie incidentus jūroje.

| (4) | Todėl, siekiant užtikrinti šiuo būdu gautos informacijos operatyvinį naudojimą, būtina, kad šioje direktyvoje nurodytam ir nacionalinių administracinių institucijų įgyvendinamam duomenų rinkimui ir keitimuisi jais būtina infrastruktūra būtų integruota į SafeSeaNet. |
| --- | --- |

(4)

Todėl, siekiant užtikrinti šiuo būdu gautos informacijos operatyvinį naudojimą, būtina, kad šioje direktyvoje nurodytam ir nacionalinių administracinių institucijų įgyvendinamam duomenų rinkimui ir keitimuisi jais būtina infrastruktūra būtų integruota į SafeSeaNet.

| (5) | Iš informacijos, kuri perduodama ir kuria keičiamasi pagal Direktyvą 2002/59/EB, ypač svarbi yra informacija, susijusi su jūra gabenamų pavojingų arba aplinką teršiančių prekių tiksliomis charakteristikomis. Todėl, atsižvelgiant į pastarojo meto avarijas jūroje, pakrantės tarnyboms turėtų būti sudaromos geresnės sąlygos gauti jūra gabenamų angliavandenilių charakteristikas, nes tai yra itin svarbus veiksnys renkantis tinkamiausias kontrolės priemones, o avarinėje situacijoje šioms tarnyboms turėtų būti užtikrinamas tiesioginis ryšys su ūkio subjektais, kurie turi daugiausia žinių apie gabenamas prekes. |
| --- | --- |

(5)

Iš informacijos, kuri perduodama ir kuria keičiamasi pagal Direktyvą 2002/59/EB, ypač svarbi yra informacija, susijusi su jūra gabenamų pavojingų arba aplinką teršiančių prekių tiksliomis charakteristikomis. Todėl, atsižvelgiant į pastarojo meto avarijas jūroje, pakrantės tarnyboms turėtų būti sudaromos geresnės sąlygos gauti jūra gabenamų angliavandenilių charakteristikas, nes tai yra itin svarbus veiksnys renkantis tinkamiausias kontrolės priemones, o avarinėje situacijoje šioms tarnyboms turėtų būti užtikrinamas tiesioginis ryšys su ūkio subjektais, kurie turi daugiausia žinių apie gabenamas prekes.

| (6) | 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje nurodytos automatinio laivų identifikavimo sistemos (toliau AIS — automatinio identifikavimo sistema) ne tik sudaro sąlygas pagerinti šių laivų stebėsenos galimybes, bet, svarbiausia, užtikrinti didesnį jų saugumą tais atvejais, kai laivai plaukioja arti vieni kitų. Todėl AIS buvo įtrauktos į Direktyvos 2002/59/EB dėstomąją dalį. Atsižvelgiant į didelį žvejybos laivų susidūrimų su prekybos laivais, kurie akivaizdžiai jų nepastebi arba kurių nepastebi netoliese esantys žvejybos laivai, skaičių, labai pageidautina, kad tos priemonės taikymas būtų išplėstas, taikant ją ilgesniems nei 15 metrų žvejybos laivams. Vykdant Europos žuvininkystės fondo veiklą finansinė pagalba gali būti teikiama saugumo įrangos, pavyzdžiui, AIS, įrengimui žvejybos laivuose. |
| --- | --- |

(6)

1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje nurodytos automatinio laivų identifikavimo sistemos (toliau AIS — automatinio identifikavimo sistema) ne tik sudaro sąlygas pagerinti šių laivų stebėsenos galimybes, bet, svarbiausia, užtikrinti didesnį jų saugumą tais atvejais, kai laivai plaukioja arti vieni kitų. Todėl AIS buvo įtrauktos į Direktyvos 2002/59/EB dėstomąją dalį. Atsižvelgiant į didelį žvejybos laivų susidūrimų su prekybos laivais, kurie akivaizdžiai jų nepastebi arba kurių nepastebi netoliese esantys žvejybos laivai, skaičių, labai pageidautina, kad tos priemonės taikymas būtų išplėstas, taikant ją ilgesniems nei 15 metrų žvejybos laivams. Vykdant Europos žuvininkystės fondo veiklą finansinė pagalba gali būti teikiama saugumo įrangos, pavyzdžiui, AIS, įrengimui žvejybos laivuose.

| (7) | Pareiga įrengti AIS taip pat turėtų būti suprantama kaip reikalavimas, kad AIS turi veikti nuolat, išskyrus atvejus, kai tarptautinėse taisyklėse ar standartuose numatyta navigacijos informacijos apsauga. |
| --- | --- |

(7)

Pareiga įrengti AIS taip pat turėtų būti suprantama kaip reikalavimas, kad AIS turi veikti nuolat, išskyrus atvejus, kai tarptautinėse taisyklėse ar standartuose numatyta navigacijos informacijos apsauga.

| (8) | Būtų naudinga ištirti galimą AIS ir padėties nustatymo bei ryšio sistemų, naudojamų įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką, pvz., palydovinę laivų stebėjimo sistemą, sąveiką. Šiuo tikslu Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų ištirti, kokios yra AIS ir padėties nustatymo bei ryšio sistemų, naudojamų įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką, integravimo galimybės ir tam reikalingos išsamios taisyklės. Tiriant, kaip būtų galima integruoti šias sistemas, turėtų būti atsižvelgiama į žvejybos laivynų kontrolės poreikius ir reikalavimus, ypač dėl perduodamų duomenų saugumo ir slaptumo. |
| --- | --- |

(8)

Būtų naudinga ištirti galimą AIS ir padėties nustatymo bei ryšio sistemų, naudojamų įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką, pvz., palydovinę laivų stebėjimo sistemą, sąveiką. Šiuo tikslu Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų ištirti, kokios yra AIS ir padėties nustatymo bei ryšio sistemų, naudojamų įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką, integravimo galimybės ir tam reikalingos išsamios taisyklės. Tiriant, kaip būtų galima integruoti šias sistemas, turėtų būti atsižvelgiama į žvejybos laivynų kontrolės poreikius ir reikalavimus, ypač dėl perduodamų duomenų saugumo ir slaptumo.

| (9) | Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi patvirtinti specialias priemones laivams, dėl savo elgesio ar būklės galintiems kelti pavojų. Todėl atrodo pageidautina, kad į šių laivų sąrašą būtų įtraukti laivai, neturintys pakankamo draudimo ar finansinių garantijų, arba laivai, apie kuriuos locmanai arba uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai. |
| --- | --- |

(9)

Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi patvirtinti specialias priemones laivams, dėl savo elgesio ar būklės galintiems kelti pavojų. Todėl atrodo pageidautina, kad į šių laivų sąrašą būtų įtraukti laivai, neturintys pakankamo draudimo ar finansinių garantijų, arba laivai, apie kuriuos locmanai arba uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai.

| (10) | Pagal Direktyvą 2002/59/EB atrodo būtina dėl pavojaus, kuris kyla dėl ypač nepalankių oro sąlygų, atsižvelgti į galimą pavojų, kurį laivybai gali kelti ledo formavimasis. Todėl kai valstybės narės paskirta kompetentinga institucija, remdamasi kompetentingos meteorologinės informacijos tarnybos pateikta ledo būklės prognoze, nusprendžia, kad plaukiojimo sąlygos kelia rimtą pavojų žmonių gyvybės saugumui arba rimtą taršos pavojų, ji turėtų apie tai pranešti kapitonams, kurių laivai yra jos kompetencijos zonoje arba ketina įplaukti į toje zonoje esantį(-čius) uostą(-us) ar iš jo (jų) išplaukti. Šiai institucijai turėtų būti suteiktos galimybės imtis visų reikiamų priemonių siekiant užtikrinti žmonių gyvybės saugumą jūroje ir apsaugoti aplinką. |
| --- | --- |

(10)

Pagal Direktyvą 2002/59/EB atrodo būtina dėl pavojaus, kuris kyla dėl ypač nepalankių oro sąlygų, atsižvelgti į galimą pavojų, kurį laivybai gali kelti ledo formavimasis. Todėl kai valstybės narės paskirta kompetentinga institucija, remdamasi kompetentingos meteorologinės informacijos tarnybos pateikta ledo būklės prognoze, nusprendžia, kad plaukiojimo sąlygos kelia rimtą pavojų žmonių gyvybės saugumui arba rimtą taršos pavojų, ji turėtų apie tai pranešti kapitonams, kurių laivai yra jos kompetencijos zonoje arba ketina įplaukti į toje zonoje esantį(-čius) uostą(-us) ar iš jo (jų) išplaukti. Šiai institucijai turėtų būti suteiktos galimybės imtis visų reikiamų priemonių siekiant užtikrinti žmonių gyvybės saugumą jūroje ir apsaugoti aplinką.

| (11) | Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi parengti planus, pagal kuriuos prireikus jos galėtų į savo uostus arba į kitą saugią vietą geriausiomis įmanomomis sąlygomis priimti nelaimės ištiktus laivus ir taip sumažinti avarijų jūroje padarinius. Tačiau, atsižvelgiant į prie 2003 m. gruodžio 13 d. Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucijos A.949(23) pridėtas Gaires dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos (toliau — TJO rezoliucija A.949(23)), kurios buvo priimtos po to, kai buvo priimta Direktyva 2002/59/EB, ir kuriose minimi laivai, kuriems reikia pagalbos, kai tai nesusiję su žmonių gyvybės saugumu, o ne nelaimės ištikti laivai, ta direktyva turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(11)

Direktyvoje 2002/59/EB numatyta, kad valstybės narės turi parengti planus, pagal kuriuos prireikus jos galėtų į savo uostus arba į kitą saugią vietą geriausiomis įmanomomis sąlygomis priimti nelaimės ištiktus laivus ir taip sumažinti avarijų jūroje padarinius. Tačiau, atsižvelgiant į prie 2003 m. gruodžio 13 d. Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucijos A.949(23) pridėtas Gaires dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos (toliau — TJO rezoliucija A.949(23)), kurios buvo priimtos po to, kai buvo priimta Direktyva 2002/59/EB, ir kuriose minimi laivai, kuriems reikia pagalbos, kai tai nesusiję su žmonių gyvybės saugumu, o ne nelaimės ištikti laivai, ta direktyva turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista.

| (12) | Remiantis TJO rezoliucija A.949(23) ir tęsiant Komisijos, Europos jūrų saugumo agentūros (toliau — Agentūra) ir valstybių narių bendrą darbą, būtina nustatyti pagrindines nuostatas, kurios turėtų būti įtraukiamos į laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planus, kad būtų užtikrintas suderintas bei veiksmingas šios priemonės įgyvendinimas ir nustatytas valstybėms narėms tenkančių įpareigojimų mastas. |
| --- | --- |

(12)

Remiantis TJO rezoliucija A.949(23) ir tęsiant Komisijos, Europos jūrų saugumo agentūros (toliau — Agentūra) ir valstybių narių bendrą darbą, būtina nustatyti pagrindines nuostatas, kurios turėtų būti įtraukiamos į laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planus, kad būtų užtikrintas suderintas bei veiksmingas šios priemonės įgyvendinimas ir nustatytas valstybėms narėms tenkančių įpareigojimų mastas.

| (13) | Rengdamos planus, skirtus veiksmingai reaguoti laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju, valstybės narės turi remtis TJO rezoliucija A.949(23). Tačiau vertindamos su tokiais pavojais susijusią riziką valstybės narės, paisydamos savo konkrečių aplinkybių, gali atsižvelgti į kitus veiksnius, pavyzdžiui, į jūros vandens panaudojimą geriamam vandeniui ir elektros energijai gaminti. |
| --- | --- |

(13)

Rengdamos planus, skirtus veiksmingai reaguoti laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju, valstybės narės turi remtis TJO rezoliucija A.949(23). Tačiau vertindamos su tokiais pavojais susijusią riziką valstybės narės, paisydamos savo konkrečių aplinkybių, gali atsižvelgti į kitus veiksnius, pavyzdžiui, į jūros vandens panaudojimą geriamam vandeniui ir elektros energijai gaminti.

| (14) | Laivo, kuriam reikia pagalbos, atveju gali reikėti priimti sprendimą dėl to laivo priėmimo į prieglobsčio vietą. Šiuo tikslu atitinkama institucija turėtų atlikti preliminarų padėties įvertinimą remdamasi atitinkamame laivų priėmimo į prieglobsčio vietą plane pateikiama informacija. |
| --- | --- |

(14)

Laivo, kuriam reikia pagalbos, atveju gali reikėti priimti sprendimą dėl to laivo priėmimo į prieglobsčio vietą. Šiuo tikslu atitinkama institucija turėtų atlikti preliminarų padėties įvertinimą remdamasi atitinkamame laivų priėmimo į prieglobsčio vietą plane pateikiama informacija.

| (15) | Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planuose turėtų būti tiksliai aprašytas sprendimų priėmimo procesas, susijęs su pranešimu apie šias situacijas ir jų keliamomis problemomis. Turėtų būti aiškiai apibūdintos atitinkamos institucijos ir jų kompetencija, taip pat suinteresuotųjų šalių ryšio priemonės. Taikoma tvarka turėtų užtikrinti, kad tinkamas sprendimas galėtų būti priimtas greitai, remiantis patirtimi ir kompetentingos institucijos turima reikiama informacija. |
| --- | --- |

(15)

Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planuose turėtų būti tiksliai aprašytas sprendimų priėmimo procesas, susijęs su pranešimu apie šias situacijas ir jų keliamomis problemomis. Turėtų būti aiškiai apibūdintos atitinkamos institucijos ir jų kompetencija, taip pat suinteresuotųjų šalių ryšio priemonės. Taikoma tvarka turėtų užtikrinti, kad tinkamas sprendimas galėtų būti priimtas greitai, remiantis patirtimi ir kompetentingos institucijos turima reikiama informacija.

| (16) | Rengdamos planus, valstybės narės turėtų rinkti informaciją apie pakrantėje esančias galimas prieglobsčio vietas, kad kompetentinga institucija avarijos ar incidento jūroje atveju galėtų aiškiai ir greitai nustatyti tinkamiausias vietas laivams, kuriems reikia pagalbos, priimti. Ši reikiama informacija turėtų apimti tam tikrų atitinkamų vietų savybių ir turimos technikos bei įrengimų, kurie palengvintų laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimą arba kovą su avarijos ar taršos padariniais, aprašymą. |
| --- | --- |

(16)

Rengdamos planus, valstybės narės turėtų rinkti informaciją apie pakrantėje esančias galimas prieglobsčio vietas, kad kompetentinga institucija avarijos ar incidento jūroje atveju galėtų aiškiai ir greitai nustatyti tinkamiausias vietas laivams, kuriems reikia pagalbos, priimti. Ši reikiama informacija turėtų apimti tam tikrų atitinkamų vietų savybių ir turimos technikos bei įrengimų, kurie palengvintų laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimą arba kovą su avarijos ar taršos padariniais, aprašymą.

| (17) | Svarbu, kad kompetentingų institucijų, priimančių sprendimą dėl laivo priėmimo į prieglobsčio vietą, ir atsakingų institucijų, kurios priima pavojaus signalus ir į juos reaguoja, sąrašai būtų tinkamai paskelbti. Šalims, dalyvaujančioms vykdant pagalbos jūroje operacijas, įskaitant pagalbos ir buksyravimo paslaugų bendroves bei kaimyninių valstybių narių institucijas, kurioms gali turėti įtakos nelaimė jūroje, taip pat gali būti naudinga turėti galimybę naudotis atitinkama informacija. |
| --- | --- |

(17)

Svarbu, kad kompetentingų institucijų, priimančių sprendimą dėl laivo priėmimo į prieglobsčio vietą, ir atsakingų institucijų, kurios priima pavojaus signalus ir į juos reaguoja, sąrašai būtų tinkamai paskelbti. Šalims, dalyvaujančioms vykdant pagalbos jūroje operacijas, įskaitant pagalbos ir buksyravimo paslaugų bendroves bei kaimyninių valstybių narių institucijas, kurioms gali turėti įtakos nelaimė jūroje, taip pat gali būti naudinga turėti galimybę naudotis atitinkama informacija.

| (18) | Laivų eismo stebėsenos ir laivų maršrutų parinkimo priemonėms būdinga funkcija yra suteikti valstybėms narėms galimybę gauti tikrų žinių apie laivus, plaukiojančius jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, ir taip, jei būtina, veiksmingiau imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią galimam pavojui. Keitimasis surinkta informacija padeda gerinti jos kokybę ir ją yra lengviau tvarkyti. |
| --- | --- |

(18)

Laivų eismo stebėsenos ir laivų maršrutų parinkimo priemonėms būdinga funkcija yra suteikti valstybėms narėms galimybę gauti tikrų žinių apie laivus, plaukiojančius jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, ir taip, jei būtina, veiksmingiau imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią galimam pavojui. Keitimasis surinkta informacija padeda gerinti jos kokybę ir ją yra lengviau tvarkyti.

| (19) | Laikydamosi Direktyvos 2002/59/EB, valstybės narės ir Komisija padarė didelę pažangą derindamos keitimąsi duomenimis elektroniniu būdu, ypač susijusiais su pavojingų arba aplinką teršiančių prekių gabenimu. SafeSeaNet, plėtojama nuo 2002 m., šiandien turėtų būti laikoma Bendrijos lygio etaloniniu tinklu. |
| --- | --- |

(19)

Laikydamosi Direktyvos 2002/59/EB, valstybės narės ir Komisija padarė didelę pažangą derindamos keitimąsi duomenimis elektroniniu būdu, ypač susijusiais su pavojingų arba aplinką teršiančių prekių gabenimu. SafeSeaNet, plėtojama nuo 2002 m., šiandien turėtų būti laikoma Bendrijos lygio etaloniniu tinklu.

| (20) | Pažanga naujųjų technologijų srityje, ypač jas taikant palydovinėse sistemose, pvz., laivų stebėsenos sistemose, kuriose naudojami radijo švyturiai, vaizdo gavimo sistemose arba pasaulinėje navigacijos palydovų sistemoje (GNSS), šiandien suteikia galimybę stebėti laivų eismą dar toliau nuo kranto ir taip aprėpti didesnę dalį Europos vandenų, taip pat ir naudojantis tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) sistemomis. Norint užtikrinti visišką šių priemonių integravimą į laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, nustatytą Direktyva 2002/59/EB, būtinas visapusiškas bendradarbiavimas Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

(20)

Pažanga naujųjų technologijų srityje, ypač jas taikant palydovinėse sistemose, pvz., laivų stebėsenos sistemose, kuriose naudojami radijo švyturiai, vaizdo gavimo sistemose arba pasaulinėje navigacijos palydovų sistemoje (GNSS), šiandien suteikia galimybę stebėti laivų eismą dar toliau nuo kranto ir taip aprėpti didesnę dalį Europos vandenų, taip pat ir naudojantis tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) sistemomis. Norint užtikrinti visišką šių priemonių integravimą į laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, nustatytą Direktyva 2002/59/EB, būtinas visapusiškas bendradarbiavimas Bendrijos lygiu.

| (21) | Siekiant garantuoti, kad pagal Direktyvą 2002/59/EB surinkta informacija dėl saugios laivybos būtų naudojama geriausiai ir suderinus Bendrijos lygiu, Komisija turėtų turėti galimybę prireikus tvarkyti šiuos duomenis, juos naudoti ir platinti valstybių narių paskirtoms institucijoms. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant garantuoti, kad pagal Direktyvą 2002/59/EB surinkta informacija dėl saugios laivybos būtų naudojama geriausiai ir suderinus Bendrijos lygiu, Komisija turėtų turėti galimybę prireikus tvarkyti šiuos duomenis, juos naudoti ir platinti valstybių narių paskirtoms institucijoms.

| (22) | Šiomis aplinkybėmis Equasis sistemos sukūrimas parodė, kaip svarbu skatinti saugios laivybos kultūrą, ypač tarp jūrų transporto operatorių. Komisija turėtų turėti galimybę prisidėti prie informacijos, susijusios su saugia laivyba, platinimo, visų pirma naudojantis šia sistema. |
| --- | --- |

(22)

Šiomis aplinkybėmis Equasis sistemos sukūrimas parodė, kaip svarbu skatinti saugios laivybos kultūrą, ypač tarp jūrų transporto operatorių. Komisija turėtų turėti galimybę prisidėti prie informacijos, susijusios su saugia laivyba, platinimo, visų pirma naudojantis šia sistema.

| (23) | 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiančiu Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) (5), centralizuojami komitetų, įsteigtų pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus dėl saugios laivybos, teršimo iš laivų prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose apsaugos, uždaviniai. Todėl dabartinį komitetą turėtų pakeisti COSS. |
| --- | --- |

(23)

2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiančiu Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) (5), centralizuojami komitetų, įsteigtų pagal atitinkamus Bendrijos teisės aktus dėl saugios laivybos, teršimo iš laivų prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose apsaugos, uždaviniai. Todėl dabartinį komitetą turėtų pakeisti COSS.

| (24) | Taip pat reikėtų atsižvelgti į nurodytų tarptautinių dokumentų dalinius pakeitimus. |
| --- | --- |

(24)

Taip pat reikėtų atsižvelgti į nurodytų tarptautinių dokumentų dalinius pakeitimus.

| (25) | Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). |
| --- | --- |

(25)

Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6).

| (26) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti Direktyvą 2002/59/EB tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines tos direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(26)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti Direktyvą 2002/59/EB tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines tos direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (27) | Pagal 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (7), Agentūra teikia Komisijai ir valstybėms narėms Direktyvai 2002/59/EB įgyvendinti būtiną paramą. |
| --- | --- |

(27)

Pagal 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą (7), Agentūra teikia Komisijai ir valstybėms narėms Direktyvai 2002/59/EB įgyvendinti būtiną paramą.

| (28) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (8) 34 punktą, valstybės narės skatinamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio santykį, ir viešai tas lenteles paskelbti. |
| --- | --- |

(28)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (8) 34 punktą, valstybės narės skatinamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio santykį, ir viešai tas lenteles paskelbti.

| (29) | Todėl Direktyva 2002/59/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(29)

Todėl Direktyva 2002/59/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Pakeitimai

Direktyva 2002/59/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnio 2 dalyje įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „Jei nenustatyta kitaip, ši direktyva netaikoma:“; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnio 2 dalyje įvadinė frazė pakeičiama taip:

„Jei nenustatyta kitaip, ši direktyva netaikoma:“;

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punktas iš dalies keičiamas taip:






  i) | įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „„Svarbūs tarptautiniai dokumentai“ — šių teisės aktų naujausia redakcija:“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas iš dalies keičiamas taip:

i)

įvadinė frazė pakeičiama taip:

„„Svarbūs tarptautiniai dokumentai“ — šių teisės aktų naujausia redakcija:“;

| ii) | papildoma šiomis įtraukomis:






