# Euroopa Liidu C 219/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 219 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide28. august 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 219

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide28. august 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 219/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5231 — Bain Capital/D&M) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5210 — Siemens/Ortner/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5010 — Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.5121 — News Corp/Premiere) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.5114 — Pernod Ricard/V&S) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 219/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5231 — Bain Capital/D&M) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5210 — Siemens/Ortner/JV) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5010 — Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.5121 — News Corp/Premiere) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.5114 — Pernod Ricard/V&S) (
  1
  )

1

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 219/06 | Euro vahetuskurss | 4 |
| 2008/C 219/07 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 405. istungil 20. märtsil 2006 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva otsuse eelnõu kohta | 5 |
| 2008/C 219/08 | EFTA riikide esindaja seisukoht, mis on seotud juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva esialgse otsuse eelnõuga — Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 20. märtsi 2006. aasta istungil esitatud | 6 |
| 2008/C 219/09 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)) | 7 |
| 2008/C 219/10 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 406. istungil 27. märtsil 2006 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva otsuse eelnõu kohta | 9 |
| 2008/C 219/11 | EFTA riikide esindaja seisukoht, mis on seotud juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva esialgse otsuse eelnõuga — Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 27. märtsi 2006. aasta istungil esitatud | 10 |
| 2008/C 219/12 | Kokkuvõte komisjoni otsusest 29. märts 2006 mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH suhtes (Juhtum nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 219/13 | Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 16. jaanuari 2008. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Itaalia | 16 |
| 2008/C 219/14 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21) | 17 |
| 2008/C 219/15 | Kokkuvõte komisjoni otsusest 30. jaanuar 2008, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling) (
  1
  ) | 18 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 219/16 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 219/17 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 219/18 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 219/19 | Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Itaalia muudab avaliku teenindamise kohustust regulaarlennuliinidel Trapani–Rooma ja vastupidi, Trapani–Cagliari ja vastupidi, Trapani–Bari ja vastupidi ning Trapani–Milano ja vastupidi | 29 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 219/06

Euro vahetuskurss

4

2008/C 219/07

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 405. istungil 20. märtsil 2006 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva otsuse eelnõu kohta

5

2008/C 219/08

EFTA riikide esindaja seisukoht, mis on seotud juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva esialgse otsuse eelnõuga — Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 20. märtsi 2006. aasta istungil esitatud

6

2008/C 219/09

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

7

2008/C 219/10

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 406. istungil 27. märtsil 2006 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva otsuse eelnõu kohta

9

2008/C 219/11

EFTA riikide esindaja seisukoht, mis on seotud juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva esialgse otsuse eelnõuga — Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 27. märtsi 2006. aasta istungil esitatud

10

2008/C 219/12

Kokkuvõte komisjoni otsusest 29. märts 2006 mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH suhtes (Juhtum nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra) (
  1
  )

1

11

2008/C 219/13

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 16. jaanuari 2008. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling käsitleva otsuse eelnõu kohta — Ettekandja: Itaalia

16

2008/C 219/14

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling kohta (vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

17

2008/C 219/15

Kokkuvõte komisjoni otsusest 30. jaanuar 2008, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga (Juhtum nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling) (
  1
  )

1

18

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 219/16

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

21

2008/C 219/17

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

24

2008/C 219/18

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

27

2008/C 219/19

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele — Itaalia muudab avaliku teenindamise kohustust regulaarlennuliinidel Trapani–Rooma ja vastupidi, Trapani–Cagliari ja vastupidi, Trapani–Bari ja vastupidi ning Trapani–Milano ja vastupidi

29

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 219/20 | Regulaarlendude teenindamine — Ahvenamaa maakonnavalitsuse väljakuulutatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendude teenindamisega Mariehamni (Ahvenamaa) ja Stockholm/Arlanda (Rootsi) vahel (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 219/21 | P-Lissabon: Regulaarlendude korraldamine — Hanketeade, mille Portugal avaldab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt rahvusvahelise avaliku hankemenetluse raames regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 219/22 | Regulaarlennuteenuste osutamine — Ühendkuningriigi väljakuulutatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendude teenindamisega marsruutidel: Stornoway–Benbecula ja Benbecula–Barra (Šotimaa) (
  1
  ) | 34 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 219/23 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5303 — Arques/SHC) (
  1
  ) | 36 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 219/20

Regulaarlendude teenindamine — Ahvenamaa maakonnavalitsuse väljakuulutatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendude teenindamisega Mariehamni (Ahvenamaa) ja Stockholm/Arlanda (Rootsi) vahel (
  1
  )

1

30

2008/C 219/21

P-Lissabon: Regulaarlendude korraldamine — Hanketeade, mille Portugal avaldab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt rahvusvahelise avaliku hankemenetluse raames regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon (
  1
  )

1

32

2008/C 219/22

Regulaarlennuteenuste osutamine — Ühendkuningriigi väljakuulutatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendude teenindamisega marsruutidel: Stornoway–Benbecula ja Benbecula–Barra (Šotimaa) (
  1
  )

1

34

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 219/23

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5303 — Arques/SHC) (
  1
  )

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5231 — Bain Capital/D&M)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/01)

13. augustil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5231 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5231 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5210 — Siemens/Ortner/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/02)

31. juulil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid saksa keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5210 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5210 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5010 — Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/03)

14. juulil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5010 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5010 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.5121 — News Corp/Premiere)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/04)

25. juunil 2008 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõige 1 koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitmeid võimalusi otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitmeid võimalusi otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil dokumendinumbri 32008M5121 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil dokumendinumbri 32008M5121 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.5114 — Pernod Ricard/V&S)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/05)

17 juulil 2008 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõige 1 koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitmeid võimalusi otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitmeid võimalusi otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil dokumendinumbri 32008M5114 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil dokumendinumbri 32008M5114 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/4

---

Euro vahetuskurss (1)

27. august 2008

(2008/C 219/06)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4767 |
| JPY | Jaapani jeen | 160,98 |
| DKK | Taani kroon | 7,4589 |
| GBP | Inglise nael | 0,7997 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3877 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6132 |
| ISK | Islandi kroon | 121,69 |
| NOK | Norra kroon | 7,926 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,533 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 235,71 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7035 |
| PLN | Poola zlott | 3,327 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5475 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,315 |
| TRY | Türgi liir | 1,7595 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7114 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5417 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,53 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,103 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0914 |
| KRW | Korea won | 1 597,42 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,4775 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,0977 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,1644 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 526,57 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9898 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,34 |
| RUB | Vene rubla | 36,295 |
| THB | Tai baht | 50,274 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3959 |
| MXN | Mehhiko peeso | 14,9634 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4767

JPY

Jaapani jeen

160,98

DKK

Taani kroon

7,4589

GBP

Inglise nael

0,7997

SEK

Rootsi kroon

9,3877

CHF

Šveitsi frank

1,6132

ISK

Islandi kroon

121,69

NOK

Norra kroon

7,926

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,533

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

235,71

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7035

PLN

Poola zlott

3,327

RON

Rumeenia leu

3,5475

SKK

Slovakkia kroon

30,315

TRY

Türgi liir

1,7595

AUD

Austraalia dollar

1,7114

CAD

Kanada dollar

1,5417

HKD

Hong Kongi dollar

11,53

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,103

SGD

Singapuri dollar

2,0914

KRW

Korea won

1 597,42

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,4775

CNY

Hiina jüaan

10,0977

HRK

Horvaatia kuna

7,1644

IDR

Indoneesia ruupia

13 526,57

MYR

Malaisia ringit

4,9898

PHP

Filipiini peeso

67,34

RUB

Vene rubla

36,295

THB

Tai baht

50,274

BRL

Brasiilia reaal

2,3959

MXN

Mehhiko peeso

14,9634

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/5

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 405. istungil 20. märtsil 2006 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva otsuse eelnõu kohta

(2008/C 219/07)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega asjaomase turu kohta:






  a) | tooteturg; |
| --- | --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega asjaomase turu kohta:

a)

tooteturg;

| b) | geograafiline turg. |
| --- | --- |

b)

geograafiline turg.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega, et Tomral oli kõnealuses viies riigis joogipakendite kogumisseadmete turul valitsev seisund. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega, et Tomral oli kõnealuses viies riigis joogipakendite kogumisseadmete turul valitsev seisund. Vähemus jääb erapooletuks.

| 3. | Enamus nõuandekomitee liikmetest nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevuse eesmärk ja tulemus oli piirata Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 tähenduses konkurentsi. Vähemus ei ole selle väitega nõus. |
| --- | --- |

3.

Enamus nõuandekomitee liikmetest nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevuse eesmärk ja tulemus oli piirata Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 tähenduses konkurentsi. Vähemus ei ole selle väitega nõus.

| 4. | Enamus nõuandekomitee liikmetest nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevus on olnud suuteline tunduvalt mõjutama ELi liikmesriikide ja EMP lepingu lepinguosaliste vahelist kaubandust. Vähemus ei ole selle väitega nõus. |
| --- | --- |

4.

Enamus nõuandekomitee liikmetest nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevus on olnud suuteline tunduvalt mõjutama ELi liikmesriikide ja EMP lepingu lepinguosaliste vahelist kaubandust. Vähemus ei ole selle väitega nõus.

| 5. | Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise raskuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus. |
| --- | --- |

5.

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise raskuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus.

| 6. | Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise kestuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus. |
| --- | --- |

6.

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise kestuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus.

| 7. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

| 8. | Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/6

---

EFTA riikide esindaja seisukoht, mis on seotud juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva esialgse otsuse eelnõuga

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 20. märtsi 2006. aasta istungil esitatud

(2008/C 219/08)

| 1. | EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega asjaomase turu kohta:






  a) | tooteturg; |
| --- | --- | --- |

1.

EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega asjaomase turu kohta:

a)

tooteturg;

| b) | geograafiline turg. |
| --- | --- |

b)

geograafiline turg.

| 2. | EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega, et ettevõtjal Tomra oli kõnealuses viies riigis joogipakendite kogumisseadmete turul valitsev seisund. |
| --- | --- |

2.

EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega, et ettevõtjal Tomra oli kõnealuses viies riigis joogipakendite kogumisseadmete turul valitsev seisund.

| 3. | EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevuse eesmärk ja tulemus oli piirata konkurentsi Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 tähenduses. |
| --- | --- |

3.

EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevuse eesmärk ja tulemus oli piirata konkurentsi Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 54 tähenduses.

| 4. | EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevus on suutnud tunduvalt mõjutada ELi liikmesriikide ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosaliste vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

4.

EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega, et Tomra tegevus on suutnud tunduvalt mõjutada ELi liikmesriikide ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguosaliste vahelist kaubandust.

| 5. | EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega rikkumise raskuse küsimuses. |
| --- | --- |

5.

EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega rikkumise raskuse küsimuses.

| 6. | EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega rikkumise kestuse küsimuses. |
| --- | --- |

6.