  „— | TJO rezoliucija A.917(22) — tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 917(22) „Gairės dėl AIS naudojimo laivuose“, su pakeitimais, padarytais TJO rezoliucija A.956(23); |
| --- | --- | --- |

ii)

papildoma šiomis įtraukomis:

„—

TJO rezoliucija A.917(22) — tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 917(22) „Gairės dėl AIS naudojimo laivuose“, su pakeitimais, padarytais TJO rezoliucija A.956(23);

| — | TJO rezoliucija A.949(23) — tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 949(23) „Gairės dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos“; |
| --- | --- |

—

TJO rezoliucija A.949(23) — tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 949(23) „Gairės dėl prieglobsčio vietų laivams, kuriems reikia pagalbos“;

| — | TJO rezoliucija A.950(23) — tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 950(23) „Pagalbos jūroje tarnybos (MAS)“;“; |
| --- | --- |

—

TJO rezoliucija A.950(23) — tai Tarptautinės jūrų organizacijos rezoliucija 950(23) „Pagalbos jūroje tarnybos (MAS)“;“;

| b) | k punktas pakeičiamas taip:






  „k) | „kompetentingos institucijos“ — institucijos ir organizacijos, valstybių narių paskirtos vykdyti funkcijas pagal šią direktyvą.“; |
| --- | --- | --- |

b)

k punktas pakeičiamas taip:

„k)

„kompetentingos institucijos“ — institucijos ir organizacijos, valstybių narių paskirtos vykdyti funkcijas pagal šią direktyvą.“;

| c) | papildoma šiais punktais:






  „s) | „SafeSeaNet“ — Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema, Komisijos sukurta bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktų įgyvendinimas; |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šiais punktais:

„s)

„SafeSeaNet“ — Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistema, Komisijos sukurta bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas Bendrijos teisės aktų įgyvendinimas;

| t) | „reguliarios paslaugos“ — laivų reisai, organizuojami taip, kad būtų vykdomas eismas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, ir vykstantys pagal paskelbtą tvarkaraštį arba taip reguliariai ar dažnai, kad jie sudaro atpažįstamą reisų sistemą; |
| --- | --- |

t)

„reguliarios paslaugos“ — laivų reisai, organizuojami taip, kad būtų vykdomas eismas tarp dviejų ar daugiau tų pačių uostų, ir vykstantys pagal paskelbtą tvarkaraštį arba taip reguliariai ar dažnai, kad jie sudaro atpažįstamą reisų sistemą;

| u) | „žvejybos laivas“ — bet koks laivas su įranga, skirta versliniam gyvųjų vandens išteklių naudojimui; |
| --- | --- |

u)

„žvejybos laivas“ — bet koks laivas su įranga, skirta versliniam gyvųjų vandens išteklių naudojimui;

| v) | „laivas, kuriam reikia pagalbos“ — laivas, esantis tokioje padėtyje, dėl kurios jis gali būti prarastas arba gali kilti pavojus aplinkai ar laivybai, išskyrus situaciją, kai reikia gelbėti laive esančius žmones.“; |
| --- | --- |

v)

„laivas, kuriam reikia pagalbos“ — laivas, esantis tokioje padėtyje, dėl kurios jis gali būti prarastas arba gali kilti pavojus aplinkai ar laivybai, išskyrus situaciją, kai reikia gelbėti laive esančius žmones.“;

| 3) | įterpiamas šis straipsnis:
  „6a straipsnis
  Automatinio identifikavimo sistemų (AIS) naudojimas žvejybos laivuose
  Visuose žvejybos laivuose, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, plaukiojančiuose su bet kurios valstybės narės vėliava ir įregistruotuose Bendrijoje arba žvejojančiuose bet kurios valstybės narės vidaus vandenyse ar teritoriniuose vandenyse, arba iškraunančiuose laimikį bet kurios valstybės narės uoste, laikantis II priedo I dalies 3 punkte pateikto tvarkaraščio, įrengiamos AIS (A klasės), atitinkanti TJO parengtus veikimo standartus.
  Žvejybos laivuose esančios AIS privalo veikti nuolat. Išimtinėmis aplinkybėmis AIS gali būti išjungtos, kai, kapitono manymu, tai yra būtina jo laivo saugai ar saugumui užtikrinti.“; |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

Automatinio identifikavimo sistemų (AIS) naudojimas žvejybos laivuose

Visuose žvejybos laivuose, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, plaukiojančiuose su bet kurios valstybės narės vėliava ir įregistruotuose Bendrijoje arba žvejojančiuose bet kurios valstybės narės vidaus vandenyse ar teritoriniuose vandenyse, arba iškraunančiuose laimikį bet kurios valstybės narės uoste, laikantis II priedo I dalies 3 punkte pateikto tvarkaraščio, įrengiamos AIS (A klasės), atitinkanti TJO parengtus veikimo standartus.

Žvejybos laivuose esančios AIS privalo veikti nuolat. Išimtinėmis aplinkybėmis AIS gali būti išjungtos, kai, kapitono manymu, tai yra būtina jo laivo saugai ar saugumui užtikrinti.“;

| 4) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis
  Krovinio siuntėjo įsipareigojimai
  Valstybės narės uoste bet kokio dydžio laivams siūlyti vežti arba pakrauti į juos pavojingas ar aplinką teršiančias prekes leidžiama tik pateikus jo kapitonui ar valdytojui deklaraciją, kurioje yra ši informacija:






  a) | I priedo 2 punkte išvardyta informacija; |
| --- | --- | --- |

4)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Krovinio siuntėjo įsipareigojimai

Valstybės narės uoste bet kokio dydžio laivams siūlyti vežti arba pakrauti į juos pavojingas ar aplinką teršiančias prekes leidžiama tik pateikus jo kapitonui ar valdytojui deklaraciją, kurioje yra ši informacija:

a)

I priedo 2 punkte išvardyta informacija;

| b) | MARPOL konvencijos I priede nurodytų medžiagų atveju — saugos duomenų lapas, kuriame išsamiai išdėstytos produktų fizinės ir cheminės savybės, įskaitant klampumą, išreikštą cSt 50 °C temperatūroje, ir tankį 15 °C temperatūroje; |
| --- | --- |

b)

MARPOL konvencijos I priede nurodytų medžiagų atveju — saugos duomenų lapas, kuriame išsamiai išdėstytos produktų fizinės ir cheminės savybės, įskaitant klampumą, išreikštą cSt 50 °C temperatūroje, ir tankį 15 °C temperatūroje;

| c) | kontaktiniai numeriai, kuriais kritiškos padėties atveju būtų galima susisiekti su krovinio siuntėju arba kitu asmeniu ar įstaiga, turinčiais informacijos apie fizines bei chemines produktų savybes ir apie veiksmus, kurių reikia imtis kritiškos padėties atveju. |
| --- | --- |

c)

kontaktiniai numeriai, kuriais kritiškos padėties atveju būtų galima susisiekti su krovinio siuntėju arba kitu asmeniu ar įstaiga, turinčiais informacijos apie fizines bei chemines produktų savybes ir apie veiksmus, kurių reikia imtis kritiškos padėties atveju.

Krovinio siuntėjas privalo pateikti tokią deklaraciją kapitonui ar valdytojui ir užtikrinti, kad siūlomas vežti krovinys iš tikrųjų būtų tas, kuris buvo deklaruotas pagal pirmos dalies nuostatas.“;

| 5) | 16 straipsnio 1 dalis papildoma šiais punktais:






  „d) | laivai, apie kurių draudimo pažymėjimą arba finansines garantijas, reikalingas pagal bet kurį Bendrijos teisės aktą ir tarptautines taisykles, nebuvo pranešta arba kurie jų neturi; |
| --- | --- | --- |

5)

16 straipsnio 1 dalis papildoma šiais punktais:

„d)

laivai, apie kurių draudimo pažymėjimą arba finansines garantijas, reikalingas pagal bet kurį Bendrijos teisės aktą ir tarptautines taisykles, nebuvo pranešta arba kurie jų neturi;

| e) | laivai, apie kuriuos locmanai ar uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai.“; |
| --- | --- |

e)

laivai, apie kuriuos locmanai ar uosto institucijos pranešė, kad jie turi pastebimų anomalijų, galinčių pakenkti jų navigacijos saugumui arba sukelti pavojų aplinkai.“;

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:
  „18a straipsnis
  Priemonės ledo keliamo pavojaus atveju
  1.   Kai kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į ledo būklę, nusprendžia, kad esama rimto pavojaus žmonių gyvybei jūroje arba tos valstybės narės laivybos ar pakrančių zonų, arba kitų valstybių laivybos ar pakrančių zonų apsaugai:






  a) | jos perduoda reikiamą informaciją apie ledo būklę, rekomenduojamus kursus ir ledlaužio paslaugas jų kompetencijos zonoje kapitonams, kurių laivai yra tų institucijų kompetencijos zonose arba ketina įplaukti į vieną iš jų uostų arba iš jo išplaukti; |
| --- | --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„18a straipsnis

Priemonės ledo keliamo pavojaus atveju

1.   Kai kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į ledo būklę, nusprendžia, kad esama rimto pavojaus žmonių gyvybei jūroje arba tos valstybės narės laivybos ar pakrančių zonų, arba kitų valstybių laivybos ar pakrančių zonų apsaugai:

a)

jos perduoda reikiamą informaciją apie ledo būklę, rekomenduojamus kursus ir ledlaužio paslaugas jų kompetencijos zonoje kapitonams, kurių laivai yra tų institucijų kompetencijos zonose arba ketina įplaukti į vieną iš jų uostų arba iš jo išplaukti;

| b) | neapribojant pareigos teikti pagalbą laivams, kuriems reikia pagalbos, ir kitų pareigų pagal atitinkamas tarptautines taisykles, jos gali pareikalauti, kad laivas, esantis atitinkamoje zonoje ir ketinantis įplaukti į uostą ar terminalą, išplaukti iš jų arba išplaukti iš stovėjimo rajono, atitiktų atsparumo ir pajėgumo reikalavimus, būtinus atsižvelgiant į su ledu susijusią padėtį atitinkamame rajone. |
| --- | --- |

b)

neapribojant pareigos teikti pagalbą laivams, kuriems reikia pagalbos, ir kitų pareigų pagal atitinkamas tarptautines taisykles, jos gali pareikalauti, kad laivas, esantis atitinkamoje zonoje ir ketinantis įplaukti į uostą ar terminalą, išplaukti iš jų arba išplaukti iš stovėjimo rajono, atitiktų atsparumo ir pajėgumo reikalavimus, būtinus atsižvelgiant į su ledu susijusią padėtį atitinkamame rajone.

2.   Priemonės, kurių imamasi pagal 1 dalies nuostatas, susijusios su duomenimis apie ledo būklę, grindžiamos valstybės narės pripažintos kompetentingos meteorologinės informacijos tarnybos pateiktomis ledo būklės ir oro prognozėmis.“;

| 7) | 19 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Šiuo tikslu jie kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu pateikia joms 12 straipsnyje nurodytą informaciją.“; |
| --- | --- |

7)

19 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:

„Šiuo tikslu jie kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu pateikia joms 12 straipsnyje nurodytą informaciją.“;

| 8) | 20 straipsnis pakeičiamas taip:
  „20 straipsnis
  Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimas į prieglobsčio vietas
  1.   Priimti į prieglobsčio vietą ar atsisakyti priimti laivą, kuriam reikia pagalbos, galima tik prieš tai atlikus padėties įvertinimą remiantis 20a straipsnyje nurodytu planu ir tik esant kompetentingos institucijos sprendimui.
  2.   1 dalyje nurodytos institucijos rengia reguliarius susitikimus, kad pasikeistų žiniomis ir pagerintų pagal šį straipsnį taikomas priemones. Jos gali susitikti bet kuriuo metu, atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes.“; |
| --- | --- |

8)

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimas į prieglobsčio vietas

1.   Priimti į prieglobsčio vietą ar atsisakyti priimti laivą, kuriam reikia pagalbos, galima tik prieš tai atlikus padėties įvertinimą remiantis 20a straipsnyje nurodytu planu ir tik esant kompetentingos institucijos sprendimui.

2.   1 dalyje nurodytos institucijos rengia reguliarius susitikimus, kad pasikeistų žiniomis ir pagerintų pagal šį straipsnį taikomas priemones. Jos gali susitikti bet kuriuo metu, atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes.“;

| 9) | įterpiamas šis straipsnis:
  „20a straipsnis
  Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planai
  1.   Valstybės narės parengia planus, kuriuose išdėstomi veiksmai jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse esančio laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju.
  2.   1 dalyje nurodyti planai parengiami po konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis remiantis TJO rezoliucijomis A.949(23) ir A.950(23) ir juose pateikiama bent ši informacija:






  a) | institucijos(-ų), atsakingos(-ų) už pavojaus signalų gavimą ir reagavimą į juos, identifikaciniai duomenys; |
| --- | --- | --- |

9)

įterpiamas šis straipsnis:

„20a straipsnis

Laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planai

1.   Valstybės narės parengia planus, kuriuose išdėstomi veiksmai jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse esančio laivo, kuriam reikia pagalbos, keliamo pavojaus atveju.

2.   1 dalyje nurodyti planai parengiami po konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis remiantis TJO rezoliucijomis A.949(23) ir A.950(23) ir juose pateikiama bent ši informacija:

a)

institucijos(-ų), atsakingos(-ų) už pavojaus signalų gavimą ir reagavimą į juos, identifikaciniai duomenys;

| b) | kompetentingos institucijos, kuriai pavesta įvertinti padėtį ir priimti sprendimą dėl laivo, kuriam reikia pagalbos, priėmimo arba atsisakymo priimti į pasirinktą prieglobsčio vietą, identifikaciniai duomenys; |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos, kuriai pavesta įvertinti padėtį ir priimti sprendimą dėl laivo, kuriam reikia pagalbos, priėmimo arba atsisakymo priimti į pasirinktą prieglobsčio vietą, identifikaciniai duomenys;

| c) | informacija apie valstybių narių pakrantę, kuri padės įvertinti laivą, kuriam reikia pagalbos prieglobsčio vietoje, įskaitant aplinkos, ekonominių ir socialinių veiksnių bei gamtos sąlygų aprašymą; |
| --- | --- |

c)

informacija apie valstybių narių pakrantę, kuri padės įvertinti laivą, kuriam reikia pagalbos prieglobsčio vietoje, įskaitant aplinkos, ekonominių ir socialinių veiksnių bei gamtos sąlygų aprašymą;

| d) | įvertinimo procedūros, skirtos priimti ar atsisakyti priimti į prieglobsčio vietą laivą, kuriam reikia pagalbos; |
| --- | --- |

d)

įvertinimo procedūros, skirtos priimti ar atsisakyti priimti į prieglobsčio vietą laivą, kuriam reikia pagalbos;

| e) | pagalbai, gelbėjimo darbams ir kovai su tarša tinkami ištekliai ir įrengimai; |
| --- | --- |

e)

pagalbai, gelbėjimo darbams ir kovai su tarša tinkami ištekliai ir įrengimai;

| f) | tarptautinio koordinavimo ir sprendimų priėmimo procedūros; |
| --- | --- |

f)

tarptautinio koordinavimo ir sprendimų priėmimo procedūros;

| g) | finansinių garantijų ir atsakomybės procedūros, skirtos laivams, priimtiems į prieglobsčio vietą. |
| --- | --- |

g)

finansinių garantijų ir atsakomybės procedūros, skirtos laivams, priimtiems į prieglobsčio vietą.

3.   Valstybės narės paskelbia 20 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos ir institucijų, paskirtų priimti pavojaus signalus ir į juos reaguoti, pavadinimus.

Gavusios prašymą, valstybės narės kaimyninėms valstybėms narėms pateikia reikiamą informaciją apie planus.

Įgyvendindamos laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planuose numatytas procedūras, valstybės narės užtikrina, kad visa reikiama informacija būtų prieinama operacijose dalyvaujančioms šalims.

Jei valstybės narės to prašo, asmenys, gavę informaciją pagal antrą ir trečią pastraipas, turi laikytis konfidencialumo.

4.   Valstybės narės iki ... (9) informuoja Komisiją apie priemones, kurių imtasi taikant šį straipsnį.“;

| 10) | įterpiamas šis straipsnis:
  „22a straipsnis
  SafeSeaNet
  1.   Valstybės narės nacionaliniu arba vietos lygiu sukuria laivybos informacijos tvarkymo sistemas, skirtas šioje direktyvoje nurodytai informacijai apdoroti.
  2.   Pagal 1 dalį sukurtos sistemos suteikia galimybę operatyviai naudoti surinktą informaciją ir pirmiausia atitinka 14 straipsnyje nustatytas sąlygas.
  3.   Norėdamos garantuoti veiksmingą keitimąsi šioje direktyvoje nurodyta informacija valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės arba vietos sistemos, sukurtos tokiai informacijai kaupti, apdoroti ir saugoti, galėtų būti sujungtos su SafeSeaNet. Komisija užtikrina, kad SafeSeaNet veiktų visą parą.“; |
| --- | --- |

10)

įterpiamas šis straipsnis:

„22a straipsnis

SafeSeaNet

1.   Valstybės narės nacionaliniu arba vietos lygiu sukuria laivybos informacijos tvarkymo sistemas, skirtas šioje direktyvoje nurodytai informacijai apdoroti.

2.   Pagal 1 dalį sukurtos sistemos suteikia galimybę operatyviai naudoti surinktą informaciją ir pirmiausia atitinka 14 straipsnyje nustatytas sąlygas.

3.   Norėdamos garantuoti veiksmingą keitimąsi šioje direktyvoje nurodyta informacija valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės arba vietos sistemos, sukurtos tokiai informacijai kaupti, apdoroti ir saugoti, galėtų būti sujungtos su SafeSeaNet. Komisija užtikrina, kad SafeSeaNet veiktų visą parą.“;

| 11) | 23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | atsižvelgiant į informacinių ir ryšių technologijų raidą, plėsti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemos aprėptį ir (arba) šią sistemą atnaujinti, kad laivai būtų geriau identifikuojami ir stebimi. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija kartu prireikus kuria privalomąsias pranešimų sistemas, privalomąsias laivų eismo tarnybas ir atitinkamas laivų maršrutų parinkimo sistemas bei teikia jas tvirtinti TJO. Jos taip pat bendradarbiauja atitinkamuose regioniniuose arba tarptautiniuose organuose kurdamos tolimojo laivų identifikavimo ir sekimo sistemas;“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

atsižvelgiant į informacinių ir ryšių technologijų raidą, plėsti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemos aprėptį ir (arba) šią sistemą atnaujinti, kad laivai būtų geriau identifikuojami ir stebimi. Tuo tikslu valstybės narės ir Komisija kartu prireikus kuria privalomąsias pranešimų sistemas, privalomąsias laivų eismo tarnybas ir atitinkamas laivų maršrutų parinkimo sistemas bei teikia jas tvirtinti TJO. Jos taip pat bendradarbiauja atitinkamuose regioniniuose arba tarptautiniuose organuose kurdamos tolimojo laivų identifikavimo ir sekimo sistemas;“;

| b) | papildoma šiuo punktu:






  „e) | užtikrinti nacionalinių sistemų, naudojamų I priede nurodytai informacijai tvarkyti ir SafeSeaNet plėtoti bei atnaujinti, sujungimą ir sąveiką.“; |
| --- | --- | --- |

b)

papildoma šiuo punktu:

„e)

užtikrinti nacionalinių sistemų, naudojamų I priede nurodytai informacijai tvarkyti ir SafeSeaNet plėtoti bei atnaujinti, sujungimą ir sąveiką.“;

| 12) | įterpiamas šis straipsnis:
  „23a straipsnis
  Laivybos saugumo informacijos apdorojimas ir tvarkymas
  1.   Komisija užtikrina, kad, kai būtina, pagal šią direktyvą surinkta informacija būtų apdorojama, naudojama ir platinama valstybių narių paskirtoms institucijoms.
  2.   Atitinkamais atvejais Komisija prisideda prie su laivybos saugumu susijusių duomenų rinkimo ir platinimo sistemų kūrimo bei veikimo, visų pirma naudodamasi Equasis sistema arba kita lygiaverte vieša sistema.“; |
| --- | --- |

12)

įterpiamas šis straipsnis:

„23a straipsnis

Laivybos saugumo informacijos apdorojimas ir tvarkymas

1.   Komisija užtikrina, kad, kai būtina, pagal šią direktyvą surinkta informacija būtų apdorojama, naudojama ir platinama valstybių narių paskirtoms institucijoms.

2.   Atitinkamais atvejais Komisija prisideda prie su laivybos saugumu susijusių duomenų rinkimo ir platinimo sistemų kūrimo bei veikimo, visų pirma naudodamasi Equasis sistema arba kita lygiaverte vieša sistema.“;

| 13) | 28 straipsnis pakeičiamas taip:
  „28 straipsnis
  Komitetas
  1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 (10).
  2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. |
| --- | --- |

13)

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 (10).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

| 14) | II priedo I dalis papildoma tokiu punktu:
  „3.   Žvejybos laivai
  Žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, privalo pradėti laikytis 6a straipsnyje nustatyto reikalavimo pagal tokį tvarkaraštį:






  — | žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 24 metrai ar daugiau, bet mažiau nei 45 metrai: ne vėliau kaip ... (11); |
| --- | --- | --- |

14)

II priedo I dalis papildoma tokiu punktu:

„3.   Žvejybos laivai

Žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, privalo pradėti laikytis 6a straipsnyje nustatyto reikalavimo pagal tokį tvarkaraštį:

—

žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 24 metrai ar daugiau, bet mažiau nei 45 metrai: ne vėliau kaip ... (11);

| — | žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 18 metrų ar daugiau, bet mažiau nei 24 metrai: ne vėliau kaip ... (12); |
| --- | --- |

—

žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra 18 metrų ar daugiau, bet mažiau nei 24 metrai: ne vėliau kaip ... (12);

| — | žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, bet mažiau nei 18 metrų: ne vėliau kaip ... (13). |
| --- | --- |

—

žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, bet mažiau nei 18 metrų: ne vėliau kaip ... (13).

Naujai pastatyti žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra daugiau nei 15 metrų, privalo pradėti laikytis 6a straipsnyje nustatyto reikalavimo nuo ... (9).“.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės iki ... (9) priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šiai direktyvai įgyvendinti. Jos nedelsdamos perduoda Komisijai šių nuostatų tekstus.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, jose daro nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja trečią dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL L 208, 2002 8 5, p. 10.

4

(5)  OL L 324, 2002 11 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 93/2007 (OL L 22, 2007 1 31, p. 12).

5

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

6

(7)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1891/2006 (OL L 394, 2006 12 30, p. 1).

7

(8)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

8

(9)  18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

9

(10)  OL L 324, 2002 11 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 93/2007 (OL L 22, 2007 1 31, p. 12).“

10

(11)  3 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

11

(12)  4 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

12

(13)  5 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

13

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

2005 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė pasiūlymą (1) dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą. 2006 m. sausio 13 d. šis pasiūlymas buvo pateiktas Tarybai.

2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamentas priėmė nuomonę per pirmąjį svarstymą.

2006 m. rugsėjo 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė nuomonę (2).

2006 m. birželio 15 d. Regionų komitetas priėmė nuomonę (3).

Pagal bendro sprendimo procedūrą (EB sutarties 251 straipsnis) Taryba 2007 m. birželio 7 d. pasiekė politinį susitarimą dėl direktyvos projekto. Teisininkams lingvistams peržiūrėjus tekstą, Taryba savo bendrąją poziciją priėmė 2008 m. birželio 6 d.

II.   TIKSLAS

Pagrindinis siūlomos direktyvos tikslas — iš dalies pakeisti Direktyvą 2002/59/EB įtraukiant papildomas priemones, leidžiančias užtikrinti didesnę laivų saugą bei aplinkos apsaugą ir suderinti „prieglobsčio vietų“ planų vykdymą.

Pasiūlymas visų pirma apima Bendrijos keitimosi laivybos informacija sistemos SafeSeaNet plėtojimą; tai, kad valstybės narės paskiria nepriklausomą instituciją, kuri priimtų sprendimą dėl nelaimės ištiktų laivų priėmimo; priemones, kurių reikia imtis ledo keliamo pavojaus atveju, bei neapdraustų laivų traktavimą. Be to, pasiūlyme siūloma, kad žvejybos laivams, kurių ilgis viršija 15 metrų, būtų privaloma naudoti automatinio identifikavimo sistemas (AIS) ir kad būtų nustatytos griežtesnės informavimo pareigos krovinio siuntėjui.

III.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

Bendrosios pastabos

Bendroji pozicija dėl pirmiau nurodyto pasiūlymo, dėl kurios susitarė Taryba, atnaujina galiojančią direktyvą, kad būtų prisidėta užtikrinant saugesnę laivybą. Nors Taryba pritaria Komisijos nurodytam pasiūlymo tikslui, ji padarė kelis patikslinimus, kuriais siekiama padidinti žvejybos laivų, kurių ilgis viršija 15 metrų, saugą įrengiant juose automatinio identifikavimo sistemas (AIS), taip pat nustatyti taisykles, skirtas priimti ar atsisakyti priimti į prieglobsčio vietą laivą, kuriam reikia pagalbos, ir sustiprinti laivų stebėseną naudojantis SafeSeaNet keitimosi informacija sistema.

Reikėtų pažymėti, kad į bendrąją poziciją įtraukti keli pakeitimai, kurie nebuvo numatyti Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtoje nuomonėje, nes Komisijos pasiūlymo nuostatos buvo papildytos naujais elementais arba visiškai performuluotos.

Be to, pateikti keli redakciniai pakeitimai, kuriais siekiama tiesiog patikslinti tekstą arba užtikrinti bendrą direktyvos nuoseklumą.

Vykstant diskusijoms atitinkamuose Tarybos organuose buvo laikomasi nuomonės, kad itin svarbūs yra du klausimai: automatinio identifikavimo sistemų (AIS) įdiegimas žvejybos laivuose ir laivų priėmimas į prieglobsčio vietas.

Konkretūs klausimai

A.   Automatinio identifikavimo sistemų (AIS) naudojimas

Taryba pritarė automatinio identifikavimo sistemų (A klasės AIS) naudojimui žvejybos laivuose, kurių bendras ilgis viršija 15 metrų, o tai yra vienas iš svarbiausių iš dalies pakeistos direktyvos elementų. Vis dėlto Taryba mano, kad būtina aiškiai nustatyti, kokiems laivams taikoma tokia pareiga. Todėl Tarybos bendrąja pozicija iš dalies keičiamas Komisijos pasiūlymas ir tiksliai apibrėžiamos šios privalomos nuostatos taikymo sąlygos.

Be to, Taryba pritarė Europos Parlamento 17 pakeitimui; todėl direktyvoje pateikiama nuoroda į TJO rezoliuciją A.917(22) (AIS naudojimo laivuose gairės).

Taryba taip pat peržiūrėjo Komisijos siūlomą įgyvendinimo tvarkaraštį (II priedo I dalis), kad užtikrintų, jog laiko apribojimai būtų praktiškai pagrįsti visų suinteresuotųjų šalių atveju. Tarybos nuomone, reikia nurodyti, kad žvejybos laivuose esančios AIS sistemos privalo veikti nuolat, išskyrus kai kuriuos ypatingus atvejus.

B.   Laivų priėmimas į prieglobsčio vietas

Laivų priėmimo į prieglobsčio vietas klausimu Taryba laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų taikyti TJO gaires dėl laivų, kuriems reikia pagalbos, prieglobsčio vietų (TJO rezoliucija A.949(23)), kuriose nurodoma, kad valstybė narė turi teisę priimti arba atsisakyti priimti laivą į prieglobsčio vietą. Tarybos padarytais Komisijos pasiūlymo pakeitimais aiškiai nurodoma, kad priimti ar atsisakyti priimti į prieglobsčio vietą laivą, kuriam reikia pagalbos, galima tik prieš tai atlikus padėties įvertinimą remiantis priėmimo planu ir tik esant kompetentingos institucijos sprendimui. Tarybai svarbu užtikrinti, kad priėmimo planai būtų rengiami remiantis TJO rezoliucijomis A.949(23) (TJO gairės dėl laivų, kuriems reikia pagalbos, prieglobsčio vietų) ir A.950(23) (Pagalbos jūroje tarnybos).

Be to, Taryba, priešingai nei Komisija, mano, kad laivų, kuriems reikia pagalbos, priėmimo planuose turėtų būti pateikiama informacija apie valstybių narių pakrantę — ja remiantis turėtų būti lengviau prieglobsčio vietoje įvertinti laivą, kuriam reikia pagalbos. Taryba numatė, kad valstybės narės gali nustatyti pareigą užtikrinti konfidencialumą perduodant tokius planus kaimyninėms valstybėms narėms.

Kitas diskusijų Tarybos organuose metu iškeltas klausimas buvo kompetentingos institucijos vaidmuo priėmimo į prieglobsčio vietas srityje. Taryba įtraukė papildomą „kompetentingos institucijos“ sąvokos apibrėžtį, kuria siekiama, kad ši sąvoka būtų geriau suprantama, ir apibūdinamas kompetentingos institucijos vaidmuo. Tarybos tikslas — suteikti valstybėms narėms pakankamai lankstumo administruojant kompetentingą instituciją, kartu deramai atsižvelgiant į jų vidaus administracines bei organizacines struktūras.

Kiti klausimai

Be pirmiau nurodytų dviejų pagrindinių klausimų, Taryba toliau pakeitė Komisijos pasiūlymą, būtent dėl priemonių, naudotinų esant ledui. Šiuo klausimu buvo išaiškinta, kad kompetentingos institucijos turėtų veikti neatmesdamos pareigos teikti pagalbą ir atitinkamų tarptautinių taisyklių.

Dėl siūlomos nuostatos dėl finansinių garantijų, sudarančių galimybę valstybėms narėms reikalauti, kad laivo operatorius turėtų draudimo liudijimą arba finansines garantijas, Taryba mano, kad netikslinga daryti nuorodą į kitą Komisijos pasiūlymą, kuris yra nagrinėjamas pagal bendro sprendimo procedūrą (pasiūlymas dėl Direktyvos dėl laivų savininkų civilinės atsakomybės ir finansinių garantijų).

Šios iš dalies pakeistos direktyvos įsigaliojimo datos klausimu, valstybėms narėms suteiktas laikotarpis, skirtas šios direktyvos projekto nacionalinėms įgyvendinimo priemonėms įgyvendinti, buvo pratęstas nuo 12 mėnesių iki 18 mėnesių.

SafeSeaNet klausimu Tarybos bendrojoje pozicijoje yra Europos Parlamento 65 pakeitimu grindžiama nuostata, pagal kurią Komisija turi užtikrinti, kad SafeSeaNet veiktų 24 valandas per parą.

IV.   EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI

Į bendrąją poziciją įtraukta keletas Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtų pakeitimų, patobulinančių ar patikslinančių pasiūlytos direktyvos tekstą.

Taryba visiškai sutiko su 17 ir 65 Europos Parlamento pakeitimais (pateiktais dok. 8724/07) ir sutiko parengti naują 22 ir 23 pakeitimų redakciją, kad 6a straipsnio 2 dalis būtų tokia: „Žvejybos laivuose esančios AIS sistemos privalo veikti nuolat. Išimtinėmis aplinkybėmis AIS gali būti išjungta, kai, kapitono manymu, tai yra būtina laivo saugai ar saugumui užtikrinti“.

Tačiau bendrojoje pozicijoje atsispindi ne visi Europos Parlamento pakeitimai. Tarybai jie nebuvo priimtini dėl įvairių priežasčių. Todėl, pavyzdžiui, 10, 11, 15, 18, 35 ir 45 pakeitimams Taryba negalėjo pritarti, kadangi jais siekiama išplėsti direktyvos taikymo sritį. 5, 31, 32, 33 ir 34 pakeitimams, susijusiems su kompetentinga institucija, Taryba negali pritarti, kadangi jie yra pernelyg specifiniai ir detalūs. Dėl jų atsirastų organizacinis nelankstumas ir nebūtų galimybės atsižvelgti į valstybių narių ypatybes. Kai dėl AIS naudojimo žvejybos laivuose, Taryba pritaria Komisijos pasiūlytam ilgiui, taip pat atsižvelgdama į papildomus pakeitimus šiuo klausimu, įtrauktus į bendrąją poziciją. Todėl Taryba negalėjo pritarti 24, 50 ir 51 pakeitimams. 8, 9, 38, 39, 40 ir 41 pakeitimus Taryba laiko netinkamais, kadangi juose daroma nuoroda į kitą trečiojo saugios laivybos paketo pasiūlymą, kuris vis dar tebėra svarstomas pagal bendro sprendimo procedūrą. Dėl keitimosi konfidencialia informacija (7, 34, 44, 47 ir 46 pakeitimai) Taryba mano, kad dėl šių pakeitimų gali kilti problemų, susijusių su tos informacijos konfidencialumu. Galiausiai dėl 50, 52, 53 ir 54 pakeitimų, nurodančių, kada skirtingiems žvejybos laivams yra taikomos direktyvos nuostatos, Taryba mano, kad bendrojoje pozicijoje pateiktas įgyvendinimo tvarkaraštis gali būti labiau tinkama priemonė suinteresuotoms šalims.

Taryba taip pat mano, kad kai kurie pakeitimai, pavyzdžiui, 42 ir 43, galėtų būti labiau priimtini kaip konstatuojamosios dalys.

V.   IŠVADA

Tarybos nuomone, bendroji pozicija sudaro galimybes valstybėms narėms imtis tinkamų bei prevencinių veiksmų, taip pat teisingai reaguoti į pavojingas situacijas.

Taryba tikisi konstruktyvių diskusijų su Europos Parlamentu, kad direktyva būtų priimta kuo greičiau.

---

(1)  Dok. 5171/06 — COM(2005) 589 galutinis.

(2)  OL C 318, 2006 12 23.

(3)  OL C 229, 2006 9 22.

---

| 22.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/11

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 16/2008

Tarybos priimta 2008 m. birželio 6 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 184 E/02)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (4) buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Kadangi ji turi būti iš dalies keičiama dar kartą, siekiant aiškumo reikėtų ją išdėstyti nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

1994 m. lapkričio 22 d. Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (4) buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Kadangi ji turi būti iš dalies keičiama dar kartą, siekiant aiškumo reikėtų ją išdėstyti nauja redakcija.

| (2) | Atsižvelgiant į Direktyvos 94/57/EB nuostatų prigimtį, atrodo tinkama jos nuostatas išdėstyti nauja redakcija dviejuose skirtinguose Bendrijos teisės aktuose — Direktyvoje ir Reglamente. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į Direktyvos 94/57/EB nuostatų prigimtį, atrodo tinkama jos nuostatas išdėstyti nauja redakcija dviejuose skirtinguose Bendrijos teisės aktuose — Direktyvoje ir Reglamente.

| (3) | 1993 m. birželio 8 d. savo rezoliucijoje dėl bendros saugių jūrų politikos Taryba iškėlė tikslą iš Bendrijos vandenų pašalinti visus standartų neatitinkančius laivus ir suteikė pirmenybę Bendrijos veiksmams, skirtiems užtikrinti veiksmingą ir vienodą tarptautinių taisyklių įgyvendinimą, parengiant bendruosius standartus klasifikacinėms bendrovėms. |
| --- | --- |

(3)

1993 m. birželio 8 d. savo rezoliucijoje dėl bendros saugių jūrų politikos Taryba iškėlė tikslą iš Bendrijos vandenų pašalinti visus standartų neatitinkančius laivus ir suteikė pirmenybę Bendrijos veiksmams, skirtiems užtikrinti veiksmingą ir vienodą tarptautinių taisyklių įgyvendinimą, parengiant bendruosius standartus klasifikacinėms bendrovėms.

| (4) | Saugumas jūroje ir jūrų taršos prevencija gali būti veiksmingai gerinami griežtai taikant tarptautines konvencijas, kodeksus ir rezoliucijas bei tuo pat metu skatinant laisvę teikti paslaugas. |
| --- | --- |

(4)

Saugumas jūroje ir jūrų taršos prevencija gali būti veiksmingai gerinami griežtai taikant tarptautines konvencijas, kodeksus ir rezoliucijas bei tuo pat metu skatinant laisvę teikti paslaugas.

| (5) | Laivo vėliavos ir uosto valstybės privalo kontroliuoti, kad laivas atitinka vienodus tarptautinius saugumo jūroje ir jūros taršos prevencijos standartus. |
| --- | --- |

(5)

Laivo vėliavos ir uosto valstybės privalo kontroliuoti, kad laivas atitinka vienodus tarptautinius saugumo jūroje ir jūros taršos prevencijos standartus.

| (6) | Valstybės narės yra atsakingos, kad būtų išduodami tarptautiniai saugumo ir taršos prevencijos liudijimai pagal tokias konvencijas kaip 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL), ir kad šios konvencijos būtų įgyvendinamos. |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės yra atsakingos, kad būtų išduodami tarptautiniai saugumo ir taršos prevencijos liudijimai pagal tokias konvencijas kaip 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL), ir kad šios konvencijos būtų įgyvendinamos.

| (7) | Laikydamosi tokių konvencijų visos valstybės narės gali pripažintoms organizacijoms suteikti įvairius įgaliojimus patvirtinti, kad minėtų konvencijų laikomasi, ir gali suteikti joms teisę išduoti atitinkamus liudijimus siekiant užtikrinti saugumą ir taršos prevenciją. |
| --- | --- |

(7)

Laikydamosi tokių konvencijų visos valstybės narės gali pripažintoms organizacijoms suteikti įvairius įgaliojimus patvirtinti, kad minėtų konvencijų laikomasi, ir gali suteikti joms teisę išduoti atitinkamus liudijimus siekiant užtikrinti saugumą ir taršos prevenciją.

| (8) | Daugelis visame pasaulyje veikiančių klasifikacinių bendrovių neužtikrina nei tinkamo taisyklių įgyvendinimo, nei pakankamo patikimumo, kai nacionalinių administracijų vardu vykdo savo funkcijas, nes klasifikacinės bendrovės neturi patikimų ir tinkamų struktūrų ir patirties, kurios jas įgalintų savo įsipareigojimus atlikti labai profesionaliai. |
| --- | --- |

(8)

Daugelis visame pasaulyje veikiančių klasifikacinių bendrovių neužtikrina nei tinkamo taisyklių įgyvendinimo, nei pakankamo patikimumo, kai nacionalinių administracijų vardu vykdo savo funkcijas, nes klasifikacinės bendrovės neturi patikimų ir tinkamų struktūrų ir patirties, kurios jas įgalintų savo įsipareigojimus atlikti labai profesionaliai.

| (9) | Pagal SOLAS 74 II-I skyriaus A-1 dalies 3-1 taisyklę valstybės narės yra atsakingos už tai, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai būtų projektuojami, statomi ir prižiūrimi taip, kaip tai numatyta administracijų pripažintų laivų klasifikacinių bendrovių nustatytose laivų konstrukcijos, jų mechaninės bei elektros įrangos reikalavimuose. Todėl šios bendrovės rengia ir įgyvendina laivų projektavimo, statybos, remonto ir patikrinimo taisykles ir yra atsakingos už laivų tikrinimą jų vėliavos valstybių vardu bei už patvirtinimą, kad išduodant atitinkamus liudijimus laikomasi tarptautinių konvencijų reikalavimų. Siekiant, kad jos galėtų gerai atlikti šias pareigas, šios organizacijos turi būti visiškai nepriklausomos, turėti labai specializuotą techninę kompetenciją ir griežtą kokybės valdymą. |
| --- | --- |

(9)

Pagal SOLAS 74 II-I skyriaus A-1 dalies 3-1 taisyklę valstybės narės yra atsakingos už tai, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai būtų projektuojami, statomi ir prižiūrimi taip, kaip tai numatyta administracijų pripažintų laivų klasifikacinių bendrovių nustatytose laivų konstrukcijos, jų mechaninės bei elektros įrangos reikalavimuose. Todėl šios bendrovės rengia ir įgyvendina laivų projektavimo, statybos, remonto ir patikrinimo taisykles ir yra atsakingos už laivų tikrinimą jų vėliavos valstybių vardu bei už patvirtinimą, kad išduodant atitinkamus liudijimus laikomasi tarptautinių konvencijų reikalavimų. Siekiant, kad jos galėtų gerai atlikti šias pareigas, šios organizacijos turi būti visiškai nepriklausomos, turėti labai specializuotą techninę kompetenciją ir griežtą kokybės valdymą.

| (10) | Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos turėtų galėti teikti paslaugas visoje Bendrijoje ir tarpusavyje konkuruoti, užtikrindamos vienodą saugumo ir aplinkos apsaugos lygį. Todėl jų veiklai turėtų būti nustatyti ir visoje Bendrijoje taikomi vienodi reikalingi profesiniai standartai. |
| --- | --- |

(10)

Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos turėtų galėti teikti paslaugas visoje Bendrijoje ir tarpusavyje konkuruoti, užtikrindamos vienodą saugumo ir aplinkos apsaugos lygį. Todėl jų veiklai turėtų būti nustatyti ir visoje Bendrijoje taikomi vienodi reikalingi profesiniai standartai.

| (11) | Krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimo išdavimas gali būti patikėtas privatiems subjektams, turintiems reikiamą patirtį ir kvalifikuotus darbuotojus. |
| --- | --- |

(11)

Krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimo išdavimas gali būti patikėtas privatiems subjektams, turintiems reikiamą patirtį ir kvalifikuotus darbuotojus.

| (12) | Valstybė narė gali riboti pripažintų organizacijų, kurioms dėl objektyvių ir skaidrių priežasčių ji pagal savo poreikius suteikia įgaliojimus, skaičių, jeigu Komisija, laikydamasi komiteto procedūros, vykdo kontrolę. |
| --- | --- |

(12)

Valstybė narė gali riboti pripažintų organizacijų, kurioms dėl objektyvių ir skaidrių priežasčių ji pagal savo poreikius suteikia įgaliojimus, skaičių, jeigu Komisija, laikydamasi komiteto procedūros, vykdo kontrolę.

| (13) | Ši direktyva turėtų užtikrinti laisvę teikti paslaugas Bendrijoje, Bendrijai atitinkamai turėtų būti suteikta teisė derėtis su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose įsikūrusios kai kurios pripažintos organizacijos, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į Bendrijoje esančias pripažintas organizacijas. |
| --- | --- |

(13)

Ši direktyva turėtų užtikrinti laisvę teikti paslaugas Bendrijoje, Bendrijai atitinkamai turėtų būti suteikta teisė derėtis su tomis trečiosiomis šalimis, kuriose įsikūrusios kai kurios pripažintos organizacijos, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į Bendrijoje esančias pripažintas organizacijas.

| (14) | Nacionalines administracijas būtina labiau įtraukti į laivų apžiūras ir į atitinkamų liudijimų išdavimą, kad būtų visiškai laikomasi tarptautinių saugumo taisyklių, net jeigu valstybės narės pasitiki pripažintomis organizacijomis, kurios nėra valstybių narių administruojamos, vykdant teisės aktų numatytus įpareigojimus. Todėl yra tikslinga tarp administracijų ir pripažintų organizacijų, kurioms jos yra suteikusios įgaliojimus, užmegzti glaudžius bendradarbiavimo santykius, o tam pripažintoms organizacijoms gali prireikti turėti savo atstovybę valstybės narės, kurios vardu organizacijos vykdo savo įsipareigojimus, teritorijoje. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalines administracijas būtina labiau įtraukti į laivų apžiūras ir į atitinkamų liudijimų išdavimą, kad būtų visiškai laikomasi tarptautinių saugumo taisyklių, net jeigu valstybės narės pasitiki pripažintomis organizacijomis, kurios nėra valstybių narių administruojamos, vykdant teisės aktų numatytus įpareigojimus. Todėl yra tikslinga tarp administracijų ir pripažintų organizacijų, kurioms jos yra suteikusios įgaliojimus, užmegzti glaudžius bendradarbiavimo santykius, o tam pripažintoms organizacijoms gali prireikti turėti savo atstovybę valstybės narės, kurios vardu organizacijos vykdo savo įsipareigojimus, teritorijoje.

| (15) | Valstybių narių vardu veikiančių pripažintų organizacijų finansinės atsakomybės tvarkos skirtumai trukdytų tinkamai įgyvendinti šią direktyvą. Siekiant prisidėti sprendžiant šią problemą, reikia Bendrijos lygiu suderinti pripažintos organizacijos atsakomybės už laivo avarijos jūroje, įvykusį dėl jos kaltės, laipsnį, kai jos kaltę savo sprendimu nustato teismas, įskaitant arbitražo teisme priimtus sprendimus dėl ginčų. |
| --- | --- |

(15)

Valstybių narių vardu veikiančių pripažintų organizacijų finansinės atsakomybės tvarkos skirtumai trukdytų tinkamai įgyvendinti šią direktyvą. Siekiant prisidėti sprendžiant šią problemą, reikia Bendrijos lygiu suderinti pripažintos organizacijos atsakomybės už laivo avarijos jūroje, įvykusį dėl jos kaltės, laipsnį, kai jos kaltę savo sprendimu nustato teismas, įskaitant arbitražo teisme priimtus sprendimus dėl ginčų.

| (16) | Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5). |
| --- | --- |

(16)

Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5).

| (17) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies keisti šią direktyvą siekiant įtraukti vėlesnius su ja susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(17)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies keisti šią direktyvą siekiant įtraukti vėlesnius su ja susijusius tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (18) | Valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti palikta galimybė laikinai sustabdyti arba panaikinti pripažintai organizacijai jų suteiktus įgaliojimus, informuojant Komisiją ir kitas valstybes nares apie savo sprendimą bei pateikiant pagrįstas priežastis, dėl kurių buvo priimtas toks sprendimas. |
| --- | --- |