EFTA riikide esindaja nõustub komisjoni järeldusega rikkumise kestuse küsimuses.

| 7. | EFTA riikide esindaja soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

EFTA riikide esindaja soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

| 8. | EFTA riikide esindaja palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

8.

EFTA riikide esindaja palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/7

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21))

(2008/C 219/09)

Käesolev menetlus tulenes äriühingu Prokent AG 26. märtsil 2001. aastal esitatud kaebusest äriühingu Tomra Group (1) vastu. Kaebuses käsitlesti algselt ärihingu Tomra valitseva seisundi kuritarvitamist nn taaraautomaatide ja nendega seotud toodete, eelkõige teenindusruumi seadmete tarneturul, takistades konkurentide turulepääsu.

Komisjon võttis seisukoha, et vastavalt EMP lepingu artiklile 56 kuulub kõnealune juhtum tema pädevusse (2) ja algatas uurimise. Seejärel järeldas komisjon, et äriühing Tomra oli valitsev ettevõtja nii ELis kui ka EFTA riikide territooriumil, ning osales mitmes ELi liikmesriigis konkrente tõrjuvas tegevuses, mis on käsitletav EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 rikkumisena. Komisjon leidis, et Tomra viis kõnealust strateegiat ellu eelkõige ainuõiguslike kokkulepete koguseliste kohustuste ja tagasiulatuvate hinna alandamise skeemide kaudu.

Komisjon esitas 1. septembril 2004. aastal vastuväiteavalduse, mis käsitles peamiselt Tomra poliitikat ja tegevust kuni 2003. aasta alguseni (3). Vastuväiteavaldus oli adresseeritud järgmistele äriühingutele i) Tomra Systems ASA; ii) Tomra Europe AS; iii) Tomra Systems BV; iv) Tomra Systems GmbH; v) Tomra Buttikksystemer AS; vi) Tomra System AS (DK); vii) Tomra Systems AB ja viii) Tomra Leergutsysteme GmbH.

Juurdepääs toimikule

13. septembriks 2004 oli kõigile vastuväiteavalduse adressaatidele antud täielik juurdepääs toimikule.

Vastamise tähtaeg

Pärast vastuväiteavalduse kättesaamist taotles Tomra vastamise taähtaja pikendamist kahe kuu võrra, minu arvates seda piisavalt põhjendamata. Siiski otsustasin erandkorras kõnealust tähtaega pikendada 14. novembrini 2004.

Pärast Tomra teise vastava taotluse esitamist nõustusin täiendava pikendamisega 22. novembrini 2004. Tomra oli teatanud, et üksikasjaliku teabe esitamiseks vastuväiteavaldusele vastamisel „pidi ta selle saama töötajatega peetud vestluste käigus, kel ei olnud kohustust andmeid säilitada (...) ja (et ta pidi) konsulteerima endiste töötajatega”. Leidsin, et vajadus viia läbi vestlusi võimaldab tähtaja pikendamist vastuväiteavaldusele vastamiseks ainult erandkorras. Olin nõus, et pikendamine oleks võimalik Tomra puhul võimalik, võttes arvesse ettevõtja suhteliselt hajusat juhtimisstruktuuri, kuid seda vaid piiratud ulatuses.

Ärakuulamine

Tomra taotles komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 12 kohast suulist ärakuulamist, mis toimus 7. detsembril 2004.

Kaebuse esitaja erandlik seisund käesolevas juhtumis

Nagu eespool juba märgitud, algatati käesolev menetlus äriühingu Prokent AG (kes on äriühingu Tomra konkurent Saksamaal) esitatud kaebuse põhjal. 2003. aasta septembris läks Prokent AG pankrotti ja tema üle omandas varade üleandmise teel kontrolli Saksa äriühing Wincor Nixdorf International GmbH. Komisjon sai 26. septembril 2003 teada, et äriühing Prokent AG oli algatanud enda likvideerimismenetluse.

Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 6 kohaselt saadeti 26. oktoobril 2004 vastuväiteavalduse mittekonfidentsiaalne versioon äriühingule Wincor Nixdorf International GmbH eeldades, et kõnealune äriühing on kaebuse esitaja õigusjärglane. Komisjon ei saanud kõnealuselt äriühingult märkusi ning äriühing ei avaldanud ka soovi ärakuulamisel osaleda.

6. mail 2005, s.o viis kuud pärast ärakuulamist, teatas üks advokaat komisjoni talitustele, et ta oli saanud volikirja äriühingult Prokent AG, kes ei olnud veel oma õigusvõimet kaotanud, äriühingu esindamiseks käesolevas konkurentsieeskirjade rikkumise menetluses. Lisaks taotles kõnealune advokaat komisjoni kõikide siiani vastu võetud otsuste ärakirjade esitamist. Seejärel saadeti advokaadile 27. mail 2005 vastuväiteavalduse mittekonfidentsiaalne versioon, andes talle võimaluse esitada märkusi kuni 24. juunini 2005. 15. juunil 2005 pikendati kõnealust tähtaega taotluse alusel 5. augustini 2005. Komisjoni talitused pakkusid äriühingule Prokent AG ka võimalust esitada juhtumi kohta suulisi tähelepanekuid kohtumisel, mis oleks toimunud komisjoni ruumides ja minu juuresolekul.

Prokent AG teavitas komisjoni 16. augustil 2005 faksi teel, et ta ei esita kirjalikke märkusi vastuväiteavaldusele. 18. novembri 2005. aasta e-kirjas keeldus Prokent ka komisjoni pakkumisest suuliste tähelepanekute esitamiseks.

Kuna komisjon oli kiiresti võtnud parandusmeetmeid, mille puhul võetakse arvesse asjaolu, et kaebuse esitaja ei olnud pärast pankrotti kaotanud juriidilise isiku staatust, leian, et kaebuse esitaja menetlusõigusi on käesolevas menetluses täielikult arvesse võetud.

Komisjoni lõplik seisukoht

Konkurentsi peadirektoraat on vastanud Tomra esitatud põhjendusele ja faktilistele andmetele oma kirjalikes vastustes ja ärakuulamisel. Selle tulemusena eemaldati Taani nende riikide loetelust, kus rikkumine aset leidis ja Tomra Taani tütarettevõtja Tomra System AS ei ole enam lõpliku otsuse adressaat.

Ülaltoodu valguses järeldan, et otsuse eelnõus on esitatud ainult sellised vastuväited, mille kohta pooled on saanud oma seisukoha teatavaks teha.

Leian, et on kinni peetud kõigi käesoleva menetluse osaliste õigusest olla ära kuulatud.

Brüssel, 22. märts 2006

Serge DURANDE

---

(1)  Edaspidi „Tomra”.

1

(2)  Äriühingu Tomra käive EFTA riikide territooriumil ei moodustanud 33 % või enam tema käibest EMPs. Mitmed Tomra konkurentided asuvad ELi liikmesriikides, kuid äriühingul Tomra oli ka tootmisharu ELi liikmesriigis.

2

(3)  2002. aasta aprillis pöördus Tomra juhtumile lahenduse leidmiseks komisjoni poole. Komisjon ei pidanud seda siis asjakohaseks ja otsustas siiski esitada vastuväiteavalduse.

3

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/9

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 406. istungil 27. märtsil 2006 esitatud arvamus juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva otsuse eelnõu kohta

(2008/C 219/10)

| 1. | Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise raskuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus, vähemus jääb menetlusest tulenevatel põhjustel erapooletuks. |
| --- | --- |

1.

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise raskuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus, vähemus jääb menetlusest tulenevatel põhjustel erapooletuks.

| 2. | Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga trahvi lähtesumma küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus. |
| --- | --- |

2.

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga trahvi lähtesumma küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus.

| 3. | Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise kestuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus. |
| --- | --- |

3.

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga rikkumise kestuse küsimuses. Vähemus ei ole selle väitega nõus.

| 4. | a) | Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga selles, et puuduvad raskendavad asjaolud. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga selles, et puuduvad raskendavad asjaolud. Vähemus jääb erapooletuks.

| b) | Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga selles, et puuduvad kergendavad asjaolud. Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

b)

Enamus nõuandekomitee liikmeid nõustub komisjoniga selles, et puuduvad kergendavad asjaolud. Vähemus jääb erapooletuks.

| 5. | Enamus nõuandekomitee liikmetest nõustub komisjoni ettepanekuga EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumise eest määratavate trahvide lõppsumma kohta. Vähemus ei ole selle väitega nõus. |
| --- | --- |

5.

Enamus nõuandekomitee liikmetest nõustub komisjoni ettepanekuga EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumise eest määratavate trahvide lõppsumma kohta. Vähemus ei ole selle väitega nõus.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/10

---

EFTA riikide esindaja seisukoht, mis on seotud juhtumit nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra käsitleva esialgse otsuse eelnõuga

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva EÜ nõuandekomitee 27. märtsi 2006. aasta istungil esitatud

(2008/C 219/11)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega rikkumise raskuse küsimuses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega rikkumise raskuse küsimuses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega trahvi algsumma küsimuses. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega trahvi algsumma küsimuses.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega rikkumise kestuse küsimuses. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni järeldusega rikkumise kestuse küsimuses.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et puuduvad:






  1) | raskendavad asjaolud; |
| --- | --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et puuduvad:

1)

raskendavad asjaolud;

| 2) | kergendavad asjaolud. |
| --- | --- |

2)

kergendavad asjaolud.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumise eest määratavate trahvide lõppsumma kohta. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumise eest määratavate trahvide lõppsumma kohta.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

| 7. | Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/11

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest

29. märts 2006

mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH suhtes

(Juhtum nr COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/12)

| 1. | 29. märtsil 2006. aastal võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja olulisema osa otsuse sisust, sealhulgas kõik määratud karistused, võttes seejuures arvesse ettevõtjate seaduslikke huvisid oma ärihuvide kaitsmisel. Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne versioon on avaldatud keeltes, milles juhtumit menetleti, ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel http:
  //europa.eu.int/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

1.

29. märtsil 2006. aastal võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja olulisema osa otsuse sisust, sealhulgas kõik määratud karistused, võttes seejuures arvesse ettevõtjate seaduslikke huvisid oma ärihuvide kaitsmisel. Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne versioon on avaldatud keeltes, milles juhtumit menetleti, ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebilehel http:

//europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   RIKKUMISE KOKKUVÕTE

1.1.   Sissejuhatus

| 2. | Otsuse adressaadid olid Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergusysteme GmbH (edaspidi „Tomra kontsern”). Tomra kontsern tegeleb kasutatud joogipakendite kogumisega. Tema peamiseks tegevusalaks EMP piires on tühjade joogipakendite kogumisseadmete (taaraautomaatide) tarnimine. 1999. aastal oli Tomra ülemaailmne käive umbes 273 miljonit EUR, 2000. aastal 342 miljonit EUR, 2001. aastal 368 miljonit EUR ja 2002. aastal 336 miljonit EUR. |
| --- | --- |

2.