(18)

Valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti palikta galimybė laikinai sustabdyti arba panaikinti pripažintai organizacijai jų suteiktus įgaliojimus, informuojant Komisiją ir kitas valstybes nares apie savo sprendimą bei pateikiant pagrįstas priežastis, dėl kurių buvo priimtas toks sprendimas.

| (19) | Valstybės narės turėtų periodiškai vertinti pripažintų organizacijų, kurios veikia valstybių narių vardu, darbą ir Komisijai bei visoms kitoms valstybėms narėms pateikti tikslią informaciją apie tokių organizacijų veiklą. |
| --- | --- |

(19)

Valstybės narės turėtų periodiškai vertinti pripažintų organizacijų, kurios veikia valstybių narių vardu, darbą ir Komisijai bei visoms kitoms valstybėms narėms pateikti tikslią informaciją apie tokių organizacijų veiklą.

| (20) | Iš valstybių narių, kaip uostų institucijų, yra reikalaujama Bendrijos vandenyse gerinti saugumą ir taršos prevenciją tikrinant pirmiausia tuos laivus, kuriems liudijimus yra išdavusios organizacijos, neatitinkančios bendrųjų kriterijų, ir tuo būdu užtikrinant, kad laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava, nebus taikomas palankesnis režimas. |
| --- | --- |

(20)

Iš valstybių narių, kaip uostų institucijų, yra reikalaujama Bendrijos vandenyse gerinti saugumą ir taršos prevenciją tikrinant pirmiausia tuos laivus, kuriems liudijimus yra išdavusios organizacijos, neatitinkančios bendrųjų kriterijų, ir tuo būdu užtikrinant, kad laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava, nebus taikomas palankesnis režimas.

| (21) | Šiuo metu nėra vienodų laivo korpuso, mašinų ir elektros bei valdymo įrenginių tarptautinių standartų, kurių turi būti laikomasi visuose statomuose laivuose arba vėliau visą laivo eksploatavimo laiką. Tokie standartai gali būti nustatyti pagal pripažintų organizacijų nuostatas arba pagal lygiaverčius standartus, dėl kurių nacionalinės administracijos sprendžia 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (6), nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(21)

Šiuo metu nėra vienodų laivo korpuso, mašinų ir elektros bei valdymo įrenginių tarptautinių standartų, kurių turi būti laikomasi visuose statomuose laivuose arba vėliau visą laivo eksploatavimo laiką. Tokie standartai gali būti nustatyti pagal pripažintų organizacijų nuostatas arba pagal lygiaverčius standartus, dėl kurių nacionalinės administracijos sprendžia 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (6), nustatyta tvarka.

| (22) | Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra nustatyti priemones, kurių turi laikytis valstybės narės bendradarbiaudamos su Bendrijoje veikiančiomis organizacijomis, tikrinančiomis, apžiūrinčiomis laivus ir jiems išduodančiomis liudijimus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra nustatyti priemones, kurių turi laikytis valstybės narės bendradarbiaudamos su Bendrijoje veikiančiomis organizacijomis, tikrinančiomis, apžiūrinčiomis laivus ir jiems išduodančiomis liudijimus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (23) | Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios yra iš esmės pakeistos palyginti su Direktyva 94/57/EB. Ta direktyva nustato pareigą perkelti nepakeistas nuostatas. |
| --- | --- |

(23)

Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios yra iš esmės pakeistos palyginti su Direktyva 94/57/EB. Ta direktyva nustato pareigą perkelti nepakeistas nuostatas.

| (24) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais I priedo B dalyje. |
| --- | --- |

(24)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais I priedo B dalyje.

| (25) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (7) 34 punktą valstybės narės yra raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti. |
| --- | --- |

(25)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (7) 34 punktą valstybės narės yra raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti.

| (26) | Priemonės, kurių turi laikytis laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos, nustatytos ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../... dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (8), |
| --- | --- |

(26)

Priemonės, kurių turi laikytis laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos, nustatytos ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../... dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (8),

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Ši direktyva nustato priemones, kuriomis turi vadovautis valstybės narės bendradarbiaudamos su organizacijomis, kurioms patikėtas laivų tikrinimas, apžiūra ir liudijimų, patvirtinančių, kad yra laikomasi tarptautinių konvencijų dėl saugumo jūroje ir jūrų taršos prevencijos, išdavimas, tuo pat metu skatinant įgyvendinti paslaugų teikimo laisvės tikslą. Tai apima laivų, kuriems taikomos tarptautinės konvencijos, korpuso, mašinų, elektros ir valdymo įrenginių saugumo reikalavimų rengimą ir įgyvendinimą.

2 straipsnis

Šioje direktyvoje vartojamos šios sąvokos:

| a) | „laivas“ | laivas, kuriam taikomos tarptautinės konvencijos; |
| --- | --- | --- |
| b) | „laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava“ | valstybėje narėje registruotas laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava pagal jos įstatymus. Šios sąvokos neatitinkantys laivai prilyginami laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava; |
| c) | „patikrinimai ir apžiūros“ | patikrinimai ir apžiūros, kurie yra privalomi pagal tarptautines konvencijas; |
| d) | „tarptautinės konvencijos“ | 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), išskyrus jos priedo XI–2 skyrių, 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol) kartu su protokolais ir šių konvencijų papildymais bei atitinkamais privalomais visose valstybėse narėse kodeksais, jų naujausia redakcija; |
| e) | „organizacija“ | juridinis asmuo, jo dukterinės įmonės ir visi kiti jo kontroliuojami subjektai, kurie kartu arba atskirai vykdo šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis; |
| f) | „kontrolė“ | taikant e punktą reiškia teises, sutartis ir kitas priemones, kurios teisiškai ar faktiškai, atskirai arba derinamos tarpusavyje leidžia daryti sprendžiamąją įtaką teisės subjektui arba leidžia tam subjektui vykdyti šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis; |
| g) | „pripažinta organizacija“ | pagal Reglamento (EB) Nr. .../... nuostatas pripažinta organizacija; |
| h) | „įgaliojimas“ | aktas, kuriuo pripažintai organizacijai valstybė narė suteikia įgaliojimus ar perduoda galias; |
| i) | „teisės aktų nustatytas liudijimas“ | vėliavos valstybės arba jos vardu pagal tarptautines konvencijas išduotas liudijimas; |
| j) | „taisyklės ir procedūros“ | pripažintos organizacijos reikalavimai, keliami laivų projektavimui, statybai, įrangai, remontui ir apžiūrai; |
| k) | „laivo klasės liudijimas“ | laivo tinkamumą konkrečiam laivo naudojimui ar eksploatavimui patvirtinantis dokumentas, kurį pagal savo nustatytas ir viešai paskelbtas taisykles ir procedūras išduoda pripažinta organizacija; |
| l) | „krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimas“ | liudijimas, kuris nustatytas 1988 m. Protokolu, iš dalies keičiančiu SOLAS, priimtu Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO). |

a)

„laivas“

laivas, kuriam taikomos tarptautinės konvencijos;

b)

„laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava“

valstybėje narėje registruotas laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava pagal jos įstatymus. Šios sąvokos neatitinkantys laivai prilyginami laivams, plaukiojantiems su trečiosios šalies vėliava;

c)

„patikrinimai ir apžiūros“

patikrinimai ir apžiūros, kurie yra privalomi pagal tarptautines konvencijas;

d)

„tarptautinės konvencijos“

1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74), išskyrus jos priedo XI–2 skyrių, 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos (Marpol) kartu su protokolais ir šių konvencijų papildymais bei atitinkamais privalomais visose valstybėse narėse kodeksais, jų naujausia redakcija;

e)

„organizacija“

juridinis asmuo, jo dukterinės įmonės ir visi kiti jo kontroliuojami subjektai, kurie kartu arba atskirai vykdo šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis;

f)

„kontrolė“

taikant e punktą reiškia teises, sutartis ir kitas priemones, kurios teisiškai ar faktiškai, atskirai arba derinamos tarpusavyje leidžia daryti sprendžiamąją įtaką teisės subjektui arba leidžia tam subjektui vykdyti šios direktyvos taikymo srityje nurodytas užduotis;

g)

„pripažinta organizacija“

pagal Reglamento (EB) Nr. .../... nuostatas pripažinta organizacija;

h)

„įgaliojimas“

aktas, kuriuo pripažintai organizacijai valstybė narė suteikia įgaliojimus ar perduoda galias;

i)

„teisės aktų nustatytas liudijimas“

vėliavos valstybės arba jos vardu pagal tarptautines konvencijas išduotas liudijimas;

j)

„taisyklės ir procedūros“

pripažintos organizacijos reikalavimai, keliami laivų projektavimui, statybai, įrangai, remontui ir apžiūrai;

k)

„laivo klasės liudijimas“

laivo tinkamumą konkrečiam laivo naudojimui ar eksploatavimui patvirtinantis dokumentas, kurį pagal savo nustatytas ir viešai paskelbtas taisykles ir procedūras išduoda pripažinta organizacija;

l)

„krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimas“

liudijimas, kuris nustatytas 1988 m. Protokolu, iš dalies keičiančiu SOLAS, priimtu Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO).

3 straipsnis

1.   Pagal tarptautines konvencijas prisiimdamos atsakomybę ir įsipareigojimus valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos administracijos gali užtikrinti deramą jų nuostatų vykdymą, ypač tikrinant ir apžiūrint laivus bei išduodant teisės aktais nustatytus liudijimus ir išimtinius liudijimus, kaip numatyta tarptautinėse konvencijose. Valstybės narės veikia pagal TJO rezoliucijos A.847(20) dėl TJO dokumentų įgyvendinimo rekomendacijų vėliavos valstybėms priedo ir priedėlio atitinkamas nuostatas.

2.   Jeigu vykdydama 1 dalies nuostatas valstybė narė nusprendžia dėl laivų, plaukiojančių su jos vėliava:

| i) | įgalioti organizacijas visiškai ar iš dalies atlikti patikrinimus ir apžiūras, susijusius su teisės aktais nustatytais liudijimais, įskaitant patikrinimus bei apžiūras, skirtus įvertinti, ar laikomasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytų taisyklių, ir, jeigu reikia, išduoti ar pratęsti susijusius liudijimus; arba |
| --- | --- |

i)

įgalioti organizacijas visiškai ar iš dalies atlikti patikrinimus ir apžiūras, susijusius su teisės aktais nustatytais liudijimais, įskaitant patikrinimus bei apžiūras, skirtus įvertinti, ar laikomasi 11 straipsnio 2 dalyje nurodytų taisyklių, ir, jeigu reikia, išduoti ar pratęsti susijusius liudijimus; arba

| ii) | patikėti organizacijoms visiškai ar iš dalies atlikti i punkte nurodytus patikrinimus ir apžiūras; |
| --- | --- |

ii)

patikėti organizacijoms visiškai ar iš dalies atlikti i punkte nurodytus patikrinimus ir apžiūras;

šias pareigas valstybė narė patiki tik pripažintoms organizacijoms.

Kompetentinga administracija visais atvejais patvirtina pirmąjį išimtinių liudijimų išdavimą.

Tačiau dėl krovininio laivo radijo įrangos saugos liudijimo minėtos pareigos gali būti patikėtos privačiam subjektui, pripažintam kompetentingos administracijos ir turinčiam reikiamą patirtį bei kvalifikuotus darbuotojus, institucijos vardu sugebančius vykdyti tam tikrus radijo ryšio patikimumo vertinimo darbus.

3.   Šis straipsnis netaikomas konkrečių laivo įrenginių sertifikavimui.

4 straipsnis

1.   Taikydamos 3 straipsnio 2 dalį, valstybės narės iš esmės neatsisako suteikti įgaliojimų nė vienai pripažintai organizacijai imtis tokių funkcijų, laikantis šio straipsnio 2 dalies ir 5 bei 9 straipsnių nuostatų. Tačiau valstybės narės pagal savo poreikius gali riboti organizacijų, kurioms jos suteikia įgaliojimus, skaičių, jeigu toks ribojimas grindžiamas skaidriomis ir objektyviomis priežastimis.

Valstybės narės prašymu Komisija pagal 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą priima reikiamas priemones.

2.   Valstybė narė, sutikdama, kad pripažinta organizacija, kuri yra trečiojoje šalyje, pilnai ar iš dalies vykdytų 3 straipsnyje minimas pareigas, gali prašyti, kad pastaroji trečioji šalis taikytų tokį pat požiūrį tų pripažintų organizacijų atžvilgiu, kurios yra Bendrijoje.

Be to, Bendrija gali prašyti, kad trečioji šalis, kurioje yra pripažinta organizacija, taikytų tokį pat požiūrį Bendrijoje esančių pripažintų organizacijų atžvilgiu.

5 straipsnis

1.   Valstybės narės, kurios priima sprendimą, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje, nustato savo kompetentingų administracijų ir organizacijų, veikiančių valstybės narės vardu, bendradarbiavimo santykius.

2.   Bendradarbiavimo santykiai yra reguliuojami nustatytos formos nediskriminacine rašytine sutartimi ar lygiaverčiais teisiniais susitarimais, juose išdėstant organizacijų prisiimamas konkrečias pareigas ir funkcijas, kurios apima bent jau:

| a) | nuostatas, išdėstytas TJO Rezoliucijos A.739(18) dėl administracijos vardu veikiančių organizacijų įgaliojimo rekomendacijų II priedėlyje, atsižvelgiant į priedo sąlygas bei į TJO MSC/710 aplinkraščio ir MEPC/307 aplinkraščio dėl administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinės sutarties priedėlius ir papildymą; |
| --- | --- |

a)

nuostatas, išdėstytas TJO Rezoliucijos A.739(18) dėl administracijos vardu veikiančių organizacijų įgaliojimo rekomendacijų II priedėlyje, atsižvelgiant į priedo sąlygas bei į TJO MSC/710 aplinkraščio ir MEPC/307 aplinkraščio dėl administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinės sutarties priedėlius ir papildymą;

| b) | šias finansinę atsakomybę reglamentuojančias nuostatas:






  i) | teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu ar mirtimi, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų sąmoninga veikla ar neveikimas arba didelis neatsargumas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už padarytą žalą, patirtus nuostolius, žmonių sužalojimą ar mirtį; |
| --- | --- | --- |

b)

šias finansinę atsakomybę reglamentuojančias nuostatas:

i)

teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu ar mirtimi, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų sąmoninga veikla ar neveikimas arba didelis neatsargumas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už padarytą žalą, patirtus nuostolius, žmonių sužalojimą ar mirtį;

| ii) | teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu ar mirtimi, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už žmonių sužalojimą ar mirtį; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 4 mln. EUR; |
| --- | --- |

ii)

teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims nuostolius, susijusius su žmonių sužalojimu ar mirtimi, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už žmonių sužalojimą ar mirtį; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 4 mln. EUR;

| iii) | teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už minėtąją žalą ar nuostolius; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 2 milijonai EUR; |
| --- | --- |

iii)

teismui ar arbitražo teismui tiksliai ir galutinai pripažinus administracijos kaltę dėl kokios nors laivo avarijos jūroje ir pateikus reikalavimą atlyginti nukentėjusioms šalims turtinę žalą ar nuostolius, jei tas teismas įrodė, kad tą žalą sukėlė pripažintos organizacijos, jos organų, darbuotojų, atstovų ar kitų tos pripažintos organizacijos vardu veikiančių asmenų aplaidumas ar neatsargi veikla arba neveikimas, administracija turi teisę gauti iš pripažintos organizacijos finansinę kompensaciją, kuri atitinka to teismo pripažintai organizacijai tenkančią kaltės dalį už minėtąją žalą ar nuostolius; valstybės narės gali nustatyti maksimalią sumą, kurios galima reikalauti iš pripažintos organizacijos, bet ta suma negali būti mažesnė kaip 2 milijonai EUR;

| c) | nuostatas dėl administracijos arba administracijos paskirtos nešališkos išorinės įstaigos atliekamo administracijos vardu prisiimamų įsipareigojimų periodiško audito, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

c)

nuostatas dėl administracijos arba administracijos paskirtos nešališkos išorinės įstaigos atliekamo administracijos vardu prisiimamų įsipareigojimų periodiško audito, kaip nurodyta 9 straipsnio 1 dalyje;

| d) | galimybę atlikti atsitiktinius ir išsamius laivų patikrinimus; |
| --- | --- |

d)

galimybę atlikti atsitiktinius ir išsamius laivų patikrinimus;

| e) | nuostatas dėl esminės informacijos apie jų klasifikuotą laivyną bei pasikeitimus, laikino klasės sustabdymo ir klasės panaikinimo atvejus. |
| --- | --- |

e)

nuostatas dėl esminės informacijos apie jų klasifikuotą laivyną bei pasikeitimus, laikino klasės sustabdymo ir klasės panaikinimo atvejus.

3.   Sutartyje ar lygiaverčiame teisiniame susitarime gali būti reikalaujama, kad pripažinta organizacija turėtų savo atstovybę valstybės narės, kurios vardu organizacija vykdo 3 straipsnyje nurodytas pareigas, teritorijoje. Tokį reikalavimą gali patenkinti atstovybė, pagal tos valstybės narės teisę atitinkanti juridinio asmens požymius ir patenkanti į jos nacionalinių teismų jurisdikciją.

4.   Kiekviena valstybė narė Komisijai teikia tikslią informaciją apie bendradarbiavimo santykius, nustatytus pagal šį straipsnį. Komisija vėliau apie tai informuoja kitas valstybes nares.

6 straipsnis

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2099/2002 (9).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

7 straipsnis

1.   Neišplečiant šios direktyvos taikymo srities, ją galima iš dalies pakeisti tam, kad:

| a) | į šią direktyvą būtų įtraukti vėlesni su šia direktyva susijusių tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų, nurodytų 2 straipsnio d punkte, 3 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 2 dalyje, įsigalioję pakeitimai; |
| --- | --- |

a)

į šią direktyvą būtų įtraukti vėlesni su šia direktyva susijusių tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų, nurodytų 2 straipsnio d punkte, 3 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 2 dalyje, įsigalioję pakeitimai;

| b) | būtų keičiamos 5 straipsnio 2 dalies b punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytos sumos. |
| --- | --- |

b)

būtų keičiamos 5 straipsnio 2 dalies b punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytos sumos.

Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, tvirtinamos pagal 6 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.   Priėmus naujus su 2 straipsnio d punkte nurodytomis tarptautinėmis konvencijomis susijusius dokumentus ar jų protokolus, Taryba Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į valstybių narių parlamentines procedūras bei atitinkamas TJO procedūras sprendžia dėl išsamios tų naujų dokumentų ar protokolų ratifikavimo tvarkos, tuo pat metu užtikrindama, kad jie valstybėse narėse būtų taikomi vienodai ir vienu metu.

2 straipsnio d punkte ir 5 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimai gali būti pašalinti iš šios direktyvos taikymo srities remiantis Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsniu.

8 straipsnis

Jei valstybė narė mano, kad pripažinta organizacija nebegali būti įgaliota jos vardu vykdyti 3 straipsnyje išvardytus uždavinius, valstybė narė, neatsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. .../... I priede nustatytus būtiniausius kriterijus, tokį įgaliojimą gali laikinai sustabdyti ar panaikinti. Tokiu atveju valstybė narė apie savo sprendimą nedelsdama informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares ir nurodo pagrįstas tokio sprendimo priežastis.

9 straipsnis

1.   Kiekviena valstybė narė įsitikina, kad jos vardu veikiančios pripažintos organizacijos, vykdydamos 3 straipsnio 2 dalies nuostatas, veiksmingai atlieka tame straipsnyje nurodytas funkcijas ir kad jų darbu yra patenkinta tos valstybės narės kompetentinga administracija.

2.   Kiekviena valstybė narė 1 dalyje nurodytą užduotį atlieka bent kas dvejus metus ir ne vėliau kaip kovo 31 d. pateikia kitoms valstybėms narėms bei Komisijai ataskaitą apie ankstesnių metų stebėjimų rezultatus.

10 straipsnis

Įgyvendindamos savo, kaip uosto valstybių, teises ir pareigas tikrinti laivus, valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms bei informuoja atitinkamą vėliavos valstybę apie tuos užfiksuotus atvejus, kai vėliavos valstybės vardu veikiančios pripažintos organizacijos išduoda galiojančius teisės aktais nustatytus liudijimus laivui, neatitinkančiam tarptautinių konvencijų reikalavimų, arba apie galiojantį klasės liudijimą turinčio laivo gedimo atvejus, jei sugenda ta dalis, kuriai taikomas liudijimas. Pagal šio straipsnio nuostatas pranešama tik apie tuos laivus, kurie kelia didelę grėsmę saugumui ir aplinkai arba kai matyti ypač aplaidus pripažintų organizacijų elgesys. Atitinkama pripažinta organizacija informuojama pirminio patikrinimo metu, kad galėtų skubiai imtis tinkamų tolesnių veiksmų.

11 straipsnis

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad laivai, plaukiojantys su jos vėliava, būtų projektuojami, statomi, įrengiami ir prižiūrimi pagal pripažintų organizacijų taisykles ir procedūras, taikomas laivo korpusui, mašinoms ir elektros bei valdymo įrenginiams.

2.   Valstybė narė gali nuspręsti taikyti taisykles, kurias ji laiko lygiavertėmis pripažintų organizacijų taisyklėms ir procedūroms, su sąlyga, kad valstybė narė nedelsdama minėtas taisykles Direktyvoje 98/34/EB nustatyta tvarka perduos Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ir kad taisyklėms neprieštarauja kita valstybė narė arba Komisija, ir jeigu, taikant šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, nepaaiškėja, kad taisyklės yra nelygiavertės.

3.   Valstybės narės bendradarbiauja su pripažintomis organizacijomis, kurias jos įgalioja, rengiant jų taisykles ir procedūras. Jos tariasi su pripažintomis organizacijomis siekiant nuoseklaus tarptautinių konvencijų išaiškinimo.

12 straipsnis

Komisija kas dvejus metus informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie šios direktyvos įgyvendinimo pažangą valstybėse narėse.

13 straipsnis

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję įgyvendina šią direktyvą nuo ... (10). Jos nedelsdamos apie tai informuoja Komisiją.

Priimdamos šias priemones valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat turi įtraukti teiginį, kad nuorodos, esančios dabartiniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose, į direktyvas, kurias panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Tokių nuorodų darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

14 straipsnis

Direktyva 94/57/EB su pakeitimais, padarytais I priedo A dalyje išvardytomis direktyvomis, panaikinama nuo ... (11), nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl I priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų.

Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal II priede pateiktą koreliacinę lentelę.