Otsuse adressaadid olid Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergusysteme GmbH (edaspidi „Tomra kontsern”). Tomra kontsern tegeleb kasutatud joogipakendite kogumisega. Tema peamiseks tegevusalaks EMP piires on tühjade joogipakendite kogumisseadmete (taaraautomaatide) tarnimine. 1999. aastal oli Tomra ülemaailmne käive umbes 273 miljonit EUR, 2000. aastal 342 miljonit EUR, 2001. aastal 368 miljonit EUR ja 2002. aastal 336 miljonit EUR.

| 3. | Kaebuse esitaja Prokent AG („Prokent”) tegutses kuni pankrotini Saksamaal Ilmenaus. Nagu Tomra, nii tarnis ka Prokent taaraautomaate ning pakkus nendega seotud tooteid ja teenuseid. Tema käive oli 2000. aastal umbes 2,3 miljonit EUR ja 2001. aastal umbes 4,2 miljonit EUR. Prokent müüs oma tooteid eelkõige Saksamaal, kuid püüdis siseneda ka muude riikide turgudele. Pärast Prokenti pankrotti ja tema varade omandamist Saksamaal Paderbornis asuva Wincor Nixdorf Technologies GmbH poolt 2003. aasta septembris, on viimane jätkanud Prokenti varasemat äritegevust. |
| --- | --- |

3.

Kaebuse esitaja Prokent AG („Prokent”) tegutses kuni pankrotini Saksamaal Ilmenaus. Nagu Tomra, nii tarnis ka Prokent taaraautomaate ning pakkus nendega seotud tooteid ja teenuseid. Tema käive oli 2000. aastal umbes 2,3 miljonit EUR ja 2001. aastal umbes 4,2 miljonit EUR. Prokent müüs oma tooteid eelkõige Saksamaal, kuid püüdis siseneda ka muude riikide turgudele. Pärast Prokenti pankrotti ja tema varade omandamist Saksamaal Paderbornis asuva Wincor Nixdorf Technologies GmbH poolt 2003. aasta septembris, on viimane jätkanud Prokenti varasemat äritegevust.

1.2.   Menetlused

| 4. | 26. märtsil 2001 sai komisjon Prokentilt kaebuse, milles komisjonil paluti uurida, kas Tomra on kuritarvitanud oma valitsevat seisundit, takistades Prokenti juurdepääsu turule. Komisjon kontrollis olukorda 26. ja 27. septembril 2001. Pärast mitut teabetaotlust esitas komisjon 1. septembril 2004 vastuväited Tomra Systems ASAle, Tomra Europe ASile ja Tomra kontserni tütarettevõtetele kuues EMP lepinguriigis. Tomra kontsern vastas vastuväidetele 22. novembril 2004. Suuline ärakuulamine toimus 7. detsembril 2004. |
| --- | --- |

4.

26. märtsil 2001 sai komisjon Prokentilt kaebuse, milles komisjonil paluti uurida, kas Tomra on kuritarvitanud oma valitsevat seisundit, takistades Prokenti juurdepääsu turule. Komisjon kontrollis olukorda 26. ja 27. septembril 2001. Pärast mitut teabetaotlust esitas komisjon 1. septembril 2004 vastuväited Tomra Systems ASAle, Tomra Europe ASile ja Tomra kontserni tütarettevõtetele kuues EMP lepinguriigis. Tomra kontsern vastas vastuväidetele 22. novembril 2004. Suuline ärakuulamine toimus 7. detsembril 2004.

1.3.   Asutamislepingu artikkel 82 ja EMP lepingu artikkel 54

1.3.1.   Valitsev seisund

| 5. | Tomra ja tema konkurendid tarnivad tühjade joogipakendite kogumisseadmeid (taaraautomaate) ja nendega seotud tooteid, eelkõige käitlemissüsteeme (1). Lisaks osutavad nad nende müüdud toodetega seotud teenuseid, näiteks hooldus- ja remonditeenused. Taaraautomaadid tuvastavad sisestatava pakendi teatavate tunnuste järgi, milleks on pakendi kuju ja/või triipkood, ja arvutavad välja kliendile hüvitatava tagatisraha. |
| --- | --- |

5.

Tomra ja tema konkurendid tarnivad tühjade joogipakendite kogumisseadmeid (taaraautomaate) ja nendega seotud tooteid, eelkõige käitlemissüsteeme (1). Lisaks osutavad nad nende müüdud toodetega seotud teenuseid, näiteks hooldus- ja remonditeenused. Taaraautomaadid tuvastavad sisestatava pakendi teatavate tunnuste järgi, milleks on pakendi kuju ja/või triipkood, ja arvutavad välja kliendile hüvitatava tagatisraha.

| 6. | Tomra alustas taaraautomaatide tarnimist 1972. aastal ja on sellest ajast alates olnud turuliider. Kõik muud taaraautomaatide tarnijad olid uurimise ajal väga väikesed ettevõtted, kus töötas vähe töötajaid ning mis tegutsesid üksnes ühes riigis või vähestes EMP lepinguriikides. Taaraautomaadid paigaldatakse tavaliselt sellistesse jaemüügikohtadesse nagu selvehallid, seepärast on nende klientideks enamasti jaemüügikontsernid, mille arv on turu koondumisprotsessi tõttu viimasel ajal vähenenud. |
| --- | --- |

6.

Tomra alustas taaraautomaatide tarnimist 1972. aastal ja on sellest ajast alates olnud turuliider. Kõik muud taaraautomaatide tarnijad olid uurimise ajal väga väikesed ettevõtted, kus töötas vähe töötajaid ning mis tegutsesid üksnes ühes riigis või vähestes EMP lepinguriikides. Taaraautomaadid paigaldatakse tavaliselt sellistesse jaemüügikohtadesse nagu selvehallid, seepärast on nende klientideks enamasti jaemüügikontsernid, mille arv on turu koondumisprotsessi tõttu viimasel ajal vähenenud.

1.3.1.1.   Asjaomased kaubaturud

| 7. | Kuigi pakendite automaatne ja käsitsi käitlemine võiksid oma funktsioonilt olla vastastikku teineteist asendavad tegevused, ei ole need Tomra toodete tegeliku või võimaliku ostja seisukohalt võrdväärsed, sest pakendite käsitsi käitlemine ei rahulda nende vajadusi. Kliendid eelistavad automatiseeritud taaratagastuslahendusi käsitsi käitlemisele peamiselt tööjõukulude ja klienditeeninduse tõttu. Vastupidiselt Tomra väidetele ei ole seetõttu käsitsi käitlemine sama kaubaturu osa. |
| --- | --- |

7.

Kuigi pakendite automaatne ja käsitsi käitlemine võiksid oma funktsioonilt olla vastastikku teineteist asendavad tegevused, ei ole need Tomra toodete tegeliku või võimaliku ostja seisukohalt võrdväärsed, sest pakendite käsitsi käitlemine ei rahulda nende vajadusi. Kliendid eelistavad automatiseeritud taaratagastuslahendusi käsitsi käitlemisele peamiselt tööjõukulude ja klienditeeninduse tõttu. Vastupidiselt Tomra väidetele ei ole seetõttu käsitsi käitlemine sama kaubaturu osa.

| 8. | Kuna sööklate ja kioskite jaoks kavandatud taaraautomaadid erinevad kaupluste taaraautomaatidest ja kuna olulised turul osalejad, s.t vastavate toodete tarnijad ja kliendid on erinevad, ei saa sööklate ja kioskite jaoks kavandatud taaraautomaadid olla kaupluste taaraautomaatide kaubaturu osa. |
| --- | --- |

8.

Kuna sööklate ja kioskite jaoks kavandatud taaraautomaadid erinevad kaupluste taaraautomaatidest ja kuna olulised turul osalejad, s.t vastavate toodete tarnijad ja kliendid on erinevad, ei saa sööklate ja kioskite jaoks kavandatud taaraautomaadid olla kaupluste taaraautomaatide kaubaturu osa.

| 9. | Toote omaduste, seadmete kasutusotstarbe ja hinna põhjal näib olevat asjakohane väikesi autonoomseid kogumisseadmeid (low end stand alone machines) (2) mitte lugeda asendatavaks muude taaraautomaatidega, mille järele on nõudlus toiduainete jaemüüjate hulgas. On põhjust arvata, et käitlemissüsteemiga ühendatud taaraautomaatidel ja -süsteemidel on olemas eraldi turg ning komisjoni arvates tuleks eelistada sellist turu määratlemist. Tegelikult võib jätta lahtiseks küsimuse, kas käitlemissüsteemiga ühendatud taaraautomaadid moodustavad eraldi turu või on need üldise taaraautomaatide turu osa, kuhu kuuluvad ka autonoomsed kogumisseadmed. Konkurentsimõju hinnatakse ühtemoodi nii taaraautomaatide üldise turu kui ka käitlemissüsteemiga ühendatud kogumisseadmete eraldi turu puhul. |
| --- | --- |

9.

Toote omaduste, seadmete kasutusotstarbe ja hinna põhjal näib olevat asjakohane väikesi autonoomseid kogumisseadmeid (low end stand alone machines) (2) mitte lugeda asendatavaks muude taaraautomaatidega, mille järele on nõudlus toiduainete jaemüüjate hulgas. On põhjust arvata, et käitlemissüsteemiga ühendatud taaraautomaatidel ja -süsteemidel on olemas eraldi turg ning komisjoni arvates tuleks eelistada sellist turu määratlemist. Tegelikult võib jätta lahtiseks küsimuse, kas käitlemissüsteemiga ühendatud taaraautomaadid moodustavad eraldi turu või on need üldise taaraautomaatide turu osa, kuhu kuuluvad ka autonoomsed kogumisseadmed. Konkurentsimõju hinnatakse ühtemoodi nii taaraautomaatide üldise turu kui ka käitlemissüsteemiga ühendatud kogumisseadmete eraldi turu puhul.

| 10. | Seetõttu on konkurentsimõju hindamise otsuses võetud aluseks käitlemissüsteemiga ühendatud taaratagastusautomaatide või -süsteemide turg, mis hõlmab eeskätt kõiki seina sisse ehitatavaid ja käitlemissüsteemiga ühendatavaid taaraautomaate; samuti üldine turg, kuhu kuuluvad käitlemissüsteemiga ühendatavad ja autonoomsed taaraautomaadid. Töö jaoks on võetud aluseks laiem turumääratlus, kuna sellega seotud arvnäitajad on Tomra jaoks soodsamad. |
| --- | --- |

10.

Seetõttu on konkurentsimõju hindamise otsuses võetud aluseks käitlemissüsteemiga ühendatud taaratagastusautomaatide või -süsteemide turg, mis hõlmab eeskätt kõiki seina sisse ehitatavaid ja käitlemissüsteemiga ühendatavaid taaraautomaate; samuti üldine turg, kuhu kuuluvad käitlemissüsteemiga ühendatavad ja autonoomsed taaraautomaadid. Töö jaoks on võetud aluseks laiem turumääratlus, kuna sellega seotud arvnäitajad on Tomra jaoks soodsamad.

1.3.1.2.   Asjaomane geograafiline turg

| 11. | Selliste joogipakendite liikide ja koguste põhjal, millele on kehtestatud kõnealuses EMP lepinguriigis tagatisraha (3), saab kindlaks määrata, milline on taaraautomaatide kasutamisel põhinevate lahenduste potentsiaal ja asjaomases riigis turustatavate taaraautomaatide mudelid. Kuigi toidukaupade jaemüügisektoris on näiteid piiriülese koondumiste ja koostöö kohta, oli kõnealuse juhtumi puhul valdavalt tegemist ühe riigi klientidega ja varustamisprotsessi korraldamisega ühe riigi tasandil. Aastatel 1997–2002 oli lisaks Tomrale aktiivselt tegutsevaid taaraautomaatide tarnijaid üksnes ühes või mõnes üksikus EMP lepinguriigis. Nimetatud asjaolud viitavad sellele, et hinnataval perioodil ei olnud konkurentsitingimused EMP piires ühtlustatud ning asjaomased geograafilised turud olid sisuliselt riikide turud. |
| --- | --- |

11.

Selliste joogipakendite liikide ja koguste põhjal, millele on kehtestatud kõnealuses EMP lepinguriigis tagatisraha (3), saab kindlaks määrata, milline on taaraautomaatide kasutamisel põhinevate lahenduste potentsiaal ja asjaomases riigis turustatavate taaraautomaatide mudelid. Kuigi toidukaupade jaemüügisektoris on näiteid piiriülese koondumiste ja koostöö kohta, oli kõnealuse juhtumi puhul valdavalt tegemist ühe riigi klientidega ja varustamisprotsessi korraldamisega ühe riigi tasandil. Aastatel 1997–2002 oli lisaks Tomrale aktiivselt tegutsevaid taaraautomaatide tarnijaid üksnes ühes või mõnes üksikus EMP lepinguriigis. Nimetatud asjaolud viitavad sellele, et hinnataval perioodil ei olnud konkurentsitingimused EMP piires ühtlustatud ning asjaomased geograafilised turud olid sisuliselt riikide turud.

1.3.1.3.   Valitsev seisund

| 12. | Alates turule sisenemisest on Tomra olnud turuliider, kellele on kuulunud väga suur turuosa. Tomra aastaaruannete ja sisedokumentide kohaselt, millest väidetavalt vähemalt aastaaruanded sisaldavad ka käitlemissüsteemiga ühendatud taaraautomaate, on Tomra turuosa Euroopas olnud enne 1997. aastat pidevalt üle 70 %. Alates 1997. aastast on olnud Tomra turuosa Euroopas üle 95 %. Kõikidel asjaomastel turgudel oli Tomra turuosa konkurentide omast mitu korda suurem. Tomra rivaalid, sealhulgas ka potentsiaalsed tugevad konkurendid, olid kõik väikesed või väga väikesed ettevõtted, millel oli väga väike käive ja väga vähe töötajaid. Tomra võime ja tahe omandada oma kõige tugevamad konkurendid ja/või need konkurendid, kellel oli olemas tugevaks muutumise potentsiaal, vähendas veelgi tõelise konkurentsi arendamise võimalusi. Samas puudus oluline tasakaalustav ostjajõud, mis oleks võinud ohustada Tomra valitsevat seisundit mõnel kõnealusel turul. Seetõttu on Tomra turgu valitsev ettevõtja nii ühisturul ja EMP territooriumil kui ka ühisturu ja EMP territooriumi olulistes osades, s.t ta on turgu valitsev ettevõtja nii EÜ asutamislepingu artikli 82 kui ka EMP lepingu artikli 54 tähenduses. |
| --- | --- |

12.

Alates turule sisenemisest on Tomra olnud turuliider, kellele on kuulunud väga suur turuosa. Tomra aastaaruannete ja sisedokumentide kohaselt, millest väidetavalt vähemalt aastaaruanded sisaldavad ka käitlemissüsteemiga ühendatud taaraautomaate, on Tomra turuosa Euroopas olnud enne 1997. aastat pidevalt üle 70 %. Alates 1997. aastast on olnud Tomra turuosa Euroopas üle 95 %. Kõikidel asjaomastel turgudel oli Tomra turuosa konkurentide omast mitu korda suurem. Tomra rivaalid, sealhulgas ka potentsiaalsed tugevad konkurendid, olid kõik väikesed või väga väikesed ettevõtted, millel oli väga väike käive ja väga vähe töötajaid. Tomra võime ja tahe omandada oma kõige tugevamad konkurendid ja/või need konkurendid, kellel oli olemas tugevaks muutumise potentsiaal, vähendas veelgi tõelise konkurentsi arendamise võimalusi. Samas puudus oluline tasakaalustav ostjajõud, mis oleks võinud ohustada Tomra valitsevat seisundit mõnel kõnealusel turul. Seetõttu on Tomra turgu valitsev ettevõtja nii ühisturul ja EMP territooriumil kui ka ühisturu ja EMP territooriumi olulistes osades, s.t ta on turgu valitsev ettevõtja nii EÜ asutamislepingu artikli 82 kui ka EMP lepingu artikli 54 tähenduses.

1.3.2.   Tomra äritavad

1.3.2.1.   Tomra strateegia

| 13. | Tomra strateegia aluseks oli põhimõte, mille kohaselt tuli säilitada Tomra valitsev seisund ja turuosa selliste meetmete abil, nagu i) turule sisenemise takistamine, ii) konkurentide kasvuvõimaluste piiramine, takistades nende kasvupotentsiaali, iii) konkurentide nõrgestamine ja kõrvaldamine nende omandamise teel või muul viisil, seda eelkõige juhtudel, kui tegemist oli konkurentidega, kellest võis tulevikus saada arvestatav konkurent. Selle eesmärgi saavutamiseks kasutas Tomra mitmeid konkurentsivastaseid äritavasid, sealhulgas ainuõiguse ja eelistatud tarnija kokkuleppeid ning konkreetseid koguselisi kohustusi või konkreetseid tagasiulatuvaid hinna alandamise skeeme sisaldavaid kokkuleppeid. Sellised kokkulepped ja seatud tingimused hõlmasid tavaliselt koguseid, mis rahuldasid vaadeldava võrdlusperioodi vältel täielikult või suures osas kliendi vajadused. Neid on sageli nimetatud „suuremahulisteks hulgitellimusteks”. Kirjeldatud ärivõtteid kasutas Tomra eelkõige eeldatava turule sisenemise ennetamiseks kas seoses tagatisrahasüsteemi kehtestamiseks kavandatud uute õigusaktide vastuvõtmisega või muudel juhtudel või reageerides selliste õigusaktide rakendamisele, olles teadlik sellest, et konkurendid vajasid oma ettevõtete kasumisse viimiseks teatavaid müügimahtusid. Tomra üldise strateegia kohta annavad kinnitust nii kontserni erinevad äritavad kui ka mitmed ulatuslikud kontsernisisesed arutelud, nt koosolekutel ja konverentsidel, või kirja teel, näiteks e-postiga. |
| --- | --- |

13.

Tomra strateegia aluseks oli põhimõte, mille kohaselt tuli säilitada Tomra valitsev seisund ja turuosa selliste meetmete abil, nagu i) turule sisenemise takistamine, ii) konkurentide kasvuvõimaluste piiramine, takistades nende kasvupotentsiaali, iii) konkurentide nõrgestamine ja kõrvaldamine nende omandamise teel või muul viisil, seda eelkõige juhtudel, kui tegemist oli konkurentidega, kellest võis tulevikus saada arvestatav konkurent. Selle eesmärgi saavutamiseks kasutas Tomra mitmeid konkurentsivastaseid äritavasid, sealhulgas ainuõiguse ja eelistatud tarnija kokkuleppeid ning konkreetseid koguselisi kohustusi või konkreetseid tagasiulatuvaid hinna alandamise skeeme sisaldavaid kokkuleppeid. Sellised kokkulepped ja seatud tingimused hõlmasid tavaliselt koguseid, mis rahuldasid vaadeldava võrdlusperioodi vältel täielikult või suures osas kliendi vajadused. Neid on sageli nimetatud „suuremahulisteks hulgitellimusteks”. Kirjeldatud ärivõtteid kasutas Tomra eelkõige eeldatava turule sisenemise ennetamiseks kas seoses tagatisrahasüsteemi kehtestamiseks kavandatud uute õigusaktide vastuvõtmisega või muudel juhtudel või reageerides selliste õigusaktide rakendamisele, olles teadlik sellest, et konkurendid vajasid oma ettevõtete kasumisse viimiseks teatavaid müügimahtusid. Tomra üldise strateegia kohta annavad kinnitust nii kontserni erinevad äritavad kui ka mitmed ulatuslikud kontsernisisesed arutelud, nt koosolekutel ja konverentsidel, või kirja teel, näiteks e-postiga.

| 14. | Tomra keskendus turulepääsu takistamisele, kaaludes ja pakkudes koostöövõimalusi endast palju väiksemate, sageli just äsja turule sisenenud konkurentidega ning tehes neile vastavaid ettepanekuid, ja/või tõrjudes konkurendid turult välja ning eelistades pikaajalisi tarnijalepinguid ja suuremahulisi hulgitellimusi. Seda ei saa aga lugeda tavalise konkurentsiprotsessi ja sellest tuleneva valiku piiridesse jäävaks strateegiaks. Pigem on sellisel juhul tegemist selle protsessi mõjutamiseks ja ettevõtja turgu valitseva seisundi kaitsmiseks kavandatud tegevusega. |
| --- | --- |

14.

Tomra keskendus turulepääsu takistamisele, kaaludes ja pakkudes koostöövõimalusi endast palju väiksemate, sageli just äsja turule sisenenud konkurentidega ning tehes neile vastavaid ettepanekuid, ja/või tõrjudes konkurendid turult välja ning eelistades pikaajalisi tarnijalepinguid ja suuremahulisi hulgitellimusi. Seda ei saa aga lugeda tavalise konkurentsiprotsessi ja sellest tuleneva valiku piiridesse jäävaks strateegiaks. Pigem on sellisel juhul tegemist selle protsessi mõjutamiseks ja ettevõtja turgu valitseva seisundi kaitsmiseks kavandatud tegevusega.

1.3.2.2.   Rakendamine

| 15. | Tomra konkurentide turule juurdepääsu takistav poliitika viidi ellu järgmiselt:






  — | ainuõigusel põhinevate kokkulepete sõlmimine mitmete klientidega taaraautomaatide tarnimiseks viies EMP riigis (Austria, Saksamaa, Madalmaad, Norra ja Rootsi) ajavahemikul 1998–2002; |
| --- | --- | --- |

15.