15 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

16 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 74 E, 2008 3 20, p. 632), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  OL L 319, 1994 12 12, p. 20. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/84/EB (OL L 324, 2002 11 29, p. 53).

4

(5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

5

(6)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2006/96/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 81).

6

(7)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

7

(8)  OL L ...

8

(9)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) (OL L 324, 2002 11 29, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 93/2007 (OL L 22, 2007 1 31, p. 12).

9

(10)  24 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

10

(11)  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

11

---

I PRIEDAS

A dalis

Panaikinta direktyva su vėlesniais pakeitimais

(nurodyta 14 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 94/57/EB | OL L 319, 1994 12 12, p. 20 |
| --- | --- |
| Komisijos direktyva 97/58/EB | OL L 274, 1997 10 7, p. 8 |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/105/EB | OL L 19, 2002 1 22, p. 9 |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB | OL L 324, 2002 11 29, p. 53 |

Tarybos direktyva 94/57/EB

OL L 319, 1994 12 12, p. 20

Komisijos direktyva 97/58/EB

OL L 274, 1997 10 7, p. 8

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/105/EB

OL L 19, 2002 1 22, p. 9

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB

OL L 324, 2002 11 29, p. 53

B dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminų sąrašas

(nurodytas 14 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas |
| --- | --- |
| 94/57/EB | 1995 m. gruodžio 31 d. |
| 97/58/EB | 1998 m. rugsėjo 30 d. |
| 2001/105/EB | 2003 m. liepos 22 d. |
| 2002/84/EB | 2003 m. lapkričio 23 d. |

Direktyva

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas

94/57/EB

1995 m. gruodžio 31 d.

97/58/EB

1998 m. rugsėjo 30 d.

2001/105/EB

2003 m. liepos 22 d.

2002/84/EB

2003 m. lapkričio 23 d.

---

II PRIEDAS

KORELIACINĖ LENTELĖ

| Direktyva 94/57/EB | Ši direktyva | Reglamentas (EB) Nr. .../... |
| --- | --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio a punktas |
| 2 straipsnio b punktas | 2 straipsnio b punktas | — |
| 2 straipsnio c punktas | 2 straipsnio c punktas | — |
| 2 straipsnio d punktas | 2 straipsnio d punktas | 2 straipsnio b punktas |
| 2 straipsnio e punktas | 2 straipsnio e punktas | 2 straipsnio c punktas |
| — | 2 straipsnio f punktas | 2 straipsnio d punktas |
| 2 straipsnio f punktas | 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio e punktas |
| 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio h punktas | 2 straipsnio f punktas |
| 2 straipsnio h punktas | 2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio g punktas |
| 2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio k punktas | 2 straipsnio i punktas |
| — | 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio h punktas |
| 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio l punktas | — |
| 2 straipsnio k punktas | — | 2 straipsnio j punktas |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis | — |
| 4 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys | — | 3 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalies antras sakinys | — | 3 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalies trečias sakinys | — | — |
| 4 straipsnio 1 dalies ketvirtas sakinys | — | 4 straipsnio 1 dalis |
| — | — | 3 straipsnio 3 dalis |
| — | — | 4 straipsnio 2, 3, 4 dalys |
| — | — | 5 straipsnis |
| — | — | 6 straipsnis |
| — | — | 7 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis | 4 straipsnio 1 dalis | — |
| 5 straipsnio 3 dalis | 4 straipsnio 2 dalis | — |
| 6 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys | 5 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys | — |
| 6 straipsnio 5 dalis | — | — |
| 7 straipsnis | 6 straipsnis | 12 straipsnis |
| 8 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 7 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas | — |
| 8 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | — | 13 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 7 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas | — |
| — | 7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 8 straipsnio 2 dalis | 7 straipsnio 2 dalis | — |
| 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | — | 13 straipsnio 2 dalis |
| 9 straipsnio 1 dalis | — | — |
| 9 straipsnio 2 dalis | — | — |
| 10 straipsnio 1 dalies įvadiniai žodžiai | 8 straipsnis | — |
| 10 straipsnio 1 dalies a, b, c punktai bei 2, 3, 4 dalys | — | — |
| 11 straipsnio 1 ir 2 dalys | 9 straipsnio 1 ir 2 dalys | — |
| 11 straipsnio 3 ir 4 dalys | — | 8 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 12 straipsnis | 10 straipsnis | — |
| 13 straipsnis | — | — |
| 14 straipsnis | 11 straipsnio 1 ir 2 dalys | — |
| — | 11 straipsnio 3 dalis | — |
| — | 12 straipsnis | — |
| — | — | 9 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | — | — |
| — | — | 10 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 15 straipsnio 2 dalis | — | 10 straipsnio 3 dalis |
| 15 straipsnio 3 dalis | — | 10 straipsnio 4 dalis |
| 15 straipsnio 4 dalis | — | 10 straipsnio 5 dalis |
| 15 straipsnio 5 dalis | — | 10 straipsnio 6 dalies pirma, antra, trečia, penkta pastraipos |
| — | — | 10 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa |
| 16 straipsnis | 13 straipsnis | — |
| 17 straipsnis | 16 straipsnis | — |
| — | 14 straipsnis | — |
| — | 15 straipsnis | — |
| — | — | 11 straipsnis |
| — | — | 14 straipsnis |
| — | — | 15 straipsnis |
| — | — | 16 straipsnis |
| — | — | 17 straipsnis |
| — | — | 18 straipsnis |
| — | — | 19 straipsnis |
| Priedas | — | I priedas |
| — | I priedas | — |
| — | II priedas | II priedas |

Direktyva 94/57/EB

Ši direktyva

Reglamentas (EB) Nr. .../...

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio b punktas

—

2 straipsnio c punktas

2 straipsnio c punktas

—

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio c punktas

—

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio k punktas

2 straipsnio i punktas

—

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio l punktas

—

2 straipsnio k punktas

—

2 straipsnio j punktas

3 straipsnis

3 straipsnis

—

4 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys

—

3 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalies antras sakinys

—

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 1 dalies trečias sakinys

—

—

4 straipsnio 1 dalies ketvirtas sakinys

—

4 straipsnio 1 dalis

—

—

3 straipsnio 3 dalis

—

—

4 straipsnio 2, 3, 4 dalys

—

—

5 straipsnis

—

—

6 straipsnis

—

—

7 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

—

5 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 2 dalis

—

6 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys

5 straipsnio 1, 2, 3, 4 dalys

—

6 straipsnio 5 dalis

—

—

7 straipsnis

6 straipsnis

12 straipsnis

8 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka

7 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas

—

8 straipsnio 1 dalies antra įtrauka

—

13 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

7 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas

—

—

7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

—

8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

—

13 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 1 dalis

—

—

9 straipsnio 2 dalis

—

—

10 straipsnio 1 dalies įvadiniai žodžiai

8 straipsnis

—

10 straipsnio 1 dalies a, b, c punktai bei 2, 3, 4 dalys

—

—

11 straipsnio 1 ir 2 dalys

9 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

11 straipsnio 3 ir 4 dalys

—

8 straipsnio 1 ir 2 dalys

12 straipsnis

10 straipsnis

—

13 straipsnis

—

—

14 straipsnis

11 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

—

11 straipsnio 3 dalis

—

—

12 straipsnis

—

—

—

9 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

—

—

—

—

10 straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnio 2 dalis

—

10 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

—

10 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

—

10 straipsnio 5 dalis

15 straipsnio 5 dalis

—

10 straipsnio 6 dalies pirma, antra, trečia, penkta pastraipos

—

—

10 straipsnio 6 dalies ketvirta pastraipa

16 straipsnis

13 straipsnis

—

17 straipsnis

16 straipsnis

—

—

14 straipsnis

—

—

15 straipsnis

—

—

—

11 straipsnis

—

—

14 straipsnis

—

—

15 straipsnis

—

—

16 straipsnis

—

—

17 straipsnis

—

—

18 straipsnis

—

—

19 straipsnis

Priedas

—

I priedas

—

I priedas

—

—

II priedas

II priedas

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

Taikant bendro sprendimo procedūrą (EB sutarties 251 straipsnis), 2007 m. lapkričio 30 d. Taryba priėmė politinį sprendimą dėl dviejų atskirų teisės aktų, remdamasi su jais susijusiu Komisijos pasiūlymu (1): dėl direktyvos dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų projekto (išdėstymas nauja redakcija), taip pat dėl reglamento dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (išdėstymas nauja redakcija). Šiame dokumente nagrinėjama Komisijos pasiūlymo dalis, susijusi su nauja redakcija išdėstyta direktyva (2).

Teisininkams lingvistams patikslinus bendrąją poziciją, Taryba ją priėmė 2008 m. birželio 6 d.

Priimdama poziciją, Taryba atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (3) ir į Regionų komiteto nuomonę (4). Daugelis Europos Parlamento pakeitimų, priimtų pirmuoju svarstymu 2007 m. balandžio 25 d. (5), buvo įtraukti į atitinkamą tekstą arba jame atspindėti nepaisant to, ar pagal Tarybos poziciją jis yra direktyvos ar reglamento dalis.

Pasiūlymu siekiama nauja redakcija išdėstyti tolesnius Direktyvos 94/57/EB, nustatančios organizacijų, tikrinančių laivus ir išduodančių laivų liudijimus, vadinamųjų „pripažintų organizacijų“, veiklos bendrąsias taisykles ir standartus, pakeitimus. Be to, tam tikros galiojančios direktyvos nuostatos iš dalies keičiamos supaprastinimo ir suderinimo tikslais arba siekiant sugriežtinti galiojančias taisykles, t. y. sustiprinti pripažintų organizacijų kontrolę ir pertvarkyti nuobaudų sistemą, taikomą tiems, kurie neįvykdo būtiniausių pripažinimo reikalavimų.

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

a)   Teisės akto forma

Pagrindinis klausimas, iškeltas diskusijų Tarybos organuose metu, buvo Komisijos siūlomo teisės akto forma. Kelias siūlomos direktyvos nuostatas reikia suprasti taip, kad jomis tiesiogiai nustatomos pareigos arba Komisijai perduodami įgaliojimai nustatyti tokias pareigas asmenims, kurie šiuo atveju yra pripažintos organizacijos. Tai 2007 m. spalio 8 d. nuomonėje patvirtino Tarybos teisės tarnyba (dok. 13616/07), rekomendavusi teisės aktą priimti reglamento forma arba, kaip alternatyvą, nauja redakcija išdėstyti atitinkamas nuostatas arba padalinti teisės aktą į vieną direktyvą ir vieną reglamentą.

Politiniame susitarime Taryba sutiko padalinti tekstą į du atskirus teisės aktus — direktyvą ir reglamentą. Direktyvoje išdėstomos valstybėms narėms skirtos nuostatos, susijusios su jų santykiais su pripažintomis organizacijomis; reglamente pateikiamos visos nuostatos, susijusios su pripažinimu Bendrijos lygiu, t. y. su Komisijos atliekamu pripažinimu ir pripažinimo panaikinimu, įsipareigojimais ir reikalavimais, kuriuos turi įvykdyti organizacijos, kad atitiktų Bendrijos pripažinimo reikalavimus, taip pat su galimomis sankcijomis pripažintoms organizacijoms, kurios neįvykdo tokių įsipareigojimų ir reikalavimų.

b)   Su direktyva susiję pagrindiniai klausimai

Taryba pritarė beveik visiems pagrindiniams Komisijos pasiūlymo aspektams, susijusiems su valstybių narių ir organizacijų, įgaliotų patikrinti, apžiūrėti laivus ir jiems išduoti liudijimus, santykiais. Susijusios nuostatos yra šiek tiek pakeistos, palyginti su galiojančios Direktyvos 94/57/EB atitinkamomis nuostatomis.

Tarybos atlikti teksto pakeitimai buvo reikalingi dėl redakcinių ar terminologinių priežasčių arba yra susiję su šiais klausimais:

| | Pirma, atsižvelgdama į galiojančią Bendrijos sistemą, pagal kurią valstybės narės gali pripažintoms organizacijoms perduoti savo įgaliojimus patikrinti laivus ir jiems išduoti liudijimus pagal atitinkamas tarptautines konvencijas, Taryba mano, kad jei valstybė narė nebenori įgalioti konkrečios pripažintos organizacijos veikti jos vardu, ji gali savo nuožiūra įgaliojimą sustabdyti ar panaikinti. Bendrosios pozicijos tekste nenurodyta jokia kita procedūra, išskyrus prievolę nedelsiant informuoti Komisiją ir kitas valstybės narės apie įgaliojimo sustabdymą ar atšaukimą bei pateikti šią priemonę pagrindžiančias priežastis. |
| --- | --- |

Pirma, atsižvelgdama į galiojančią Bendrijos sistemą, pagal kurią valstybės narės gali pripažintoms organizacijoms perduoti savo įgaliojimus patikrinti laivus ir jiems išduoti liudijimus pagal atitinkamas tarptautines konvencijas, Taryba mano, kad jei valstybė narė nebenori įgalioti konkrečios pripažintos organizacijos veikti jos vardu, ji gali savo nuožiūra įgaliojimą sustabdyti ar panaikinti. Bendrosios pozicijos tekste nenurodyta jokia kita procedūra, išskyrus prievolę nedelsiant informuoti Komisiją ir kitas valstybės narės apie įgaliojimo sustabdymą ar atšaukimą bei pateikti šią priemonę pagrindžiančias priežastis.

| | Antra, pagal iš dalies pakeistą Sprendimą dėl komitologijos procedūros (6) Taryba bendrojoje pozicijoje nustato tikrinimo procedūrą su tikrinimu, kad direktyva būtų suderinta su tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimais. |
| --- | --- |

Antra, pagal iš dalies pakeistą Sprendimą dėl komitologijos procedūros (6) Taryba bendrojoje pozicijoje nustato tikrinimo procedūrą su tikrinimu, kad direktyva būtų suderinta su tarptautinių konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimais.

| | Trečia, Taryba mano, kad tikslinga nustatyti terminą, iki kurio Komisija turi pateikti informaciją apie tai, kaip valstybės narės įgyvendina direktyvą, ir numato, kad tai bus atliekama kas dveji metai. |
| --- | --- |

Trečia, Taryba mano, kad tikslinga nustatyti terminą, iki kurio Komisija turi pateikti informaciją apie tai, kaip valstybės narės įgyvendina direktyvą, ir numato, kad tai bus atliekama kas dveji metai.

III.   PAKEITIMAI

Taryba atsižvelgė į pasiūlymo pirmojo svarstymo metu pareikštas Europos Parlamento nuomones. Tarybos bendrojoje pozicijoje atspindėti šie EP nuomonės aspektai, kai kurie iš jų — iš dalies ar iš esmės: 3, 7, 9, 11, 13, 20, 29, 30, 31, 34, 35, 36, 37 ir 51 pakeitimai.

Taryba negalėjo pritarti keletui pakeitimų (4, 5, 8, 27 ir 48 pakeitimams) dėl terminologinių priežasčių. Tarybos nuomone, 30 ir 31 pakeitimai yra iš dalies nepriimtini, nes jais būtų iš esmės pakeistos galiojančios pripažintų organizacijų finansinės atsakomybės už įvykį suderinimo taisyklės. Taryba nepritaria 46 ir 47 pakeitimams, nes jie yra pernelyg griežti ir nėra suderinti su Tarybos požiūriu į valstybėms narėms suteiktų įgaliojimų perdavimą. Galiausiai, 1, 21, 28, 33 ir 49 pakeitimai nėra visiškai aiškūs arba yra nereikalingi.

IV.   IŠVADA

Taryba mano, kad jos bendroji pozicija yra tinkamas būdas numatyti, taikant šią direktyvą, priemones, kurias turi taikyti valstybės narės palaikydamos ryšius su laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijomis, kol bus nustatytos analogiško reglamento visos nuostatos, susijusios su šių organizacijų pripažinimu Bendrijos lygiu.

Bendrosios pozicijos tekste atsižvelgta į daugumą Europos Parlamento pakeitimų. Taryba tikisi, kad bus pradėtos konstruktyvios diskusijos su Europos Parlamentu siekiant kuo greičiau susitarti.

---

(1)  2006 m. sausio 30 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų išdėstymo nauja redakcija (dok. 5912/06 MAR 11 ENV 50 CODEC 95).

(2)  Tarybos bendroji pozicija dėl reglamento projekto išdėstyta dok. 5726/08, atitinkamas motyvų pareiškimas — dok. 5726/08 ADD 1.

(3)  CESE 1177/2006, 2006 9 13 (OL C 318, 2006 12 23, p. 195–201).

(4)  CdR 43/2006, 2006 6 15 (OL C 229, 2006 9 22, p. 38).

(5)  Dok. 8724/07 CODEC 389 MAR 28 ENV 206 (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

(6)  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, iš dalies pakeistas 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

---

| 22.7.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/23

---

BENDROJI POZICIJA (EB) Nr. 17/2008

Tarybos priimta 2008 m. birželio 6 d.

siekiant priimti ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, nustatančią pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančią Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/C 184 E/03)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Reikėtų, kad būtų palaikomas aukštas bendras saugumo lygis Europos jūrų transporto sektoriuje ir kad būtų imtasi visapusiškų pastangų siekiant sumažinti jūrų laivų avarijų ir incidentų skaičių. |
| --- | --- |

(1)

Reikėtų, kad būtų palaikomas aukštas bendras saugumo lygis Europos jūrų transporto sektoriuje ir kad būtų imtasi visapusiškų pastangų siekiant sumažinti jūrų laivų avarijų ir incidentų skaičių.

| (2) | Operatyviai atliekami techniniai jūrų laivų avarijų tyrimai pagerina saugumą jūroje, nes jie padeda išvengti tokių avarijų, sukeliančių žmonių žūtis, laivų praradimą ir jūrų aplinkos užteršimą, pasikartojimo. |
| --- | --- |

(2)

Operatyviai atliekami techniniai jūrų laivų avarijų tyrimai pagerina saugumą jūroje, nes jie padeda išvengti tokių avarijų, sukeliančių žmonių žūtis, laivų praradimą ir jūrų aplinkos užteršimą, pasikartojimo.

| (3) | Europos Parlamentas 2004 m. balandžio 21 d. rezoliucijoje dėl saugumo jūroje pagerinimo (4) paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl avarijų laivyboje tyrimo. |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamentas 2004 m. balandžio 21 d. rezoliucijoje dėl saugumo jūroje pagerinimo (4) paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl avarijų laivyboje tyrimo.

| (4) | 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvencijos (toliau — UNCLOS) 2 straipsnyje pakrančių valstybėms suteikiama teisė tirti visų jūrų laivų avarijų, įvykusių jų teritoriniuose vandenyse priežastis, jei tokios avarijos gali sukelti pavojų gyvybei arba aplinkai, įtraukti pakrantės valstybės paieškos ir gelbėjimo tarnybas arba kitaip paveikti pakrantės valstybę. |
| --- | --- |

(4)

1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvencijos (toliau — UNCLOS) 2 straipsnyje pakrančių valstybėms suteikiama teisė tirti visų jūrų laivų avarijų, įvykusių jų teritoriniuose vandenyse priežastis, jei tokios avarijos gali sukelti pavojų gyvybei arba aplinkai, įtraukti pakrantės valstybės paieškos ir gelbėjimo tarnybas arba kitaip paveikti pakrantės valstybę.

| (5) | UNCLOS 94 straipsnyje nustatyta, kad laivo vėliavos valstybės privalo reikalauti, kad tinkamai kvalifikuotas asmuo (kvalifikuoti asmenys) atliktų atviroje jūroje įvykusių konkrečių avarijų arba incidentų tyrimą arba kad toks tyrimas būtų įvykdytas jam (jiems) stebint. |
| --- | --- |

(5)

UNCLOS 94 straipsnyje nustatyta, kad laivo vėliavos valstybės privalo reikalauti, kad tinkamai kvalifikuotas asmuo (kvalifikuoti asmenys) atliktų atviroje jūroje įvykusių konkrečių avarijų arba incidentų tyrimą arba kad toks tyrimas būtų įvykdytas jam (jiems) stebint.

| (6) | 1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje taisyklė I/21 (toliau — SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl teršimo iš laivų prevencijos nustatyta laivo vėliavos valstybės atsakomybė atlikti avarijos tyrimą ir gautą susijusią informaciją pateikti Tarptautinei jūrų organizacijai (toliau — TJO). |
| --- | --- |

(6)

1974 m. lapkričio 1 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje taisyklė I/21 (toliau — SOLAS 74), 1966 m. balandžio 5 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo ir 1973 m. lapkričio 2 d. Tarptautinėje konvencijoje dėl teršimo iš laivų prevencijos nustatyta laivo vėliavos valstybės atsakomybė atlikti avarijos tyrimą ir gautą susijusią informaciją pateikti Tarptautinei jūrų organizacijai (toliau — TJO).

| (7) | Kodekse dėl privalomų TJO priemonių įgyvendinimo, pridėtame prie 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.973(24) laivo vėliavos valstybėms primenama apie jų pareigą užtikrinti, kad jūrų laivų saugumo tyrimus atliktų tinkamai kvalifikuoti tyrėjai, kompetentingi jūrų laivų avarijų ir incidentų klausimais. Tame Kodekse taip pat reikalaujama, kad laivo vėliavos valstybės būtų pasirengusios paskirti kvalifikuotus tyrėjus tokiems tikslams, nepriklausomai nuo to, kurioje vietoje įvyko avarija ar incidentas. |
| --- | --- |

(7)

Kodekse dėl privalomų TJO priemonių įgyvendinimo, pridėtame prie 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.973(24) laivo vėliavos valstybėms primenama apie jų pareigą užtikrinti, kad jūrų laivų saugumo tyrimus atliktų tinkamai kvalifikuoti tyrėjai, kompetentingi jūrų laivų avarijų ir incidentų klausimais. Tame Kodekse taip pat reikalaujama, kad laivo vėliavos valstybės būtų pasirengusios paskirti kvalifikuotus tyrėjus tokiems tikslams, nepriklausomai nuo to, kurioje vietoje įvyko avarija ar incidentas.

| (8) | Reikėtų atsižvelgti į prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėtą Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksą (toliau — TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas), kuriame numatomas bendros metodologijos dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų saugumo tyrimo įgyvendinimas ir valstybių bendradarbiavimas nustatant jūrų laivų avariją ar incidentą sukėlusius veiksnius. Taip pat reikėtų atsižvelgti į 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliuciją A.861(20) ir 2004 m. gegužės 17 d. TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliuciją MSC.163(78), kuriose pateikta reiso duomenų registravimo sąvokos apibrėžtis. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų atsižvelgti į prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėtą Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksą (toliau — TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas), kuriame numatomas bendros metodologijos dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų saugumo tyrimo įgyvendinimas ir valstybių bendradarbiavimas nustatant jūrų laivų avariją ar incidentą sukėlusius veiksnius. Taip pat reikėtų atsižvelgti į 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliuciją A.861(20) ir 2004 m. gegužės 17 d. TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliuciją MSC.163(78), kuriose pateikta reiso duomenų registravimo sąvokos apibrėžtis.

| (9) | Vykdydamos saugumo tyrimus dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų, valstybės narės turėtų atsižvelgti į 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos ir prie Tarptautinės darbo organizacijos vadovaujančios institucijos Rezoliucijos A.987(24) pridėtas Sąžiningo elgesio su jūrininkais įvykus jūrų laivų avarijai gaires arba visas kitas atitinkamų tarptautinių organizacijų priimtas su žmogiškuoju faktoriumi susijusias rekomendacijas arba aktus, jei jie taikytini techninio saugumo tyrimams. |
| --- | --- |

(9)

Vykdydamos saugumo tyrimus dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų, valstybės narės turėtų atsižvelgti į 2005 m. gruodžio 1 d. TJO Asamblėjos ir prie Tarptautinės darbo organizacijos vadovaujančios institucijos Rezoliucijos A.987(24) pridėtas Sąžiningo elgesio su jūrininkais įvykus jūrų laivų avarijai gaires arba visas kitas atitinkamų tarptautinių organizacijų priimtas su žmogiškuoju faktoriumi susijusias rekomendacijas arba aktus, jei jie taikytini techninio saugumo tyrimams.

| (10) | 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą (5) reikalaujama, kad valstybės narės atitinkamose savo teisės sistemose apibrėžtų teisinį statusą, suteikiantį joms ir kiekvienai kitai iš esmės suinteresuotai valstybei narei teisę dalyvauti, bendradarbiauti atliekant arba, jeigu numatyta TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse, atlikti jūrų laivų avarijos ar incidento, ištikusio ro-ro keltą arba greitaeigį keleivinį laivą, tyrimą. |
| --- | --- |

(10)

1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą (5) reikalaujama, kad valstybės narės atitinkamose savo teisės sistemose apibrėžtų teisinį statusą, suteikiantį joms ir kiekvienai kitai iš esmės suinteresuotai valstybei narei teisę dalyvauti, bendradarbiauti atliekant arba, jeigu numatyta TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse, atlikti jūrų laivų avarijos ar incidento, ištikusio ro-ro keltą arba greitaeigį keleivinį laivą, tyrimą.

| (11) | 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB, įdiegiančioje Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (6), reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso nuostatų bei užtikrintų, kad tokių avarijų tyrimų rezultatai būtų kuo greičiau paskelbti. |
| --- | --- |

(11)

2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB, įdiegiančioje Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (6), reikalaujama, kad valstybės narės laikytųsi TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso nuostatų bei užtikrintų, kad tokių avarijų tyrimų rezultatai būtų kuo greičiau paskelbti.

| (12) | Tam, kad būtų veiksmingai nustatytos avarijų ar incidentų aplinkybės ir priežastys, labai svarbu, kad tokių avarijų arba incidentų, susijusių su jūrų laivais arba kitais laivais uoste arba kitose apribotose jūrų teritorijose saugumo tyrimas būtų atliekamas nešališkai. Todėl, siekiant išvengti interesų konflikto, tokį tyrimą turėtų atlikti kvalifikuoti tyrėjai, kontroliuojami nepriklausomos įstaigos ar subjekto. |
| --- | --- |

(12)

Tam, kad būtų veiksmingai nustatytos avarijų ar incidentų aplinkybės ir priežastys, labai svarbu, kad tokių avarijų arba incidentų, susijusių su jūrų laivais arba kitais laivais uoste arba kitose apribotose jūrų teritorijose saugumo tyrimas būtų atliekamas nešališkai. Todėl, siekiant išvengti interesų konflikto, tokį tyrimą turėtų atlikti kvalifikuoti tyrėjai, kontroliuojami nepriklausomos įstaigos ar subjekto.

| (13) | Valstybės narės, laikydamosi savo teisės aktų, reglamentuojančių už teisminį tyrimą atsakingų valdžios institucijų įgaliojimus ir prireikus bendradarbiaudamos su šiomis institucijomis, turėtų užtikrinti, kad už techninį tyrimą atsakingiems subjektams jiems pavestas užduotis būtų leidžiama vykdyti kuo geresnėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(13)

Valstybės narės, laikydamosi savo teisės aktų, reglamentuojančių už teisminį tyrimą atsakingų valdžios institucijų įgaliojimus ir prireikus bendradarbiaudamos su šiomis institucijomis, turėtų užtikrinti, kad už techninį tyrimą atsakingiems subjektams jiems pavestas užduotis būtų leidžiama vykdyti kuo geresnėmis sąlygomis.

| (14) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų teisės sistemos leistų joms ir visoms kitoms iš esmės suinteresuotoms valstybėms narėms dalyvauti arba bendradarbiauti vykdant avarijos tyrimą arba pačioms jį atlikti remiantis TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksu. |
| --- | --- |

(14)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų teisės sistemos leistų joms ir visoms kitoms iš esmės suinteresuotoms valstybėms narėms dalyvauti arba bendradarbiauti vykdant avarijos tyrimą arba pačioms jį atlikti remiantis TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksu.

| (15) | Valstybė narė gali kitai valstybei narei perleisti vadovavimo jūrų laivų avarijos ar incidento saugumo tyrimui (toliau — saugumo tyrimas) užduotį arba konkrečias tokio tyrimo užduotis, jei abi valstybės dėl to susitaria. |
| --- | --- |

(15)

Valstybė narė gali kitai valstybei narei perleisti vadovavimo jūrų laivų avarijos ar incidento saugumo tyrimui (toliau — saugumo tyrimas) užduotį arba konkrečias tokio tyrimo užduotis, jei abi valstybės dėl to susitaria.

| (16) | Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad nebūtų reikalaujama apmokėti išlaidų, susijusių su parama, kurios buvo paprašyta atliekant saugumo tyrimus, kuriuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių. Jeigu paprašoma valstybės narės, kuri nedalyvauja atliekant saugumo tyrimą, paramos, valstybės narės turėtų susitarti dėl patirtų išlaidų kompensavimo. |
| --- | --- |

(16)

Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad nebūtų reikalaujama apmokėti išlaidų, susijusių su parama, kurios buvo paprašyta atliekant saugumo tyrimus, kuriuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių. Jeigu paprašoma valstybės narės, kuri nedalyvauja atliekant saugumo tyrimą, paramos, valstybės narės turėtų susitarti dėl patirtų išlaidų kompensavimo.

| (17) | SOLAS 74 taisyklėje V/20 reikalaujama, kad keleiviniuose laivuose ir kituose laivuose, kurių bendroji talpa yra 3 000 tonų ir daugiau, pastatytuose 2002 m. liepos 1 d. arba vėliau, turi būti reiso duomenų registravimo sistema, kuria būtų galima remtis tiriant avarijas. Atsižvelgiant į tokios sistemos svarbą formuojant laivų avarijų prevencijos politiką, turi būti sistemingai reikalaujama, kad tokia įranga būtų nacionaliniais arba tarptautiniais reisais plaukiojančiuose laivuose, kurie atplaukia į Bendrijos uostus. |
| --- | --- |

(17)

SOLAS 74 taisyklėje V/20 reikalaujama, kad keleiviniuose laivuose ir kituose laivuose, kurių bendroji talpa yra 3 000 tonų ir daugiau, pastatytuose 2002 m. liepos 1 d. arba vėliau, turi būti reiso duomenų registravimo sistema, kuria būtų galima remtis tiriant avarijas. Atsižvelgiant į tokios sistemos svarbą formuojant laivų avarijų prevencijos politiką, turi būti sistemingai reikalaujama, kad tokia įranga būtų nacionaliniais arba tarptautiniais reisais plaukiojančiuose laivuose, kurie atplaukia į Bendrijos uostus.

| (18) | Reiso duomenų registravimo sistemos ir kitų elektroninių prietaisų duomenys gali būti naudojami po jūrų laivų avarijos arba incidento, tiriant jų priežastis, taip pat ir prevenciniais tikslais — siekiant įgyti patirties apie aplinkybes, kurios gali sukelti tokias nelaimes. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, jei tokių duomenų yra, jie būtų tinkamai naudojami abiem tikslais. |
| --- | --- |

(18)

Reiso duomenų registravimo sistemos ir kitų elektroninių prietaisų duomenys gali būti naudojami po jūrų laivų avarijos arba incidento, tiriant jų priežastis, taip pat ir prevenciniais tikslais — siekiant įgyti patirties apie aplinkybes, kurios gali sukelti tokias nelaimes. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, jei tokių duomenų yra, jie būtų tinkamai naudojami abiem tikslais.

| (19) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1406/2002 (7) reikalaujama, kad Europos jūrų saugumo agentūra (toliau — Agentūra) kartu su valstybėmis narėmis ieškotų techninių sprendimų Bendrijos teisės aktams įgyvendinti ir teiktų techninę pagalbą juos įgyvendinant. Avarijų tyrimų srityje Agentūrai skirtas specifinis uždavinys — tinkamai atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas, palengvinti valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą rengiant jūrų laivų avarijų tyrimo bendrąją metodiką pagal sutartus tarptautinius principus. |
| --- | --- |

(19)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1406/2002 (7) reikalaujama, kad Europos jūrų saugumo agentūra (toliau — Agentūra) kartu su valstybėmis narėmis ieškotų techninių sprendimų Bendrijos teisės aktams įgyvendinti ir teiktų techninę pagalbą juos įgyvendinant. Avarijų tyrimų srityje Agentūrai skirtas specifinis uždavinys — tinkamai atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas, palengvinti valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą rengiant jūrų laivų avarijų tyrimo bendrąją metodiką pagal sutartus tarptautinius principus.

| (20) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 Agentūra palengvina bendradarbiavimą valstybių narių suteiktos paramos veikloje, susijusioje su tyrimais, ir padėdama joms analizuoti turimas avarijų tyrimo ataskaitas. |
| --- | --- |

(20)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 Agentūra palengvina bendradarbiavimą valstybių narių suteiktos paramos veikloje, susijusioje su tyrimais, ir padėdama joms analizuoti turimas avarijų tyrimo ataskaitas.

| (21) | Valstybės narės turėtų tinkamai atsižvelgti į saugumo rekomendacijas, kurios buvo parengtos remiantis saugumo tyrimu. |
| --- | --- |

(21)

Valstybės narės turėtų tinkamai atsižvelgti į saugumo rekomendacijas, kurios buvo parengtos remiantis saugumo tyrimu.

| (22) | Kadangi techninio saugumo tyrimo tikslas — išvengti jūrų laivų avarijų ir incidentų, tyrimo išvadomis ir saugumo rekomendacijomis niekada neturėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti atsakomybę arba kaltę. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi techninio saugumo tyrimo tikslas — išvengti jūrų laivų avarijų ir incidentų, tyrimo išvadomis ir saugumo rekomendacijomis niekada neturėtų būti naudojamasi siekiant nustatyti atsakomybę arba kaltę.

| (23) | Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra pagerinti saugumą Bendrijos jūrose ir taip sumažinti jūrų laivų avarijų riziką ateityje, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(23)

Kadangi šios direktyvos tikslo, tai yra pagerinti saugumą Bendrijos jūrose ir taip sumažinti jūrų laivų avarijų riziką ateityje, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (24) | Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8). |
| --- | --- |

(24)

Šios direktyvos įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8).

| (25) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šią direktyvą tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms ir patvirtinti ar pakeisti bendrą jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodiką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(25)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šią direktyvą tam, kad tolesnius pakeitimus būtų galima taikyti su ja susijusioms tarptautinėms konvencijoms, protokolams, kodeksams ir rezoliucijoms ir patvirtinti ar pakeisti bendrą jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodiką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (26) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (9) 34 punktą valstybės narės raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio atitikimą, ir viešai jas paskelbti, |
| --- | --- |

(26)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (9) 34 punktą valstybės narės raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio atitikimą, ir viešai jas paskelbti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šios direktyvos tikslas — pagerinti jūrų laivybos saugumą bei užkristi kelią taršai iš laivų ir taip sumažinti jūrų laivų avarijų riziką taikant šias priemones:

| a) | teikiant pagalbą operatyviai atliekamiems saugumo tyrimams ir tinkamai analizuojant jūrų laivų avarijas ir incidentus siekiant nustatyti jų priežastis; ir |
| --- | --- |

a)

teikiant pagalbą operatyviai atliekamiems saugumo tyrimams ir tinkamai analizuojant jūrų laivų avarijas ir incidentus siekiant nustatyti jų priežastis; ir

| b) | užtikrinant, kad saugumo tyrimų ataskaita ir pasiūlymai, kaip išvengti tokių situacijų ateityje, būtų tikslūs ir pateikiami laiku. |
| --- | --- |

b)

užtikrinant, kad saugumo tyrimų ataskaita ir pasiūlymai, kaip išvengti tokių situacijų ateityje, būtų tikslūs ir pateikiami laiku.

2.   Pagal šią direktyvą atliekamais tyrimais nesiekiama nustatyti atsakomybės ar kaltės. Tačiau valstybės narės užtikrina, kad tyrimą vykdanti įstaiga ar subjektas (toliau — tyrimo įstaiga) visada išsamiai praneštų apie avarijos ar incidento priežastis, nes remiantis rezultatais galima daryti išvadą dėl kaltės ar atsakomybės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma jūrų laivų avarijoms ir incidentams, kurie

| a) | yra susiję su laivais, plaukiojančiais su vienos iš valstybių narių vėliava; |
| --- | --- |

a)

yra susiję su laivais, plaukiojančiais su vienos iš valstybių narių vėliava;

| b) | įvyksta valstybių narių teritorinėje jūroje arba vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS; arba |
| --- | --- |

b)

įvyksta valstybių narių teritorinėje jūroje arba vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS; arba

| c) | yra susiję su kitais svarbiais valstybių narių interesais. |
| --- | --- |

c)

yra susiję su kitais svarbiais valstybių narių interesais.

2.   Ši direktyva netaikoma jūrų laivų avarijoms ir incidentams, kurie yra susiję tik su:

| a) | karo laivais ir karinių pajėgų laivais bei kitais valstybei narei priklausančiais arba jos valdomais laivais, kurie naudojami tik vyriausybės nekomerciniais tikslais; |
| --- | --- |

a)

karo laivais ir karinių pajėgų laivais bei kitais valstybei narei priklausančiais arba jos valdomais laivais, kurie naudojami tik vyriausybės nekomerciniais tikslais;

| b) | ne mechaniniu būdu varomais laivais, mediniais primityvios konstrukcijos laivais, pramoginėmis jachtomis ir pramoginiais laivais, kuriais nevykdoma prekyba, nebent juose būtų įgula ir daugiau kaip 12 keleivių, plukdomų komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

b)

ne mechaniniu būdu varomais laivais, mediniais primityvios konstrukcijos laivais, pramoginėmis jachtomis ir pramoginiais laivais, kuriais nevykdoma prekyba, nebent juose būtų įgula ir daugiau kaip 12 keleivių, plukdomų komerciniais tikslais;

| c) | vidaus vandenų keliais plaukiojančiais ir tam pritaikytais laivais; |
| --- | --- |

c)

vidaus vandenų keliais plaukiojančiais ir tam pritaikytais laivais;

| d) | trumpesniais nei 15 metrų žvejybos laivais; |
| --- | --- |

d)

trumpesniais nei 15 metrų žvejybos laivais;

| e) | pritvirtintomis jūrų gręžimo platformomis. |
| --- | --- |

e)

pritvirtintomis jūrų gręžimo platformomis.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

| 1) | „TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas“ — prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėto Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso naujausia redakcija. |
| --- | --- |

1)

„TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksas“ — prie 1997 m. lapkričio 27 d. TJO Asamblėjos rezoliucijos A.849(20) pridėto Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso naujausia redakcija.

| 2) | Toliau esančios sąvokos suprantamos taip, kaip jos yra apibrėžtos TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse:






  a) | „jūrų laivo avarija“; |
| --- | --- | --- |

2)

Toliau esančios sąvokos suprantamos taip, kaip jos yra apibrėžtos TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse:

a)

„jūrų laivo avarija“;

| b) | „labai sunki avarija“; |
| --- | --- |

b)

„labai sunki avarija“;

| c) | „incidentas jūroje“; |
| --- | --- |

c)

„incidentas jūroje“;

| d) | „jūrų laivo avarijos arba incidento saugumo tyrimas“; |
| --- | --- |

d)

„jūrų laivo avarijos arba incidento saugumo tyrimas“;

| e) | „tyrimui vadovaujanti valstybė“; |
| --- | --- |

e)

„tyrimui vadovaujanti valstybė“;

| f) | „iš esmės suinteresuota valstybė“. |
| --- | --- |

f)

„iš esmės suinteresuota valstybė“.

| 3) | Terminai „ro-ro keltas“ ir „greitaeigis keleivinis laivas“ suprantami taip, kaip jie yra apibrėžti Direktyvos 1999/35/EB 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

3)

Terminai „ro-ro keltas“ ir „greitaeigis keleivinis laivas“ suprantami taip, kaip jie yra apibrėžti Direktyvos 1999/35/EB 2 straipsnyje.

| 4) | „Reiso duomenų registravimo sistema“ (toliau — RDR sistema) suprantama taip, kaip ji yra apibrėžta TJO Asamblėjos rezoliucijoje A.861(20) ir TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliucijoje MSC.163(78). |
| --- | --- |

4)

„Reiso duomenų registravimo sistema“ (toliau — RDR sistema) suprantama taip, kaip ji yra apibrėžta TJO Asamblėjos rezoliucijoje A.861(20) ir TJO Jūrų saugumo komiteto rezoliucijoje MSC.163(78).

| 5) | „Saugumo rekomendacija“ — pasiūlymas, kurį pateikia:






  a) | saugumo tyrimą atliekančios valstybės arba tokiam tyrimui vadovaujančios valstybės tyrimo įstaiga, remdamasi tokio tyrimo metu gauta informacija; arba prireikus |
| --- | --- | --- |

5)

„Saugumo rekomendacija“ — pasiūlymas, kurį pateikia:

a)

saugumo tyrimą atliekančios valstybės arba tokiam tyrimui vadovaujančios valstybės tyrimo įstaiga, remdamasi tokio tyrimo metu gauta informacija; arba prireikus

| b) | Komisija, remdamasi abstrakčia duomenų analize. |
| --- | --- |

b)

Komisija, remdamasi abstrakčia duomenų analize.

4 straipsnis

Saugumo tyrimų statusas

1.   Valstybės narės pagal savo teisės sistemas saugumo tyrimo teisinį statusą nustato taip, kad tokie tyrimai galėtų būti atliekami kuo veiksmingiau ir greičiau.

Valstybės narės, vadovaudamosi savo teisės aktais ir prireikus bendradarbiaudamos su valdžios institucijomis, atsakingomis už teisminį tyrimą, užtikrina, kad:

| a) | saugumo tyrimai būtų nepriklausomi nuo kriminalinių arba kitų lygiagrečiai atliekamų tyrimų, kuriais siekiama nustatyti atsakomybę arba kaltę; ir |
| --- | --- |

a)

saugumo tyrimai būtų nepriklausomi nuo kriminalinių arba kitų lygiagrečiai atliekamų tyrimų, kuriais siekiama nustatyti atsakomybę arba kaltę; ir

| b) | saugumo tyrimų netrukdytų, nestabdytų ir nevėlintų tokie tyrimai. |
| --- | --- |

b)

saugumo tyrimų netrukdytų, nestabdytų ir nevėlintų tokie tyrimai.

2.   Atsižvelgiant į 10 straipsnyje nurodytą nuolatinio bendradarbiavimo sistemą, valstybių narių nustatytinose taisyklėse numatomos nuostatos, leidžiančios:

| a) | bendradarbiauti ir teikti abipusę pagalbą atliekant saugumo tyrimus, kuriems vadovauja kitos valstybės narės, arba remiantis 7 straipsniu vadovavimą tokiam tyrimui perleisti kitai valstybei narei; ir |
| --- | --- |

a)

bendradarbiauti ir teikti abipusę pagalbą atliekant saugumo tyrimus, kuriems vadovauja kitos valstybės narės, arba remiantis 7 straipsniu vadovavimą tokiam tyrimui perleisti kitai valstybei narei; ir

| b) | koordinuoti atitinkamų tyrimo įstaigų veiklą tiek, kiek tai reikalinga šios direktyvos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

b)

koordinuoti atitinkamų tyrimo įstaigų veiklą tiek, kiek tai reikalinga šios direktyvos tikslui pasiekti.

5 straipsnis

Pareiga atlikti tyrimą

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad įvykus labai sunkiai jūrų laivo avarijai, saugumo tyrimą atliktų 8 straipsnyje nurodyta tyrimo įstaiga:

| a) | jei laivas plaukioja su tos valstybės vėliava, nepriklausomai nuo avarijos vietos; |
| --- | --- |

a)

jei laivas plaukioja su tos valstybės vėliava, nepriklausomai nuo avarijos vietos;

| b) | jei avarija įvyksta jos teritorinėje jūroje ir vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS, nepriklausomai nuo avariją patyrusio laivo ar laivų vėliavos; arba |
| --- | --- |

b)

jei avarija įvyksta jos teritorinėje jūroje ir vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS, nepriklausomai nuo avariją patyrusio laivo ar laivų vėliavos; arba

| c) | jei valstybė narė yra iš esmės suinteresuota, nepriklausomai nuo avarijos vietos ir nuo avariją patyrusio laivo ar laivų vėliavos. |
| --- | --- |

c)

jei valstybė narė yra iš esmės suinteresuota, nepriklausomai nuo avarijos vietos ir nuo avariją patyrusio laivo ar laivų vėliavos.

2.   Be to, tyrimo įstaiga nusprendžia, ar atlikti kitų jūrų laivų avarijų ar incidentų saugumo tyrimą.

Priimdama sprendimą, tyrimo įstaiga atsižvelgia į avarijos ar incidento sunkumą, susijusio laivo ir (arba) krovinio rūšį bei galimybes išvengti avarijų ir incidentų ateityje, atsižvelgiant į saugumo tyrimo rezultatus.

3.   Tyrimui vadovaujančios valstybės narės tyrimo įstaiga, bendradarbiaudama su lygiavertėmis kitų iš esmės suinteresuotų valstybių tyrimo įstaigomis, nustato saugumo tyrimo apimtį ir praktinę atlikimo tvarką taip, kad tai geriausiai padėtų pasiekti šios direktyvos tikslą ir kad būtų užkirstas kelias avarijoms ir incidentams ateityje.

4.   Saugumo tyrimai atliekami laikantis bendrosios jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodikos, kuri buvo parengta remiantis Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 2 straipsnio e punktu, principų. Šios direktyvos tikslais Komisija patvirtina ar pakeičia šią metodiką.