Tomra konkurentide turule juurdepääsu takistav poliitika viidi ellu järgmiselt:

—

ainuõigusel põhinevate kokkulepete sõlmimine mitmete klientidega taaraautomaatide tarnimiseks viies EMP riigis (Austria, Saksamaa, Madalmaad, Norra ja Rootsi) ajavahemikul 1998–2002;

| — | kokkulepete sõlmimine klientidega ajavahemikul 1998–2002, kehtestades individuaalsed koguselised kohustused, mis katsid täielikult või peaaegu täielikult klientide koguvajaduse taaraautomaatide lahenduste järele teataval perioodil. Klientidele tehti allahindlust, kui nad võtsid endale kokkulepitud sihtkoguse ostmise kohustuse; |
| --- | --- |

—

kokkulepete sõlmimine klientidega ajavahemikul 1998–2002, kehtestades individuaalsed koguselised kohustused, mis katsid täielikult või peaaegu täielikult klientide koguvajaduse taaraautomaatide lahenduste järele teataval perioodil. Klientidele tehti allahindlust, kui nad võtsid endale kokkulepitud sihtkoguse ostmise kohustuse;

| — | kokkulepete sõlmimine ajavahemikul 1998–2002 viie EMP riigi jaemüügiettevõttega, kehtestades individuaalsed tagasiulatuvad hinna alandamise skeemid, mille künnised vastasid klientide kogunõudlusele või väga suurele osale sellest. |
| --- | --- |

—

kokkulepete sõlmimine ajavahemikul 1998–2002 viie EMP riigi jaemüügiettevõttega, kehtestades individuaalsed tagasiulatuvad hinna alandamise skeemid, mille künnised vastasid klientide kogunõudlusele või väga suurele osale sellest.

| 16. | Oma tütarettevõtete kaudu on Tomra eespool kirjeldatud äritavasid rakendanud viiel siseturul (Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Norras ja Rootsis). |
| --- | --- |

16.

Oma tütarettevõtete kaudu on Tomra eespool kirjeldatud äritavasid rakendanud viiel siseturul (Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Norras ja Rootsis).

2.   ÄRITAVADE HINDAMINE EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 82 JA EMP LEPINGU ARTIKLI 54 ALUSEL

| 17. | Asutamislepingu artiklis 82 ja EMP lepingu artiklis 54 keelatakse ettevõtjal turgu valitseva seisundi kuritarvitamine asjaomasel turul. Euroopa Kohus on arvamusel, et turgu valitseva seisundiga ettevõtja, kes seob ostjaid (isegi kui ta teeb seda nende endi soovil) kohustusega või lubadusega osta kõik või enamuse oma vajaduse rahuldamiseks vajalikust kaubast ainult kõnealuselt ettevõtjalt, kuritarvitab oma turgu valitsevat seisundit asutamislepingu artikli 82 tähenduses, olenemata sellest, kas kõnealuse kohustuse suhtes on kokku lepitud ilma täiendavate piiravate tingimusteta või on see kohustus võetud hinnaalanduse saamise kaalutlusel. See käib juhtumite kohta, mil turgu valitsevale ettevõttele on antud täielik ainuõigus, samuti siis, kui klient on võtnud endale kohustuse osta turgu valitsevalt ettevõtjalt teatav protsent oma vajaduse rahuldamiseks vajalikust kaubast (4). Sama kehtib juhtumite puhul, mil teatava ajavahemiku ostueesmärgid on väljendatud absoluutarvudes, kusjuures kogused vastavad kas kliendi koguvajadusele või suurele osale sellest või siis tema tarbimisvõimele asjaomasel lepinguperioodil (5). |
| --- | --- |

17.

Asutamislepingu artiklis 82 ja EMP lepingu artiklis 54 keelatakse ettevõtjal turgu valitseva seisundi kuritarvitamine asjaomasel turul. Euroopa Kohus on arvamusel, et turgu valitseva seisundiga ettevõtja, kes seob ostjaid (isegi kui ta teeb seda nende endi soovil) kohustusega või lubadusega osta kõik või enamuse oma vajaduse rahuldamiseks vajalikust kaubast ainult kõnealuselt ettevõtjalt, kuritarvitab oma turgu valitsevat seisundit asutamislepingu artikli 82 tähenduses, olenemata sellest, kas kõnealuse kohustuse suhtes on kokku lepitud ilma täiendavate piiravate tingimusteta või on see kohustus võetud hinnaalanduse saamise kaalutlusel. See käib juhtumite kohta, mil turgu valitsevale ettevõttele on antud täielik ainuõigus, samuti siis, kui klient on võtnud endale kohustuse osta turgu valitsevalt ettevõtjalt teatav protsent oma vajaduse rahuldamiseks vajalikust kaubast (4). Sama kehtib juhtumite puhul, mil teatava ajavahemiku ostueesmärgid on väljendatud absoluutarvudes, kusjuures kogused vastavad kas kliendi koguvajadusele või suurele osale sellest või siis tema tarbimisvõimele asjaomasel lepinguperioodil (5).

| 18. | Pretsedendiõiguse kohaselt kehtib eespool mainitu ka juhul, kui kõnealune ettevõtja kohaldab ostjatega sõlmitud kokkulepetes sisalduvate tingimuste alusel või ühepoolselt ilma nimetatud ostjaid ametliku kohustusega sidumata püsikliendisoodustuste süsteemi, mis on tegelikult mahahindlus või allahindlus, mida antakse kliendile, kes ostab kogu oma vajamineva kauba või suurema osa sellest turgu valitseva seisundiga ettevõtjalt, olenemata sellest, kas tema ostetud kogused on suured või väikesed (6). |
| --- | --- |

18.

Pretsedendiõiguse kohaselt kehtib eespool mainitu ka juhul, kui kõnealune ettevõtja kohaldab ostjatega sõlmitud kokkulepetes sisalduvate tingimuste alusel või ühepoolselt ilma nimetatud ostjaid ametliku kohustusega sidumata püsikliendisoodustuste süsteemi, mis on tegelikult mahahindlus või allahindlus, mida antakse kliendile, kes ostab kogu oma vajamineva kauba või suurema osa sellest turgu valitseva seisundiga ettevõtjalt, olenemata sellest, kas tema ostetud kogused on suured või väikesed (6).

| 19. | Kuigi antud juhtumi puhul leiti, et lepingud, kokkulepped ja tingimused sisaldasid erinevaid tunnusjooni, näiteks otsesed või de facto ainuõiguse klauslid; kohustused või lubadused osta koguseid, mis rahuldavad suurema osa kliendi vajadusest, kliendi vajadusega seotud tagasiulatuvad hinna alandamise skeemid või eespool nimetatute kombinatsioonid, tuleb neid kõiki vaadelda Tomra üldise poliitika kontekstis, mille eesmärk on olemasolevate ja võimalike konkurentide turule sisenemise, turule juurdepääsu ja võimaliku kasvu takistamine ning lõpptulemusena nende turult väljatõrjumine, millega luuakse tegelikult monopoolne seisund. |
| --- | --- |

19.

Kuigi antud juhtumi puhul leiti, et lepingud, kokkulepped ja tingimused sisaldasid erinevaid tunnusjooni, näiteks otsesed või de facto ainuõiguse klauslid; kohustused või lubadused osta koguseid, mis rahuldavad suurema osa kliendi vajadusest, kliendi vajadusega seotud tagasiulatuvad hinna alandamise skeemid või eespool nimetatute kombinatsioonid, tuleb neid kõiki vaadelda Tomra üldise poliitika kontekstis, mille eesmärk on olemasolevate ja võimalike konkurentide turule sisenemise, turule juurdepääsu ja võimaliku kasvu takistamine ning lõpptulemusena nende turult väljatõrjumine, millega luuakse tegelikult monopoolne seisund.

| 20. | Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt on kuritarvitamine asutamislepingu artikli 82 tähenduses „objektiivne mõiste”, mis viitab valitsevas seisundis ettevõtte käitumisele, millega tavalisest konkurentsist erinevate meetodite kasutamise kaudu „takistatakse olemasoleva konkurentsi säilimist turul või sellise konkurentsi kasvu” (7). Kohus otsustas Michelin II puhul, et „mõju, millele viidati eelmises lõikes tsiteeritud pretsedendiõiguses, ei pea tingimata olema seotud kuritahtliku käitumise tegeliku mõjuga, mille kohta kaebus esitati. EÜ asutamiselepingu artikli 82 rikkumise kindlakstegemiseks piisab, kui tõestada, et valitsevas seisundis oleva ettevõtte konkurentsivastane käitumine kaldub piirama konkurentsi või et sellisel käitumisel võib olla eespool nimetatud mõju” (8). Käesolevas otsuses on mitmel erineval viisil tõestatud, et Tomra äritavadel oli kalduvus piirata konkurentsi, ehk teisiti öeldes, kahtlemata võis neil olla selline mõju. Kuid komisjon on lisaks uurinud ka kirjeldatud äritavade tõenäolist piiravat mõju. |
| --- | --- |

20.

Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt on kuritarvitamine asutamislepingu artikli 82 tähenduses „objektiivne mõiste”, mis viitab valitsevas seisundis ettevõtte käitumisele, millega tavalisest konkurentsist erinevate meetodite kasutamise kaudu „takistatakse olemasoleva konkurentsi säilimist turul või sellise konkurentsi kasvu” (7). Kohus otsustas Michelin II puhul, et „mõju, millele viidati eelmises lõikes tsiteeritud pretsedendiõiguses, ei pea tingimata olema seotud kuritahtliku käitumise tegeliku mõjuga, mille kohta kaebus esitati. EÜ asutamiselepingu artikli 82 rikkumise kindlakstegemiseks piisab, kui tõestada, et valitsevas seisundis oleva ettevõtte konkurentsivastane käitumine kaldub piirama konkurentsi või et sellisel käitumisel võib olla eespool nimetatud mõju” (8). Käesolevas otsuses on mitmel erineval viisil tõestatud, et Tomra äritavadel oli kalduvus piirata konkurentsi, ehk teisiti öeldes, kahtlemata võis neil olla selline mõju. Kuid komisjon on lisaks uurinud ka kirjeldatud äritavade tõenäolist piiravat mõju.

| 21. | Ainuõigusega seotud kohustused on oma olemuselt välistavad, sest nendega nähakse ette, et kliendid peavad ostma kõik või suurema osa oma vajaduste katmiseks vajaminevast kaubast turgu valitsevalt tarnijalt. Kuna Tomral oli turul valitsev seisund ja ainuõigusega seotud kohustusi kohaldati kogu turunõudluse olulisele osale, võis sellel olla ja tegelikult ka oli turgu piirav mõju, mis turgu moonutas. Selle juhtumi puhul ei esine asjaolusid, mis võiksid ainuõigust või muid samalaadseid kokkuleppeid erandkorras õigustada. Lisaks sellele ei ole Tomral õnnestunud oma äritavasid kulusäästuga põhjendada. |
| --- | --- |

21.