Ta priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant, tvirtinama pagal 18 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Komisija ir valstybės narės parengia saugumo tyrimų veiksmų ir geriausios praktikos gaires, kuriomis turi būti remiamasi įgyvendinant bendrąją metodiką. Šios gairės bus nuolat atnaujinamos, siekiant atsižvelgti į atliekant saugumo tyrimus sukauptą patirtį.

5.   Saugumo tyrimas pradedamas iškart, kai tik tai įmanoma, įvykus jūrų laivo avarijai arba incidentui.

6 straipsnis

Įsipareigojimas pranešti

Valstybė narė pagal savo teisės sistemą reikalauja, kad atsakingosios institucijos ir (arba) suinteresuotosios šalys nedelsiant praneštų jos tyrimą atliekančiai įstaigai apie visas avarijas ir incidentus, kuriems taikoma ši direktyva.

7 straipsnis

Vadovavimas saugumo tyrimams ir dalyvavimas atliekant saugumo tyrimus

1.   Valstybės narės vengia vykdyti lygiagrečius tos pačios jūrų laivo avarijos ar to paties incidento saugumo tyrimus. Jos susilaiko nuo bet kokių priemonių, kurios nepagrįstai trukdytų, sustabdytų ar vilkintų saugumo tyrimą, kuriam taikoma ši direktyva.

Kai saugumo tyrimuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių, susijusios valstybės narės bendradarbiauja siekdamos greitai susitarti, kuri jų bus tyrimui vadovaujanti valstybė narė. Jos deda pastangas, kad susitartų dėl tyrimo procedūrų. Pagal šį susitarimą kitos iš esmės suinteresuotos valstybės turi vienodas teises ir vienodą galimybę apklausti liudytojus bei susipažinti su įrodymais, kaip ir saugumo tyrimui vadovaujanti valstybė narė. Taip pat jos turi teisę siekti, kad tyrimui vadovaujanti valstybė narė atsižvelgtų į jų nuomonę.

2.   Nepaisant 1 dalies nuostatų, kiekviena valstybė narė toliau atsako už saugumo tyrimą ir derinimą su kitomis iš esmės suinteresuotomis valstybėmis narėmis tol, kol pasiekiamas abipusis sutarimas dėl to, kuri valstybė vadovaus tyrimui.

3.   Nepažeisdama savo įsipareigojimų pagal šią direktyvą ir tarptautinę teisę, valstybė narė, spręsdama kiekvienu atveju atskirai, abipusiu susitarimu gali kitai valstybei narei perleisti vadovavimo saugumo tyrimui užduotį arba konkrečias tokio tyrimo atlikimo užduotis.

4.   Kai ro-ro keltas arba greitaeigis keleivinis laivas patiria jūrų laivo avariją ar incidentą, saugumo tyrimą pradeda ta valstybė narė, kurios teritorinėje jūroje arba vidaus vandenyse, kaip apibrėžta UNCLOS, įvyko avarija ar incidentas, o jeigu jie įvyksta kituose vandenyse — paskutinė valstybė narė, kurioje tas keltas ar laivas lankėsi. Ši valstybė toliau atsako už saugumo tyrimą ir derinimą su kitomis iš esmės suinteresuotomis valstybėmis narėmis, kol pasiekiamas abipusis sutarimas dėl to, kuri valstybė vadovaus tyrimui.

8 straipsnis

Tyrimo įstaigos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad už saugumo tyrimus būtų atsakinga nešališka nuolatinė tyrimo įstaiga, o tyrimus atliktų tinkamai kvalifikuoti tyrėjai, kompetentingi jūrų laivų avarijų ir incidentų klausimais.

Siekiant saugumo tyrimus atlikti nešališkai, tyrimo įstaiga organizaciniu bei teisinės struktūros atžvilgiu ir priimant sprendimus nepriklauso nuo jokios šalies, kurios interesai galėtų prieštarauti jai pavestai užduočiai.

Priėjimo prie jūros neturinčios valstybės narės, kurios neturi laivų nei su jų vėliava plaukiančių laivų, nustatys nepriklausomus centrus, bendradarbiausiančius atliekant tyrimą pagal 5 straipsnio 1 dalies c punktą.

2.   Tyrimo įstaiga užtikrina, kad atskiri tyrėjai turėtų profesinių žinių ir praktinės patirties su jų įprastomis tyrimo pareigomis susijusiose srityse. Be to, tyrimo įstaiga užtikrina galimybę prireikus gauti konkrečią profesinę informaciją.

3.   Tyrimo įstaigai patikėta veikla gali būti išplėsta suteikiant teisę rinkti ir analizuoti su saugumu jūroje susijusius duomenis, ypač prevenciniais tikslais, jei tokia veikla nekenkia tokios įstaigos nepriklausomumui ir nenumato atsakomybės reglamentavimo, administraciniuose arba standartizavimo reikaluose.

4.   Valstybės narės, veikdamos pagal savo atitinkamas teisės sistemas užtikrina, kad jų ar kitų tyrimo įstaigų, kurioms jos yra perdavusios saugumo tyrimo užduotį, tyrėjai, prireikus bendradarbiaudami su teisminį tyrimą vykdančiomis valdžios institucijomis, turėtų teisę:

| a) | laisvai patekti į visas susijusias teritorijas arba avarijos vietą bei į visus laivus, jų nuolaužas arba konstrukcijas, taip pat apžiūrėti krovinį, įrangą arba jų liekanas; |
| --- | --- |

a)

laisvai patekti į visas susijusias teritorijas arba avarijos vietą bei į visus laivus, jų nuolaužas arba konstrukcijas, taip pat apžiūrėti krovinį, įrangą arba jų liekanas;

| b) | užtikrinti, kad įrodymai būtų nedelsiant surinkti ir būtų atlikta nuolaužų, liekanų arba kitų sudėtinių dalių ar medžiagų paieška ir surinkimas siekiant juos apžiūrėti arba ištirti; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad įrodymai būtų nedelsiant surinkti ir būtų atlikta nuolaužų, liekanų arba kitų sudėtinių dalių ar medžiagų paieška ir surinkimas siekiant juos apžiūrėti arba ištirti;

| c) | reikalauti, kad būtų apžiūrėti arba ištirti b punkte nurodyti daiktai ir turėti teisę laisvai susipažinti su tokios apžiūros arba tyrimo rezultatais; |
| --- | --- |

c)

reikalauti, kad būtų apžiūrėti arba ištirti b punkte nurodyti daiktai ir turėti teisę laisvai susipažinti su tokios apžiūros arba tyrimo rezultatais;

| d) | laisvai susipažinti su visa susijusia informacija ir užregistruotais duomenimis, tarp jų RDR sistemos duomenimis, apie laivą, reisą, krovinį, įgulą ir visus kitus asmenis, objektus, sąlygas ar aplinkybes, juos kopijuoti ir jais naudotis; |
| --- | --- |

d)

laisvai susipažinti su visa susijusia informacija ir užregistruotais duomenimis, tarp jų RDR sistemos duomenimis, apie laivą, reisą, krovinį, įgulą ir visus kitus asmenis, objektus, sąlygas ar aplinkybes, juos kopijuoti ir jais naudotis;

| e) | laisvai susipažinti su aukų kūnų apžiūros rezultatais arba iš aukų kūnų paimtų mėginių tyrimų rezultatais; |
| --- | --- |

e)

laisvai susipažinti su aukų kūnų apžiūros rezultatais arba iš aukų kūnų paimtų mėginių tyrimų rezultatais;

| f) | reikalauti žmonių, dalyvavusių laivo valdyme, arba visų kitų susijusių asmenų apžiūros rezultatų ar iš tokių asmenų paimtų mėginių tyrimų rezultatų ir laisvai susipažinti su jais; |
| --- | --- |

f)

reikalauti žmonių, dalyvavusių laivo valdyme, arba visų kitų susijusių asmenų apžiūros rezultatų ar iš tokių asmenų paimtų mėginių tyrimų rezultatų ir laisvai susipažinti su jais;

| g) | apklausti liudytojus nedalyvaujant asmeniui, jei galima daryti prielaidą, kad to asmens interesai kertasi su saugumo tyrimu; |
| --- | --- |

g)

apklausti liudytojus nedalyvaujant asmeniui, jei galima daryti prielaidą, kad to asmens interesai kertasi su saugumo tyrimu;

| h) | gauti laivo vėliavos valstybės, savininkų, klasifikacinių bendrovių arba kitų susijusių šalių, jei jos arba jų atstovai yra įsisteigę valstybėje narėje, turimus apžiūros dokumentus ir susijusią informaciją; |
| --- | --- |

h)

gauti laivo vėliavos valstybės, savininkų, klasifikacinių bendrovių arba kitų susijusių šalių, jei jos arba jų atstovai yra įsisteigę valstybėje narėje, turimus apžiūros dokumentus ir susijusią informaciją;

| i) | prašyti atitinkamų valstybių valdžios institucijų, tarp jų laivo vėliavos ir uosto valstybės inspektorių, pakrantės pareigūnų, laivų eismo tarnybos operatorių, paieškos ir gelbėjimo komandų, laivavedžių arba kito uoste ar jūroje dirbančio personalo pagalbos. |
| --- | --- |

i)

prašyti atitinkamų valstybių valdžios institucijų, tarp jų laivo vėliavos ir uosto valstybės inspektorių, pakrantės pareigūnų, laivų eismo tarnybos operatorių, paieškos ir gelbėjimo komandų, laivavedžių arba kito uoste ar jūroje dirbančio personalo pagalbos.

5.   Tyrimo įstaigai sudaromos sąlygos bet kuriuo laiku gavus pranešimą apie avariją nedelsiant reaguoti ir surasti reikiamus išteklius savo funkcijoms atlikti nepriklausomai. Jos tyrėjams suteikiamas nepriklausomumą garantuojantis statusas.

6.   Tyrimo įstaiga gali derinti šioje direktyvoje jai numatytas užduotis su kitais, ne jūrų laivų avarijų tyrimais, jei tai netrukdo jos nepriklausomumui.

9 straipsnis

Konfidencialumas

Valstybės narės, veikdamos pagal savo teisės sistemas užtikrina, kad toliau nurodyti dokumentai būtų naudojami tik saugumo tyrimo tikslais, išskyrus atvejus, kai kompetentinga valdžios institucija toje valstybėje nustato, kad tokių dokumentų turinio atskleidimas yra svarbesnis nei galima neigiama tokio veiksmo nacionalinė ir tarptautinė įtaka šiam saugumo tyrimui arba kitam tyrimui ateityje:

| a) | visi tyrimo įstaigos saugumo tyrimo metu sudaryti arba pateikti liudytojų parodymai ir kiti pareiškimai, pasakojimai ir užrašai; |
| --- | --- |

a)

visi tyrimo įstaigos saugumo tyrimo metu sudaryti arba pateikti liudytojų parodymai ir kiti pareiškimai, pasakojimai ir užrašai;

| b) | dokumentai, atskleidžiantys asmenų, davusių parodymus saugumo tyrimo metu, tapatybę; |
| --- | --- |

b)

dokumentai, atskleidžiantys asmenų, davusių parodymus saugumo tyrimo metu, tapatybę;

| c) | medicininė arba privati informacija apie asmenis, kurie yra susiję su avarija arba incidentu. |
| --- | --- |

c)

medicininė arba privati informacija apie asmenis, kurie yra susiję su avarija arba incidentu.

10 straipsnis

Nuolatinio bendradarbiavimo sistema

1.   Valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, sukuria nuolatinio bendradarbiavimo sistemą, kuri leidžia jų atitinkamoms tyrimo įstaigoms bendradarbiauti tarpusavyje tiek, kiek tai reikalinga siekiant šios direktyvos tikslo.

2.   Dėl nuolatinio bendradarbiavimo sistemos darbo tvarkos taisyklių ir dėl reikalingos organizacinės tvarkos sprendžiama pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

3.   Dalyvaudamos nuolatinio bendradarbiavimo sistemoje valstybių narių tyrimo įstaigos visų pirma susitaria dėl geriausios bendradarbiavimo tvarkos siekiant:

| a) | tyrimo įstaigoms sudaryti sąlygas dalytis įrenginiais, priemonėmis ir įranga techniniam nuolaužų ir laivo įrangos bei kitų su saugumo tyrimu susijusių objektų tyrimui, tarp jų informacijos iš RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų išgavimui ir įvertinimui; |
| --- | --- |

a)

tyrimo įstaigoms sudaryti sąlygas dalytis įrenginiais, priemonėmis ir įranga techniniam nuolaužų ir laivo įrangos bei kitų su saugumo tyrimu susijusių objektų tyrimui, tarp jų informacijos iš RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų išgavimui ir įvertinimui;

| b) | bendradarbiauti techniniais klausimais arba dalytis patirtimi, kurios reikia vykdant specifines užduotis; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauti techniniais klausimais arba dalytis patirtimi, kurios reikia vykdant specifines užduotis;

| c) | rinkti informaciją, kuri yra susijusi su avarijos duomenų analize, ir dalytis ja bei teikti atitinkamas saugumo rekomendacijas Bendrijos lygmeniu; |
| --- | --- |

c)

rinkti informaciją, kuri yra susijusi su avarijos duomenų analize, ir dalytis ja bei teikti atitinkamas saugumo rekomendacijas Bendrijos lygmeniu;

| d) | parengti bendrus saugumo rekomendacijų laikymosi ir tyrimo metodų pritaikymo atsižvelgiant į techninę ir mokslinę pažangą principus; |
| --- | --- |

d)

parengti bendrus saugumo rekomendacijų laikymosi ir tyrimo metodų pritaikymo atsižvelgiant į techninę ir mokslinę pažangą principus;

| e) | atsižvelgiant į nacionalines taisykles nustatyti konfidencialumo taisykles dėl dalijimosi liudytojų parodymais ir dėl 9 straipsnyje nurodytų duomenų ir kitų dokumentų tvarkymo, įskaitant tuos atvejus, kai palaikomi santykiai su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

e)

atsižvelgiant į nacionalines taisykles nustatyti konfidencialumo taisykles dėl dalijimosi liudytojų parodymais ir dėl 9 straipsnyje nurodytų duomenų ir kitų dokumentų tvarkymo, įskaitant tuos atvejus, kai palaikomi santykiai su trečiosiomis šalimis;

| f) | prireikus atskiriems tyrėjams organizuoti atitinkamus mokymus; |
| --- | --- |

f)

prireikus atskiriems tyrėjams organizuoti atitinkamus mokymus;

| g) | skatinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių tyrimo įstaigomis bei su tarptautinėmis jūrų laivų avarijų tyrimo organizacijomis šioje direktyvoje aptariamose srityse; |
| --- | --- |

g)

skatinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių tyrimo įstaigomis bei su tarptautinėmis jūrų laivų avarijų tyrimo organizacijomis šioje direktyvoje aptariamose srityse;

| h) | saugumo tyrimus vykdančioms tyrimo įstaigoms teikti susijusią informaciją. |
| --- | --- |

h)

saugumo tyrimus vykdančioms tyrimo įstaigoms teikti susijusią informaciją.

11 straipsnis

Išlaidos

1.   Jeigu atliekant saugumo tyrimus dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių, atitinkama veikla vykdoma nemokamai.

2.   Jeigu valstybės narės, kuri nedalyvauja saugumo tyrime, paprašoma suteikti paramą, valstybės narės susitaria dėl patirtų išlaidų kompensavimo.

12 straipsnis

Bendradarbiavimas su iš esmės suinteresuotomis trečiosiomis šalimis

1.   Valstybės narės, atlikdamos saugumo tyrimus, kiek įmanoma bendradarbiauja su iš esmės suinteresuotomis trečiosiomis šalimis.

2.   Remiantis šia direktyva, abipusiai susitarus, iš esmės suinteresuotoms trečiosioms šalims leidžiama bet kuriame tyrimo etape prisijungti prie valstybės narės vadovaujamo saugumo tyrimo.

3.   Valstybės narės bendradarbiavimas iš esmės suinteresuotos trečiosios šalies atliekamame saugumo tyrime nepažeidžia šioje direktyvoje nurodytų saugumo tyrimo atlikimo ir ataskaitos pateikimo reikalavimų. Kai iš esmės suinteresuota trečioji šalis vadovauja saugumo tyrimui, kuriame dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių, valstybės narės gali nuspręsti nevykdyti lygiagretaus saugumo tyrimo, jeigu trečiosios šalies vadovaujamas saugumo tyrimas atliekamas pagal TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodeksą.

13 straipsnis

Įrodymų saugojimas

Valstybės narės priima priemones padedančias užtikrinti, kad šalys, susijusios su šios direktyvos taikymo sričiai priskiriamomis avarijomis ir incidentais, dėtų visas pastangas siekdamos:

| a) | išsaugoti visą jūrlapių, žurnalų, elektroninių ir magnetinių įrašų ir vaizdo juostų informaciją, taip pat RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų informaciją, susijusią su laikotarpiu iki avarijos, jos metu ir po jos; |
| --- | --- |

a)

išsaugoti visą jūrlapių, žurnalų, elektroninių ir magnetinių įrašų ir vaizdo juostų informaciją, taip pat RDR sistemos ir kitų elektroninių prietaisų informaciją, susijusią su laikotarpiu iki avarijos, jos metu ir po jos;

| b) | užkirsti kelią tokios informacijos perrašymui ar kitokiam pakeitimui; |
| --- | --- |

b)

užkirsti kelią tokios informacijos perrašymui ar kitokiam pakeitimui;

| c) | užkirsti kelią bet kokiam kitos įrangos, kuri pagrįstai gali būti laikoma svarbia avarijos saugumo tyrimui, pakenkimui; |
| --- | --- |

c)

užkirsti kelią bet kokiam kitos įrangos, kuri pagrįstai gali būti laikoma svarbia avarijos saugumo tyrimui, pakenkimui;

| d) | operatyviai rinkti ir saugoti visus įrodymus saugumo tyrimo tikslais. |
| --- | --- |

d)

operatyviai rinkti ir saugoti visus įrodymus saugumo tyrimo tikslais.

14 straipsnis

Avarijų tyrimų ataskaitos

1.   Atlikus saugumo tyrimą pagal šią direktyvą, skelbiama ataskaita pagal kompetentingos tyrimo įstaigos nustatytą formą ir pagal atitinkamus I priedo skirsnius.

Tyrimo įstaigos gali nuspręsti, kad dėl saugumo tyrimo, kuris nesusijęs su jūrų laivo labai sunkia avarija ir kurio išvadomis remiantis nesuteikiamos galimybės išvengti avarijų ir incidentų ateityje, būtų pateikiama paskelbti skirta supaprastinta ataskaita.

2.   Tyrimo įstaigos visokeriopai stengiasi, kad 1 dalyje nurodyta ataskaita būtų viešai paskelbta per 12 mėnesių nuo avarijos dienos. Jei galutinės ataskaitos neįmanoma pateikti laiku, per 12 mėnesių nuo avarijos dienos paskelbiama laikinoji ataskaita.

3.   Tyrimui vadovaujančios valstybės narės tyrimo įstaiga siunčia galutinės, supaprastintos arba laikinosios ataskaitos kopiją Komisijai. Tokia įstaiga atsižvelgia į galimas Komisijos pastabas dėl galutinės ataskaitos, kad redakcinė kokybė būtų pagerinta taip, kaip būtų geriausia siekiant šios direktyvos tikslo.

15 straipsnis

Saugumo rekomendacijos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad konkretūs subjektai, kuriems tyrimo įstaigos pateikė saugumo rekomendacijas, tinkamai atsižvelgtų į jas ir prireikus imtųsi atitinkamų tolesnių veiksmų pagal Bendrijos ir tarptautinę teisę.

2.   Prireikus tyrimo įstaiga arba Komisija teikia saugumo rekomendacijas remdamasi abstrakčia duomenų analize.

3.   Saugumo rekomendacija jokiomis aplinkybėmis nenustatoma atsakomybė arba kaltė dėl avarijos.

16 straipsnis

Išankstinio perspėjimo sistema

Nepažeidžiant valstybės narės tyrimo įstaigos teisės duoti išankstinį perspėjimą, jei, jos nuomone, reikia imtis skubių veiksmų Bendrijos lygiu siekiant išvengti naujų avarijų pavojaus, ji bet kuriuo saugumo tyrimo etapu nedelsdama informuoja Komisiją, kad reikia duoti išankstinį perspėjimą.

Jei būtina, Komisija visų valstybių narių atsakingosioms institucijoms, laivybos pramonei ir kitoms susijusioms šalims pateikia įspėjamąjį raštą.

17 straipsnis

Europos avarijų jūroje duomenų bazė

1.   Duomenys apie jūrų laivų avarijas ir incidentus saugomi Europos elektroninėje duomenų bazėje „Europos informacinė bazė apie jūrų laivų avarijas“ (toliau — EMCIP), kurią sukurs Komisija, ir analizuojami naudojantis ja.

2.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie institucijas, kurios turės teisę naudotis duomenų baze.

3.   Valstybių narių tyrimo įstaigos praneša Komisijai apie jūrų laivų avarijas ir incidentus naudodamos II priede pateiktą formą. Jos taip pat pateikia Komisijai duomenis, gautus atliekant saugumo tyrimus, naudodamos EMCIP duomenų bazės struktūrą.

4.   Komisija ir valstybės narės kuria duomenų bazę ir duomenų pranešimo per atitinkamą laiką metodą.

18 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2099/2002 (10).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

19 straipsnis

Teisė daryti pakeitimus

Atsižvelgdama į šios direktyvos apribojimus, Komisija gali keisti šioje direktyvoje naudojamas sąvokų apibrėžtis ir nuorodas į Bendrijos aktus ir TJO priemones siekdama suderinti jas su įsigaliojusiomis Bendrijos arba TJO priemonėmis.

Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant, tvirtinamos pagal 18 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Laikydamasi tokios pačios tvarkos, Komisija taip pat gali iš dalies keisti priedus.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsnį šiai direktyvai gali būti netaikomi TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso pakeitimai.

20 straipsnis

Papildomos priemonės

Šioje direktyvoje nėra nieko, kas draustų valstybei narei imtis papildomų, šioje direktyvoje nenurodytų priemonių dėl saugumo jūroje, jei tokios priemonės nepažeidžia šios direktyvos ar kokiu kitu būdu nedaro neigiamos įtakos jos tikslo įgyvendinimui.

21 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas pagal šią direktyvą, ir imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

22 straipsnis

Galiojančių teisės aktų pakeitimai

1.   Direktyvos 1999/35/EB 12 straipsnis išbraukiamas.

2.   Direktyvos 2002/59/EB 11 straipsnis išbraukiamas.

23 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės iki ... (11) priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais įgyvendinama ši direktyva.

Valstybės narės, priimdamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

24 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

25 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

...

Tarybos vardu

Pirmininkas

...

---

(1)  OL C 318, 2006 12 23, p. 195.

1

(2)  OL C 229, 2006 9 22, p. 38.