Ainuõigusega seotud kohustused on oma olemuselt välistavad, sest nendega nähakse ette, et kliendid peavad ostma kõik või suurema osa oma vajaduste katmiseks vajaminevast kaubast turgu valitsevalt tarnijalt. Kuna Tomral oli turul valitsev seisund ja ainuõigusega seotud kohustusi kohaldati kogu turunõudluse olulisele osale, võis sellel olla ja tegelikult ka oli turgu piirav mõju, mis turgu moonutas. Selle juhtumi puhul ei esine asjaolusid, mis võiksid ainuõigust või muid samalaadseid kokkuleppeid erandkorras õigustada. Lisaks sellele ei ole Tomral õnnestunud oma äritavasid kulusäästuga põhjendada.

| 22. | Allahindlustel, mida tehakse diferentseeritud koguste suhtes, mis katavad kogu nõudluse või suure osa sellest, on sama mõju mis otsestel ainuõigusse klauslitel, sest nendega sunnitakse klienti ostma kogu või peaaegu kogu vajamineva kauba turgu valitsevalt tarnijalt. Sama kehtib ka püsikliendisoodustuste suhtes (hinna alandamine lojaalsuse eest), s.t hinna alandamise suhtes, mille eeltingimuseks on, et klient ostab kogu vajamineva kauba või suurema osa sellest turgu valitsevalt tarnijalt. Kokkulepete või tingimuste väljatõrjuva iseloomu määratlemisel ei ole otsustav see, kas ostukohustuse maht on väljendatud absoluutarvudes või viitega teatavale protsendile sellest. Käesolevas otsuses käsitletud Tomra kokkulepetes olid kokkulepitud sihtkogused konkreetsed kohustused, mis olid iga kliendi puhul erinevad, olenemata tema suurusest või ostujõust. Nimetatud kohustused hõlmasid kliendi koguvajaduse või suure osa sellest või isegi ületasid seda. Tomra strateegiat käsitlevate dokumentide, läbirääkimiste ja klientidele tehtud pakkumiste põhjal saab hea ettekujutuse Tomra poliitkast, mida kasutati eelkõige kõige olulisemate klientide sidumiseks kokkulepetega, mille eesmärk oli konkurentide turult väljatõrjumine ja neilt mis tahes kasvuvõimaluste võtmine. Võttes arvesse taaraautomaatide lahenduste turu olemust ja toote enda eriomadusi, eeskätt läbipaistvust ja iga kliendi prognoositavat seadmete vajadust igal aastal, olid Tomral olemas vajalikud teadmised turu kohta, et hinnata realistlikult iga üksikkliendi nõudluse ligikaudset suurust. |
| --- | --- |

22.

Allahindlustel, mida tehakse diferentseeritud koguste suhtes, mis katavad kogu nõudluse või suure osa sellest, on sama mõju mis otsestel ainuõigusse klauslitel, sest nendega sunnitakse klienti ostma kogu või peaaegu kogu vajamineva kauba turgu valitsevalt tarnijalt. Sama kehtib ka püsikliendisoodustuste suhtes (hinna alandamine lojaalsuse eest), s.t hinna alandamise suhtes, mille eeltingimuseks on, et klient ostab kogu vajamineva kauba või suurema osa sellest turgu valitsevalt tarnijalt. Kokkulepete või tingimuste väljatõrjuva iseloomu määratlemisel ei ole otsustav see, kas ostukohustuse maht on väljendatud absoluutarvudes või viitega teatavale protsendile sellest. Käesolevas otsuses käsitletud Tomra kokkulepetes olid kokkulepitud sihtkogused konkreetsed kohustused, mis olid iga kliendi puhul erinevad, olenemata tema suurusest või ostujõust. Nimetatud kohustused hõlmasid kliendi koguvajaduse või suure osa sellest või isegi ületasid seda. Tomra strateegiat käsitlevate dokumentide, läbirääkimiste ja klientidele tehtud pakkumiste põhjal saab hea ettekujutuse Tomra poliitkast, mida kasutati eelkõige kõige olulisemate klientide sidumiseks kokkulepetega, mille eesmärk oli konkurentide turult väljatõrjumine ja neilt mis tahes kasvuvõimaluste võtmine. Võttes arvesse taaraautomaatide lahenduste turu olemust ja toote enda eriomadusi, eeskätt läbipaistvust ja iga kliendi prognoositavat seadmete vajadust igal aastal, olid Tomral olemas vajalikud teadmised turu kohta, et hinnata realistlikult iga üksikkliendi nõudluse ligikaudset suurust.

| 23. | Iga kliendi jaoks koostati diferentseeritud hinna alandamise skeem ning miinimumkogused seoti klientide koguvajadusega või suure osaga sellest. Asjaolude uurimine näitas, et need määrati kindlaks kliendi prognoositud vajaduse ja/või varasema ostumahu põhjal. Eriti tugev stiimul osta üksnes või peaaegu üksnes Tomralt tekkis siis, kui käesolevas lõikes kirjeldatud miinimumkogused kombineeriti süsteemiga, mille kohaselt ostupreemia või soodsama ostupreemia künnisega seotud soodustused ei kehtinud üksnes miinimumkogust ületava ostumahu kohta, vaid laienesid kõikidele ostudele, mida klient võrdlusperioodil tegi. Tagasiulatuva mõjuga süsteemi raames Tomralt ostma hakanud kliendil (mis Tomra tugevat turuseisundit arvestades oli väga tõenäoline) tekkis tugev stiimul ületada miinimumkoguste künnis, et alanda kõikide Tomralt ostetavate kaupade hindu. Stiimul muutus seda tugevamaks, mida lähemale jõudis klient kõnealusele miinimumkoguste künnisele. Tagasiulatuva hinnaalandussüsteemi kombineerimine kogunõudlusele või selle suurele osale vastava miinimumkoguste künnisega oli märkimisväärne stiimul, mis ergutas ostma kõiki või peaaegu kõiki vajaminevaid seadmeid Tomralt ja tõstis kunstlikult hinda teisele tarnijale üleminekul isegi väikeste koguste puhul. Kooskõlas Euroopa Kohtu ja Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu pretsedendiõigusega tuleb tuvastatud hinnaalandusskeeme pidada lojaalsuse loomiseks ja järelikult püsikliendisoodustusteks. |
| --- | --- |

23.

Iga kliendi jaoks koostati diferentseeritud hinna alandamise skeem ning miinimumkogused seoti klientide koguvajadusega või suure osaga sellest. Asjaolude uurimine näitas, et need määrati kindlaks kliendi prognoositud vajaduse ja/või varasema ostumahu põhjal. Eriti tugev stiimul osta üksnes või peaaegu üksnes Tomralt tekkis siis, kui käesolevas lõikes kirjeldatud miinimumkogused kombineeriti süsteemiga, mille kohaselt ostupreemia või soodsama ostupreemia künnisega seotud soodustused ei kehtinud üksnes miinimumkogust ületava ostumahu kohta, vaid laienesid kõikidele ostudele, mida klient võrdlusperioodil tegi. Tagasiulatuva mõjuga süsteemi raames Tomralt ostma hakanud kliendil (mis Tomra tugevat turuseisundit arvestades oli väga tõenäoline) tekkis tugev stiimul ületada miinimumkoguste künnis, et alanda kõikide Tomralt ostetavate kaupade hindu. Stiimul muutus seda tugevamaks, mida lähemale jõudis klient kõnealusele miinimumkoguste künnisele. Tagasiulatuva hinnaalandussüsteemi kombineerimine kogunõudlusele või selle suurele osale vastava miinimumkoguste künnisega oli märkimisväärne stiimul, mis ergutas ostma kõiki või peaaegu kõiki vajaminevaid seadmeid Tomralt ja tõstis kunstlikult hinda teisele tarnijale üleminekul isegi väikeste koguste puhul. Kooskõlas Euroopa Kohtu ja Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu pretsedendiõigusega tuleb tuvastatud hinnaalandusskeeme pidada lojaalsuse loomiseks ja järelikult püsikliendisoodustusteks.

2.1.   Mõju kaubandusele

| 24. | Tomra ja tema konkurentide tarnitud tooteid valmistatakse ja müüakse erinevates EMP lepinguriikides. Tomra on turguvalitseva ettevõtjana kasutanud väljatõrjuvaid äritavasid mitmes liikmesriigis ja Norras. Erinevates liikmesriikides ja EFTA riikides on tema valitsevat seisundit kuritarvitava käitumise eesmärk olnud aktiivselt tegutsevate konkurentide väljatõrjumine ja/või kõrvaldamine. Seetõttu on võimalik, et kõnealused äritavad on avaldanud mõju asutamislepingu artikliga 82 sätestatud liikmesriikide vahelisele kaubandusele ning EMP lepingu artikliga 54 sätestatud kaubandusele EMP territooriumil. |
| --- | --- |

24.

Tomra ja tema konkurentide tarnitud tooteid valmistatakse ja müüakse erinevates EMP lepinguriikides. Tomra on turguvalitseva ettevõtjana kasutanud väljatõrjuvaid äritavasid mitmes liikmesriigis ja Norras. Erinevates liikmesriikides ja EFTA riikides on tema valitsevat seisundit kuritarvitava käitumise eesmärk olnud aktiivselt tegutsevate konkurentide väljatõrjumine ja/või kõrvaldamine. Seetõttu on võimalik, et kõnealused äritavad on avaldanud mõju asutamislepingu artikliga 82 sätestatud liikmesriikide vahelisele kaubandusele ning EMP lepingu artikliga 54 sätestatud kaubandusele EMP territooriumil.

2.2.   Tomra äritavade mõju konkurentsile

| 25. | Kuigi kohus on väitnud Michelin II ja British Airwaysi kohtuasja puhul, et artikli 82 kohase kuritarvituse kindlakstegemiseks piisab, kui „tõestada, et turgu valitsevas seisundis ettevõtja kuritarvitav käitumine kaldub piirama konkurentsi või et nimetatud käitumisel võib olla selline mõju” (9), on komisjon käesolevat juhtumit analüüsinud ja selle põhjal järeldanud, et Tomra äritavadel taaraautomaatide turul on olnud just selline mõju. |
| --- | --- |

25.

Kuigi kohus on väitnud Michelin II ja British Airwaysi kohtuasja puhul, et artikli 82 kohase kuritarvituse kindlakstegemiseks piisab, kui „tõestada, et turgu valitsevas seisundis ettevõtja kuritarvitav käitumine kaldub piirama konkurentsi või et nimetatud käitumisel võib olla selline mõju” (9), on komisjon käesolevat juhtumit analüüsinud ja selle põhjal järeldanud, et Tomra äritavadel taaraautomaatide turul on olnud just selline mõju.

| 26. | Turguvalitsev tarnija võib kasutada hinnaalandusskeeme ja koguselisi allahindlusi erinevatel põhjustel ning sellisel teguviisil võib selle iseloomust sõltuvalt olla turule nii positiivne kui ka negatiivne mõju. Turguvalitseva tarnija hinnaalanduste peamine võimalik negatiivne mõju seisneb konkurentidele ja võimalikele konkurentidele turu sulgemises. Sama võib öelda ka kohustuste suhtes, millega sunnitakse kliendile peale kogused, mis katavad tema vajaduse tervenisti või peaaegu tervenisti. Ainuõigus on juba oma olemuselt turgu sulgev, sest sellega nõutakse kliendilt kogu või peaaegu kogu vajamineva kauba ostmist turguvalitsevalt tarnijalt. Turguvalitseva tarnija kasutatud hinnaalandusskeemide ja koguseid määravate kohustuste negatiivse mõju hindamisel tuleb kindlaks teha, kas nimetatud tegevused võivad piirata turu veel säilinud konkurentsi või selle konkurentsi suurenemist. |
| --- | --- |

26.

Turguvalitsev tarnija võib kasutada hinnaalandusskeeme ja koguselisi allahindlusi erinevatel põhjustel ning sellisel teguviisil võib selle iseloomust sõltuvalt olla turule nii positiivne kui ka negatiivne mõju. Turguvalitseva tarnija hinnaalanduste peamine võimalik negatiivne mõju seisneb konkurentidele ja võimalikele konkurentidele turu sulgemises. Sama võib öelda ka kohustuste suhtes, millega sunnitakse kliendile peale kogused, mis katavad tema vajaduse tervenisti või peaaegu tervenisti. Ainuõigus on juba oma olemuselt turgu sulgev, sest sellega nõutakse kliendilt kogu või peaaegu kogu vajamineva kauba ostmist turguvalitsevalt tarnijalt. Turguvalitseva tarnija kasutatud hinnaalandusskeemide ja koguseid määravate kohustuste negatiivse mõju hindamisel tuleb kindlaks teha, kas nimetatud tegevused võivad piirata turu veel säilinud konkurentsi või selle konkurentsi suurenemist.

| 27. | Peamine võimalik positiivne mõju seisneb nõudluse laiendamises või rentaabluse suurendamises. Kuid kuna taaraautomaatide nõudlus on mitteelastne ja muid võimalikke rentaablust suurendavaid tegureid ei kohaldata, on raske leida Tomra kasuks rääkivaid rentaabluse suurendamist toetavaid argumente. |
| --- | --- |

27.

Peamine võimalik positiivne mõju seisneb nõudluse laiendamises või rentaabluse suurendamises. Kuid kuna taaraautomaatide nõudlus on mitteelastne ja muid võimalikke rentaablust suurendavaid tegureid ei kohaldata, on raske leida Tomra kasuks rääkivaid rentaabluse suurendamist toetavaid argumente.

| 28. | Otsuses käsitletud võrdlusperioodi (1998–2002) vältel oli Tomra turuosa kõigil viiel siseturul suhteliselt püsiv. Samal ajal oli tema konkurentide seisund jätkuvalt nõrk ja ebakindel. Kaebuse esitaja, kes oli üks edukatest konkurentidest, väljus turult 2003. aastal pärast seda, kui tal oli õnnestunud 2001. aastal haarata 18 % Saksamaa turust. Muud konkureerivad ettevõtjad, näiteks Halton ja Eleiko, kes olid näidanud oma potentsiaali ja võimet omandada suurem turuosa, kõrvaldas Tomra omandamise kaudu. Lisaks eespool öeldule saab ajavahemikus 1998–2002 rakendatud Tomra väljatõrjuva strateegia mõju tõestada seotud turuosa (10) ja turul tegutsejate müügimahu muutuste kaudu. Lisaks hakkasid mõned kliendid pärast Tomraga sõlmitud ainuõiguse kokkuleppe kehtivusaja lõppemist ostma rohkem konkureerivaid tooteid. Lisaks rentaabluse puudumisele, mis oleks võinud õigustada Tomra äritava, ei toonud see kasu ka klientidele. Tomra pakutud taaraautomaatide hind ei langenud pärast ostumahu suurenemist. Otse vastupidi, Tomra seadmete hinnad jäid samaks või tõusid uuritud perioodi vältel. |
| --- | --- |

28.

Otsuses käsitletud võrdlusperioodi (1998–2002) vältel oli Tomra turuosa kõigil viiel siseturul suhteliselt püsiv. Samal ajal oli tema konkurentide seisund jätkuvalt nõrk ja ebakindel. Kaebuse esitaja, kes oli üks edukatest konkurentidest, väljus turult 2003. aastal pärast seda, kui tal oli õnnestunud 2001. aastal haarata 18 % Saksamaa turust. Muud konkureerivad ettevõtjad, näiteks Halton ja Eleiko, kes olid näidanud oma potentsiaali ja võimet omandada suurem turuosa, kõrvaldas Tomra omandamise kaudu. Lisaks eespool öeldule saab ajavahemikus 1998–2002 rakendatud Tomra väljatõrjuva strateegia mõju tõestada seotud turuosa (10) ja turul tegutsejate müügimahu muutuste kaudu. Lisaks hakkasid mõned kliendid pärast Tomraga sõlmitud ainuõiguse kokkuleppe kehtivusaja lõppemist ostma rohkem konkureerivaid tooteid. Lisaks rentaabluse puudumisele, mis oleks võinud õigustada Tomra äritava, ei toonud see kasu ka klientidele. Tomra pakutud taaraautomaatide hind ei langenud pärast ostumahu suurenemist. Otse vastupidi, Tomra seadmete hinnad jäid samaks või tõusid uuritud perioodi vältel.

3.   TRAHVID

3.1.   Rikkumise tõsidus

| 29. | Tomra äritavade hulka kuulusid ainuõiguse süsteem, koguselised kohustused ja lojaalsust tekitav hinna alandamine. Nende abil püüti konkurente turult kõrvaldada või vähemalt vältida nende turule sisenemist ja/või laienemist. Tomra kasutas kõnealuseid äritavasid sihikindlalt oma väljatõrjuva poliitika osana. Lisaks tuleb Tomra turguvalitseva seisundi kuritarvitamise tõsiduse hindamisel arvesse võtta tema geograafilist ulatust, tegutseb ta ju viies EMP lepinguriigis: Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Norras ja Rootsis. On selge, et Tomra tõepoolest kasutas oma äritavasid ning suutis nende abil takistada uute konkurentide turule sisenemist ning takistas väheste (kui neid üldse oli) turul olevate konkurentide laienemist. |
| --- | --- |

29.

Tomra äritavade hulka kuulusid ainuõiguse süsteem, koguselised kohustused ja lojaalsust tekitav hinna alandamine. Nende abil püüti konkurente turult kõrvaldada või vähemalt vältida nende turule sisenemist ja/või laienemist. Tomra kasutas kõnealuseid äritavasid sihikindlalt oma väljatõrjuva poliitika osana. Lisaks tuleb Tomra turguvalitseva seisundi kuritarvitamise tõsiduse hindamisel arvesse võtta tema geograafilist ulatust, tegutseb ta ju viies EMP lepinguriigis: Austrias, Saksamaal, Madalmaades, Norras ja Rootsis. On selge, et Tomra tõepoolest kasutas oma äritavasid ning suutis nende abil takistada uute konkurentide turule sisenemist ning takistas väheste (kui neid üldse oli) turul olevate konkurentide laienemist.

| 30. | Käesolevas otsuses käsitletud äritavade tõsidusele üldise hinnangu andmisel on arvesse võetud seda, et rikkumine ei hõlmanud alati kõikide kõnealuste riikide turgusid kogu vaadeldud perioodi vältel ning et igal siseturul võis rikkumise tõsidus aja jooksul muutuda. |
| --- | --- |

30.

Käesolevas otsuses käsitletud äritavade tõsidusele üldise hinnangu andmisel on arvesse võetud seda, et rikkumine ei hõlmanud alati kõikide kõnealuste riikide turgusid kogu vaadeldud perioodi vältel ning et igal siseturul võis rikkumise tõsidus aja jooksul muutuda.

| 31. | Rikkumise tõsiduse osas on komisjon jõudnud järeldusele, et tegemist oli tõsise rikkumisega. |
| --- | --- |

31.

Rikkumise tõsiduse osas on komisjon jõudnud järeldusele, et tegemist oli tõsise rikkumisega.

3.2.   Kestus

| 32. | Asjakohase trahvimäära kehtestamisel lähtus komisjon viieaastasest perioodist, mis hõlmas ajavahemikku 1998–2002. Seetõttu tuleks trahvi algsummat iga rikkumise täisaasta kohta 10 % võrra suurendada. |
| --- | --- |

32.

Asjakohase trahvimäära kehtestamisel lähtus komisjon viieaastasest perioodist, mis hõlmas ajavahemikku 1998–2002. Seetõttu tuleks trahvi algsummat iga rikkumise täisaasta kohta 10 % võrra suurendada.

3.3.   Raskendavad ja kergendavad asjaolud

| 33. | Raskendavad ja kergendavad asjaolud puuduvad. |
| --- | --- |

33.

Raskendavad ja kergendavad asjaolud puuduvad.

3.4.   Trahvisumma

| 34. | Eespool esitatud põhjustel on Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergusysteme GmbH trahvisumma solidaarselt 24 miljonit EUR. |
| --- | --- |

34.

Eespool esitatud põhjustel on Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergusysteme GmbH trahvisumma solidaarselt 24 miljonit EUR.

4.   OTSUS

| 35. | Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH on ajavahemikul 1998–2002 rikkunud asutamislepingu artiklit 82 ja EMP lepingu artiklit 54, rakendades Austria, Saksamaa, Madalmaade, Norra ja Rootsi taaraautomaatide siseturul väljatõrjuvat strateegiat, mis hõlmas ainuõiguse kokkuleppeid, diferentseerivaid koguselisi kohustusi ja diferentseerivaid tagasiulatuva mõjuga hinnaalandusskeeme ning piirasid sellega konkurentsi nendel turgudel. |
| --- | --- |

35.

Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH on ajavahemikul 1998–2002 rikkunud asutamislepingu artiklit 82 ja EMP lepingu artiklit 54, rakendades Austria, Saksamaa, Madalmaade, Norra ja Rootsi taaraautomaatide siseturul väljatõrjuvat strateegiat, mis hõlmas ainuõiguse kokkuleppeid, diferentseerivaid koguselisi kohustusi ja diferentseerivaid tagasiulatuva mõjuga hinnaalandusskeeme ning piirasid sellega konkurentsi nendel turgudel.

| 36. | Eespool osutatud rikkumiste eest määrati ettevõtetele Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH solidaarne trahv 24 miljonit EUR. |
| --- | --- |

36.

Eespool osutatud rikkumiste eest määrati ettevõtetele Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH solidaarne trahv 24 miljonit EUR.

| 37. | Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH peavad viivitamata peatama ja lõpetama artiklis 1 osutatud rikkumised, kui nad seda juba teinud ei ole. |
| --- | --- |

37.

Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB ja Tomra Leergutsysteme GmbH peavad viivitamata peatama ja lõpetama artiklis 1 osutatud rikkumised, kui nad seda juba teinud ei ole.

| 38. | Nad peavad hoiduma mis tahes artiklis 1 osutatud toimingu ja käitumisviisi kordamisest, millel on sama või samaväärne eesmärk või toime. |
| --- | --- |

38.

Nad peavad hoiduma mis tahes artiklis 1 osutatud toimingu ja käitumisviisi kordamisest, millel on sama või samaväärne eesmärk või toime.

---

(1)  Taaraautomaadi tagaruum, kus jätkub joogipakendite käsitlemine või käitlemine ja kus võivad paikneda konveierisüsteemid pakendikastide ja üksikpakendite jaoks; samuti virnastamise, sorteerimise, kokkupressimise, kogumise seadmed jne.