2

(3)  2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2008 m. birželio 6 d. Tarybos bendroji pozicija ir ... Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(4)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 730.

4

(5)  OL L 138, 1999 6 1, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/84/EB (OL L 324, 2002 11 29, p. 53).

5

(6)  OL L 208, 2002 8 5, p. 10.

6

(7)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1891/2006 (OL L 394, 2006 12 30, p. 1).

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).

8

(9)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

9

(10)  OL L 324, 2002 11 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 93/2007 (OL L 22, 2007 1 31, p. 12).

10

(11)  OL: 24 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

11

---

I PRIEDAS

SAUGUMO TYRIMO ATASKAITOS TURINYS

Įvadas

Ataskaitoje nurodomas pagrindinis saugumo tyrimo tikslas, t. y., kad saugumo rekomendacija jokiais atvejais nesukuria prezumpcijos dėl atsakomybės ar kaltės ir, kad nei ataskaitos turiniu, nei stiliumi nebuvo siekiama, kad ją būtų galima naudoti teismo procese.

(Ataskaitoje neturėtų būti jokių nuorodų į liudytojų parodymus; nei vienas iš joje nurodytų asmenų neturėtų būti siejamas su asmeniu, kuris davė parodymus saugumo tyrimo metu).

1.   Trumpas įvykio aprašymas

Šioje dalyje apibūdinami jūrų laivo avarijos arba incidento pagrindiniai faktai: kas atsitiko, kada, kur ir kaip tai įvyko; joje taip pat nurodoma, ar dėl to kas žuvo ar susižeidė, ar buvo padaryta žala laivui, kroviniui, trečiajai šaliai ar aplinkai.

2.   Faktinė informacija

Šioje dalyje yra keli atskiri skirsniai, kuriuose pateikiama išsami informacija — ją tyrimo įstaiga laiko faktine ir naudojasi atlikdama analizę bei siekdama geriau suprasti situaciją.

Tuose skirsniuose nurodoma visų pirma tokia informacija:

| 2.1. | Duomenys apie laivą
  Vėliava ir (arba) registracija;
  Identifikaciniai duomenys;
  Pagrindinės charakteristikos;
  Savininkai ir operatoriai;
  Informacija apie laivo pastatymą;
  Minimalus saugus įgulos narių skaičius;
  Leistinas krovinys. |
| --- | --- |

2.1.

Duomenys apie laivą

Vėliava ir (arba) registracija;

Identifikaciniai duomenys;

Pagrindinės charakteristikos;

Savininkai ir operatoriai;

Informacija apie laivo pastatymą;

Minimalus saugus įgulos narių skaičius;

Leistinas krovinys.

| 2.2. | Reiso duomenys
  Įplaukimo uostai;
  Reiso rūšis;
  Informacija apie krovinį;
  Įgula. |
| --- | --- |

2.2.

Reiso duomenys

Įplaukimo uostai;

Reiso rūšis;

Informacija apie krovinį;

Įgula.

| 2.3. | Informacija apie jūrų laivo avariją arba incidentą
  Jūrų laivo avarijos arba incidento rūšis;
  Data ir laikas;
  Jūrų laivo avarijos arba incidento padėtis ir vieta;
  Išorės ir vidaus aplinka;
  Laivo eksploatavimas ir reiso segmentas;
  Vieta laive;
  Informacija apie žmogiškuosius faktorius;
  Pasekmės (žmonėms, laivui, kroviniui, aplinkai, kitiems). |
| --- | --- |

2.3.

Informacija apie jūrų laivo avariją arba incidentą

Jūrų laivo avarijos arba incidento rūšis;

Data ir laikas;

Jūrų laivo avarijos arba incidento padėtis ir vieta;

Išorės ir vidaus aplinka;

Laivo eksploatavimas ir reiso segmentas;

Vieta laive;

Informacija apie žmogiškuosius faktorius;

Pasekmės (žmonėms, laivui, kroviniui, aplinkai, kitiems).

| 2.4. | Kranto administracijos veikla ir reakcija įvykus nelaimei
  Dalyvavę subjektai;
  Naudotos priemonės;
  Reagavimo greitis;
  Veiksmai, kurių imtasi;
  Pasiekti rezultatai. |
| --- | --- |

2.4.

Kranto administracijos veikla ir reakcija įvykus nelaimei

Dalyvavę subjektai;

Naudotos priemonės;

Reagavimo greitis;

Veiksmai, kurių imtasi;

Pasiekti rezultatai.

3.   Aplinkybės

Šioje dalyje atkuriama jūrų laivo avarijos arba incidento chronologiška veiksmų seka iki avarijos arba incidento, per avariją arba incidentą ir po avarijos ar incidento, apibūdinama kiekvieno veikėjo (t. y. asmenų, medžiagos, aplinkos, įrangos arba išorės veiksnių) įtaka. Šioje dalyje aptariamas laikotarpis priklauso nuo tų konkrečių avarinių įvykių, kurie turėjo tiesioginės įtakos jūrų laivo avarijai arba incidentui, laiko. Taip pat šioje dalyje pateikiama susijusi išsami informacija apie vykdytą saugumo tyrimą, įskaitant apžiūrų ar tyrimų rezultatus.

4.   Analizė

Šioje dalyje esančiuose skirsniuose pateikiama kiekvieno avarinio įvykio analizė su visų susijusių tyrimo metu atliktų apžiūrų ar saugumo tyrimų rezultatų komentarais ir visų saugumo veiksmų, kurių galbūt jau buvo imtasi siekiant išvengti jūrų laivų avarijų, komentarai.

Tokiuose skirsniuose aptariami šie klausimai:

| — | avarinio įvykio kontekstas ir aplinka; |
| --- | --- |

—

avarinio įvykio kontekstas ir aplinka;

| — | asmenų klaidingi veiksmai ir neveikimas, įvykiai susiję su pavojinga medžiaga, poveikiu aplinkai, įrangos gedimu ir išorės veiksniais; |
| --- | --- |

—

asmenų klaidingi veiksmai ir neveikimas, įvykiai susiję su pavojinga medžiaga, poveikiu aplinkai, įrangos gedimu ir išorės veiksniais;

| — | papildomi veiksniai, susiję su asmenų atliekamomis funkcijomis, laivo valdymu, pakrantės vadovybe arba teisės aktais. |
| --- | --- |

—

papildomi veiksniai, susiję su asmenų atliekamomis funkcijomis, laivo valdymu, pakrantės vadovybe arba teisės aktais.

Pasinaudojant analize ir komentarais, ataskaitoje pateikiamos loginės išvados, kuriose nustatomi visi prie avarijos prisidėję, taip pat rizikos aspektą turintys veiksniai, kuriems taikomi barjerai siekiant išvengti avarinio įvykio ir (arba) siekiant panaikinti arba sumažinti tokios rizikos pasekmes yra laikomi netinkamais arba laikoma, kad jų nėra.

5.   Išvadų apibendrinimas

Šioje dalyje apibendrinami nustatyti prie avarijos prisidėję veiksniai, barjerų (esminių, funkcinių, simbolinių arba procedūrinių) nebuvimas ar nepakankamumas; tokių veiksnių atžvilgiu turėtų būti sukurti saugumo veiksmai, kurie padėtų išvengti jūrų laivų avarijų.

6.   Saugumo rekomendacijos

Prireikus, šioje ataskaitos dalyje pateikiamos saugumo rekomendacijos, sukurtos remiantis atlikta analize ir padarytomis išvadomis bei susijusios su konkrečiomis temomis, pavyzdžiui, su teisės aktais, konstrukcija, procedūromis, tikrinimu, valdymu, sveikata ir sauga darbe, mokymais, remonto darbais, priežiūra, kranto paslaugomis ir reagavimu nelaimės atveju.

Saugumo rekomendacijos skirtos tiems, kas galėtų geriausiai jas įgyvendinti, pavyzdžiui, laivų savininkams, valdytojams, pripažintoms organizacijoms, jūrų valdymo institucijoms, laivų eismo tarnyboms, įstaigoms, teikiančioms pagalbą nelaimės atveju, tarptautinėms jūrų organizacijoms ir Europos institucijoms, siekiant išvengti jūrų laivų avarijų.

Šioje dalyje taip pat pateikiamos laikinos saugumo rekomendacijos, jei jos buvo pateiktos saugumo tyrimo metu, arba saugumo tyrimo metu taikyti saugumo veiksmai.

7.   Priedėliai

Prireikus, prie ataskaitos popierinėje ir (arba) elektroninėje formoje pateikiamas šis nebaigtinis informacijos sąrašas:

| — | fotografijos, filmuota medžiaga, garso įrašai, žemėlapiai, brėžiniai; |
| --- | --- |

—

fotografijos, filmuota medžiaga, garso įrašai, žemėlapiai, brėžiniai;

| — | taikomi standartai; |
| --- | --- |

—

taikomi standartai;

| — | naudojamos techninės sąvokos ir sutrumpinimai; |
| --- | --- |

—

naudojamos techninės sąvokos ir sutrumpinimai;

| — | specialūs saugumo tyrimai; |
| --- | --- |

—

specialūs saugumo tyrimai;

| — | papildoma informacija. |
| --- | --- |

—

papildoma informacija.

---

II PRIEDAS

PRANEŠIMO APIE JŪRŲ LAIVO AVARIJĄ ARBA INCIDENTĄ DUOMENYS

(sudaro Europos informacinės bazės apie jūrų laivų avarijas dalį)

| Pastaba: | Jei punkto numeris yra pabrauktas, reikia pateikti informaciją apie kiekvieną laivą (jei tą pačią avariją patyrė arba tame pačiame incidente dalyvavo daugiau kaip vienas laivas).






  01. | Atsakingoji valstybė narė ir (arba) kontaktinis asmuo |
| --- | --- | --- |
| 02. | Tyrimą atliekanti valstybė narė |
| 03. | Valstybės narės vaidmuo |
| 04. | Susijusi pakrantės valstybė |
| 05. | Iš esmės suinteresuotų valstybių skaičius |
| 06. | Iš esmės suinteresuotos valstybės |
| 07. | Pranešimą pateikianti organizacija |
| 08. | Pranešimo pateikimo laikas |
| 09. | Pranešimo data |
| 10. | Laivo pavadinimas |
| 11. | TJO numeris ir (arba) šaukiniai |
| 12. | Laivo vėliava |
| 13. | Jūrų laivo avarijos arba incidento rūšis |
| 14. | Laivo tipas |
| 15. | Jūrų laivo avarijos arba incidento data |
| 16. | Jūrų laivo avarijos arba incidento laikas |
| 17. | Pozicija: platuma |
| 18. | Pozicija: ilguma |
| 19. | Jūrų laivo avarijos arba incidento vieta |
| 20. | Išvykimo uostas |
| 21. | Paskirties uostas |
| 22. | Laivų eismo sistema |
| 23. | Reiso segmentas |
| 24. | Laivo valdymas |
| 25. | Vieta laive |
| 26. | Žuvusiųjų skaičius:






  — | Įgula |

Pastaba:

Jei punkto numeris yra pabrauktas, reikia pateikti informaciją apie kiekvieną laivą (jei tą pačią avariją patyrė arba tame pačiame incidente dalyvavo daugiau kaip vienas laivas).

01.

Atsakingoji valstybė narė ir (arba) kontaktinis asmuo

02.

Tyrimą atliekanti valstybė narė

03.

Valstybės narės vaidmuo

04.

Susijusi pakrantės valstybė

05.

Iš esmės suinteresuotų valstybių skaičius

06.

Iš esmės suinteresuotos valstybės

07.

Pranešimą pateikianti organizacija

08.

Pranešimo pateikimo laikas

09.

Pranešimo data

10.

Laivo pavadinimas

11.

TJO numeris ir (arba) šaukiniai

12.

Laivo vėliava

13.

Jūrų laivo avarijos arba incidento rūšis

14.

Laivo tipas

15.

Jūrų laivo avarijos arba incidento data

16.

Jūrų laivo avarijos arba incidento laikas

17.

Pozicija: platuma

18.

Pozicija: ilguma

19.

Jūrų laivo avarijos arba incidento vieta

20.

Išvykimo uostas

21.

Paskirties uostas

22.

Laivų eismo sistema

23.

Reiso segmentas

24.

Laivo valdymas

25.

Vieta laive

26.

Žuvusiųjų skaičius:

—

Įgula

| — | Keleiviai |
| --- | --- |

—

Keleiviai

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

27.

Sunkūs sužalojimai:

| — | Įgula |
| --- | --- |

—

Įgula

| — | Keleiviai |
| --- | --- |

—

Keleiviai

| — | Kiti |
| --- | --- |

—

Kiti

28.

Tarša

29.

Žala laivui

30.

Žala kroviniui

31.

Kita žala

32.

Trumpas jūrų laivo avarijos arba incidento apibūdinimas

---

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I.   ĮVADAS

Pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą (EB steigimo sutarties 251 straipsnis) 2007 m. birželio 7 d. Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl Direktyvos, nustatančios pagrindinius principus, taikomus nelaimingų atsitikimų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančios direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB (1). Atlikus teisinį/lingvistinį redagavimą, Taryba savo bendrąją poziciją patvirtino 2008 m. birželio 6 d.

Priimdama savo poziciją, Taryba atsižvelgė į Europos Parlamento nuomonę, priimtą pirmuoju svarstymu 2007 m. balandžio 25 d. (2), bei į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (3) ir Regionų komiteto nuomones (4). Be to, svarstydama siūlomą direktyvą ji išnagrinėjo Komisijos atliktą poveikio tyrimą.

Pasiūlymu siekiama pagerinti saugumą nustatant aiškias visos Bendrijos masto taisykles dėl nepriklausomų techninių tyrimų, atliekamų įvykus avarijoms ir incidentams jūroje. Tokių techninių tyrimų tikslas yra ne nustatyti civilinę ar baudžiamąją atsakomybę, bet nustatyti aplinkybes ir išnagrinėti nelaimingų atsitikimų ir incidentų jūroje priežastis, kad būtų galima padaryti atitinkamas išvadas. Pasiūlymas parengtas laikantis tarptautinės jūrų teisės nuostatų ir pagal TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekse nustatytas sąvokų apibrėžtis ir rekomendacijas.

II.   BENDROSIOS POZICIJOS ANALIZĖ

Taryba pritaria Komisijos pasiūlyme nustatytam tikslui ir pagrindiniams jo elementams, kuriais nustatomas tinkamas mechanizmas, užtikrinantis, kad su nelaimingais atsitikimais ir avarijomis susijusi patirtis būtų kaupiama siekiant užkirsti kelią tokiems nelaimingiems atsitikimams ateityje. Tačiau dėl Tarybos priimto požiūrio tekste reikėjo atlikti tam tikrus pakeitimus, visų pirma siekiant užtikrinti tyrimą vykdančios įstaigos nepriklausomybę ir teisę veikti savo nuožiūra.

Tarybos organams nagrinėjant siūlomą direktyvą šie klausimai buvo laikomi svarbiausiais ir jie atsispindi Tarybos bendrojoje pozicijoje:

Taryba laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į teisės akto pobūdį, atliekant saugumo tyrimus valstybės narės, visų pirma jų atitinkamos tyrimą vykdančios įstaigos, turėtų turėti tam tikro lankstumo ir laisvės veikti savo nuožiūra. Kitaip nei pirminiame pasiūlyme, kuriame buvo numatytas privalomas saugumo tyrimų atlikimas rimtų ir labai rimtų avarijų ir incidentų jūroje atveju, tekste, dėl kurio susitarė Taryba, privalomas saugumo tyrimų atlikimas numatytas tik labai rimtų avarijų ir incidentų jūroje atveju, o visais kitais avarijų ir incidentų jūroje atvejais tyrimą vykdanti įstaiga įpareigojama nuspręsti — vykdyti saugumo tyrimą ar nevykdyti, atsižvelgiant visų pirma į avarijos ar incidento rimtumą ir galimybę padaryti naudingas išvadas. Be to, Tarybos nuomone, nereikia nelaimės signalų išskirti kaip konkrečios incidentų, kuriems reikia taikyti saugumo tyrimus, kategorijos.

Be to, ir atsižvelgdama į geležinkelių sektoriaus pavyzdį (5), Taryba laikosi nuomonės, kad derėtų pabrėžti, jog tyrimą vykdanti įstaiga organizaciniu bei teisinės struktūros atžvilgiu ir priimant sprendimus nepriklauso nuo jokios šalies, kurios interesai galėtų prieštarauti jai pavestai užduočiai siekiant nešališkai atlikti saugumo tyrimus. Daroma prielaida, kad kiekviena valstybė narė atsižvelgdama į savo organizacinę struktūrą įsteigia tyrimą vykdančią įstaigą — viešą struktūrą, ir suteikia jai kuo didesnę autonomiją įstaigos vidaus tvarkai nusistatyti. Ši struktūra gali būti susieta su didesne organizacija, pavyzdžiui, ministerija arba administracine įstaiga, tačiau jai turės būti taikomos nuostatos, garantuojančios jos nepriklausomumą, visų pirma nuo kitų administracinių institucijų, kurios pagal savo kompetenciją tikėtinai gali domėtis nelaimingais atsitikimais jūroje. Siekiant proporcingumo valstybės narės, kurios neturi laivų, plaukiančių su jų vėliava, nurodo nepriklausomą pagrindinį punktą, su kuriuo galima bendradarbiauti vykdant saugumo tyrimus, susijusius su tos valstybės narės interesais.

Atitinkamai atsižvelgdama į Bendrijos įstatyme nustatytus reikalavimus saugumo tyrimams oro transporto ir geležinkelių sektoriuose, Taryba pritaria Europos Parlamentui, kad saugumo tyrimus reikia skirti nuo kriminalinių tyrimų ar kitų procesų, kurių tikslas yra nustatyti atsakomybę ir kaltę. Bendrosios pozicijos tekste nustatyta, kad pagal šią direktyvą vykdomais tyrimais nesiekiama nieko kito, kaip nustatyti avarijų priežastis. Kita vertus, tekste nustatyta, kad tyrimo įstaiga neturėtų atsisakyti teikti pilną ataskaitą apie priežastis, jeigu iš tyrimų rezultatų galima daryti išvadą apie kaltę ir atsakomybę — tai atitinka ir TJO Jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo kodekso nuostatas. Jeigu nacionalinėje teisėje nėra aiškiai atskirti saugumo tyrimai nuo kriminalinių ar kitų administracinių tyrimų, valstybės narės, apibrėždamos saugumo tyrimų teisinį statusą turi užtikrinti, kad šiuos tyrimus būtų galima vykdyti kuo veiksmingiau ir greičiau ir kad jų nepagrįstai netrukdytų ir nestabdytų kiti tyrimai.

Atsižvelgdama į direktyvos taikymo sritį, Taryba į savo bendrąją poziciją įtraukia mažus žvejybinius laivus, ilgesnius nei 15 m, ne tik ilgesnius nei 24 m laivus. Tai padaryta siekiant suderinti nuostatas su Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą projekto nuostatomis. Šiame direktyvos projekte nustatyta, kad tokie laivai privalo būti aprūpinti AIS (automatine identifikavimo sistema), kad būtų daugiau galimybių vykdyti jų stebėseną ir siekiant užtikrinti didesnį jų saugumą tais atvejais, kai laivai plaukioja arti vieni kitų. Todėl jiems turėtų būti taikoma direktyva dėl nelaimingų atsitikimų tyrimo.

Atsižvelgdama į avarijų ir incidentų jūroje tyrimo metodiką, Taryba laikosi nuomonės, kad reikia numatyti tam tikrą lankstumą, kartu nustatant pagrindą nuolatiniam keitimuisi patirtimi. Palyginus su pirminiu pasiūlymu, Valstybėms narėms suteikiama daugiau veikimo laisvės įgyvendinant bendrą metodiką, rengiamą padedant Europos jūrų saugumo agentūrai ir priimamą pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Kita vertus, Komisija ir valstybės narės, remdamosi atliekant saugumo tyrimus įgyta patirtimi, parengs procesų ir geriausių praktikų, taikytinų įgyvendinant bendrą metodiką, gaires.

III.   PAKEITIMAI

Tardamasi dėl bendrosios pozicijos, Taryba atsižvelgė į Europos Parlamento pasiūlymo pirmame svarstyme pareikštas nuomones. Šie EP nuomonės elementai įtraukti į bendrąją poziciją, kai kurie jų įtraukti iš dalies ar iš esmės: 3, 9, 10, 11, 22 ir 23 pakeitimai.

Tačiau daug kitų pakeitimų buvo Tarybai nepriimtini. Atsižvelgdama į 2 ir 19 pakeitimus, Taryba laikosi nuomonės, kad bendra metodika neturi apimti saugumo tyrimų rezultatų, bet veikiau būti skirta procedūriniams aspektams. Tarybos nuomone 5 ir 8 pakeitimai nėra suderinami su jos požiūriu į kriminalinių ir techninių tyrimų atskyrimo principą. 7 ir 20 pakeitimai nepriimtini, nes Taryba laikosi nuomonės, kad netinka šioje direktyvoje nurodyti konkrečias Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) pareigas. 12 ir 13 pakeitimai apribotų tyrimų įstaigos darbo metodus, arba yra pernelyg preskriptyvūs. 14 ir 26 pakeitimams negali būti pritarta, nes Taryba teikia ypatingai didelę reikšmę tyrimo įstaigos nešališkumo principui ir laikosi nuomonės, kad kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo administracinę struktūrą, turi nuspręsti dėl šios įstaigos įkūrimo. 16 pakeitimas nesuderinamas su poreikiu laikytis nacionalinės teisės.

Keli kiti pakeitimai (4, 6, 15, 17, 18 ir 24) buvo nepriimti arba todėl, kad nebuvo pakankamai aiškūs, arba todėl, kad neatitinka Tarybos nuostatos, jog tekstas turėtų būti glaustas.

IV.   IŠVADA

Taryba laikosi nuomonės, kad bendrosios pozicijos tekstas yra tinkamas ir suderintas. Ji pritaria Europos Parlamento nuostatai, kad reikia nustatyti sistemą, kuri užtikrintų greitą avarijų ir nelaimingų atsitikimų saugumo tyrimų atlikimą. Į bendrąją poziciją įtraukti kai kurie EP pirmuoju svarstymu priimti pakeitimai.

Taryba dar kartą patvirtina savo pasiryžimą pradėti derybas su Europos Parlamentu dėl teksto, kad kuo greičiau būtų pasiektas susitarimas.

---

(1)  2006 m. vasario 13 d. Komisija pateikė pasiūlymą.

(2)  Dok. 8724/07 CODEC 389 MAR 28 ENV 206 (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

(3)  2006 m. rugsėjo 13 d. CESE 1177/2006 (OL C 318, 2006 12 23, p. 195–201).

(4)  2006 m. birželio 15 d. CdR 43/2006 (OL C 229, 2006 9 22, p. 38).

(5)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) 21 straipsnis (OL L 164, 2004 4 30).

---