(2)  Autonoomsed taaraautomaadid (low-end RVMs) koguvad joogipakendid enda sisse, samas käitlemissüsteemiga ühendatud taaraautomaatide (high-end RVMs) ladustamismaht on autonoomsete taaraautomaatide omast palju suurem.

(3)  Tagatisrahasüsteem (pandisüsteem) on kehtestatud riiklike õigusaktidega, mille kohaselt võetakse joogipakendite eest jookide müümisel kohustuslikku tagatisraha. Tagatisraha saab ostja tagasi tühja joogipakendi tagastamisel spetsiaalsesse kogumispunkti, milleks on lisaks muule ka taaraautomaadid.

(4)  Kohtuasi 85/76, Hoffmann-La Roche, 13. veebruari 1979. aasta kohtuotsus (1979) ECR-461.

(5)  Vt näiteks kohtuasi 322/81, NV Nederlandsche Banden Industrie Michelin versus komisjon, 9. novembri 1983. aasta kohtuotsus (1983) ECR-3461.

(6)  Kohtuasi 85/76, Hoffman-La Roche, 13. veebruari 1979. aasta kohtuotsus punkt 89; kohtuasi C-62/86, AKZO versus komisjon, 3. juuli 1991. aasta kohtuotsus (1991) ECR I-3359, punkt 149; kohtuasi T-65/89, BPB Industries Plc ja British Gypsum LTD, 1. aprilli 1993. aasta kohtuotsus (1993) ECR II-389, punkt 120.

(7)  Kohtuasi 85/76, Hoffmann-La Roche, 13. veebruari 1979. aasta kohtuotsus punkt 91; kohtuasi 322/81, Michelin I, 9. novembri 1983. aasta kohtuotsus punkt 70; kohtuasi C-62/86, AKZO, 3. juuli 1991. aasta kohtuotsus, punkt 69; kohtuasi T-228/97, Irish Sugar, 7. oktoobri 1999. aasta kohtuotsus, punkt 111.

(8)  Kohtuasi T-203/01, Manufacture française des pneumatiques Michelin versus komisjon (Michelin II), 30. septembri 2003. aasta kohtuotsus, punkt 239, ja kohtuasi T-219/99, British Airways versus Euroopa Komisjon (British Airways), 17. detsembri 2003. aasta kohtuotsus, punkt 250.

(9)  Michelin II, punkt 239, British Airways, punkt 250.

(10)  Selles kontekstis tähendab mõiste „seotud turg” otsuses käsitletud konkurentsivastaste kokkulepete raames klientide poolt Tomralt ostetud kaupade kogust. Koguse vaidlustatav osa ei olnud ainuõiguskokkulepetega hõlmatud ja oli seega Tomra konkurentide jaoks vaidlustatav.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/16

---

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 16. jaanuari 2008. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling käsitleva otsuse eelnõu kohta

Ettekandja: Itaalia

(2008/C 219/13)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga nii küsimuses, et teatatud tehing on ühenduse seisukohalt oluline koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, kui ka selles, et see on EMP lepingu kohane koostööjuhtum. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga nii küsimuses, et teatatud tehing on ühenduse seisukohalt oluline koondumine EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, kui ka selles, et see on EMP lepingu kohane koostööjuhtum.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased tooteturud. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased tooteturud.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomase geograafilise turu.






  a) | Nõuandekomitee nõustub komisjoni seisukohaga, et s-PVC asjaomane geograafiline turg on laiem kui vaid ühe liikmesriigi turg ning ei piirdu Ühendkuningriigi ja Põhjamaadega (Norra ja Rootsiga). |
| --- | --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomase geograafilise turu.

a)

Nõuandekomitee nõustub komisjoni seisukohaga, et s-PVC asjaomane geograafiline turg on laiem kui vaid ühe liikmesriigi turg ning ei piirdu Ühendkuningriigi ja Põhjamaadega (Norra ja Rootsiga).

| b) | Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsiga ja selle läbiviimisel arvesse võetud asjaoludega, mille põhjal komisjon on järeldanud, et s-PVC geograafiline turg hõlmab vähemalt Loode-Euroopat. |
| --- | --- |

b)

Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsiga ja selle läbiviimisel arvesse võetud asjaoludega, mille põhjal komisjon on järeldanud, et s-PVC geograafiline turg hõlmab vähemalt Loode-Euroopat.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et koondumise kokkusobivus ühisturuga ei põhjusta tõsiseid kahtlusi. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et koondumise kokkusobivus ühisturuga ei põhjusta tõsiseid kahtlusi.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsi tulemustega, mille kohaselt ei ole tõenäoline, et pärast ühinemist on osapooltel võimalik ühepoolselt kasutada turuvõimu eespool nimetatud s-PVC turul. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsi tulemustega, mille kohaselt ei ole tõenäoline, et pärast ühinemist on osapooltel võimalik ühepoolselt kasutada turuvõimu eespool nimetatud s-PVC turul.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleks kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud koondumine tuleks kuulutada kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/17

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling kohta

(vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 — EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2008/C 219/14)

19. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames kontserni INEOS Group kuuluv Ühendkuningriigi ettevõtja INEOS Group Limited (edaspidi ühiselt „INEOS”) omandab täieliku kontrolli nimetatud ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontserni Norsk Hydro Group kuuluva Norra ettevõtja Kerling ASA (edaspidi „Kerling”) üle aktsiate ostu teel.

Pärast teatiste läbivaatamist jõudis komisjon järeldusele, et teatatud tehing kuulub ühinemismääruse kohaldamisalasse ja et selle kokkusobivus ühisturuga ja EMP lepinguga tekitab tõsiseid kahtlusi. 7. septembril 2007 algatati ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohane menetlus.

Vastuseks osapoole taotlusele saada juurdepääs juhtumiga seotud olulistele dokumentidele vastasid komisjoni talitused, et nende arvates ei ole juhtumis olulisi dokumente.

Põhjaliku turu-uuringu tulemusena jõudsid komisjoni talitused järeldusele, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt konkurentsi ühisturul ning on seetõttu kokkusobiv ühisturuga ja EMP lepinguga. Seepärast ei saadetud teatise esitajale vastuväiteid.

Asjaosalised ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud päringuid ega taotlusi. Juhtumi puhul ei ole põhjust esitada märkusi seoses õigusega ärakuulamisele.

Brüssel, 24. jaanuar 2008

Karen WILLIAMS

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/18

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest

30. jaanuar 2008,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturuga ja EMP lepinguga

(Juhtum nr COMP/M.4734 — Ineos/Kerling)

(ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/15)

Vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle
   (1), eriti selle artikli 8 lõikele 1, võttis komisjon 30. jaanuaril 2008 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| 1. | 19. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames INEOS Groupi kuuluv ettevõtja INEOS Group Limited (Ühendkuningriik, edaspidi „UK”) (üheskoos edaspidi „Ineos”) omandab nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Norsk Hydro Groupi kuuluva ettevõtja Kerling ASA (edaspidi „Kerling”, Norra) aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames INEOS Groupi kuuluv ettevõtja INEOS Group Limited (Ühendkuningriik, edaspidi „UK”) (üheskoos edaspidi „Ineos”) omandab nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Norsk Hydro Groupi kuuluva ettevõtja Kerling ASA (edaspidi „Kerling”, Norra) aktsiate ostu teel.

| 2. | Ineos on naftakeemiasaaduste, erikemikaalide ja naftasaaduste juhtiv ülemaailmne tootja. Ineos koosneb 18 ettevõtjast ja ehkki ta on esindatud 17 riigis üle maailma, on ta aktiivne peamiselt Euroopas, kus ta toodab üle kahe kolmandiku oma käibest. |
| --- | --- |

2.

Ineos on naftakeemiasaaduste, erikemikaalide ja naftasaaduste juhtiv ülemaailmne tootja. Ineos koosneb 18 ettevõtjast ja ehkki ta on esindatud 17 riigis üle maailma, on ta aktiivne peamiselt Euroopas, kus ta toodab üle kahe kolmandiku oma käibest.

| 3. | Kerling on Norsk Hydro ASA tütarettevõtja ja kujutab endast Norsk Hydro Groupi polümeeridega tegelevat ettevõtjat. Ettevõtja tegeleb põhiliselt polüvinüülkloriidi (edaspidi „PVC”) ja naatriumhüdroksiidi tootmise, turunduse ja müügiga. |
| --- | --- |

3.

Kerling on Norsk Hydro ASA tütarettevõtja ja kujutab endast Norsk Hydro Groupi polümeeridega tegelevat ettevõtjat. Ettevõtja tegeleb põhiliselt polüvinüülkloriidi (edaspidi „PVC”) ja naatriumhüdroksiidi tootmise, turunduse ja müügiga.

| 4. | 16. jaanuaril 2008 andis ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee pooldava arvamuse komisjoni esitatud otsuse eelnõu kohta, milles koondumine kiideti heaks (2). |
| --- | --- |

4.

16. jaanuaril 2008 andis ettevõtjate koondumisega tegelev nõuandekomitee pooldava arvamuse komisjoni esitatud otsuse eelnõu kohta, milles koondumine kiideti heaks (2).

| 5. | Ärakuulamise eest vastutav ametnik oli oma 24. jaanuar 2008. aasta aruandes arvamusel, et poolte ärakuulamisõigusest peeti kinni (3). |
| --- | --- |

5.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik oli oma 24. jaanuar 2008. aasta aruandes arvamusel, et poolte ärakuulamisõigusest peeti kinni (3).

I.   ASJAOMASED TURUD

Asjaomased kaubaturud

| 6. | Komisjoni uurimise käigus tuvastati järgmised asjaomased kaubaturud: tarbe-s-PVC, vedel naatriumhüdroksiid, s-PVC kompaundid ja s-PVC kiled. |
| --- | --- |

6.

Komisjoni uurimise käigus tuvastati järgmised asjaomased kaubaturud: tarbe-s-PVC, vedel naatriumhüdroksiid, s-PVC kompaundid ja s-PVC kiled.

| 7. | Põhiline otsuses käsitletav kaubaturg on tarbe-s-PVC turg. Kasutatava tootmisprotsessi põhjal võib eristada kaht liiki PVCd: suspensioonpolümeriseeritud (ehk tarbe) PVC (edaspidi „s-PVC”), mis moodustab umbes 90 % EMPs toodetava PVC koguhulgast, ning emulsioonpolümeriseeritud PVC (edaspidi „e-PVC”), mis moodustab EMPs toodetava PVC koguhulgast ülejäänud 10 %. Osaliste tegevused kattuvad üksnes s-PVC osas ning turu-uuringu tulemuste põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et käesolevas otsuses käsitletakse asjaomase kaubaturuna s-PVC turgu. |
| --- | --- |

7.

Põhiline otsuses käsitletav kaubaturg on tarbe-s-PVC turg. Kasutatava tootmisprotsessi põhjal võib eristada kaht liiki PVCd: suspensioonpolümeriseeritud (ehk tarbe) PVC (edaspidi „s-PVC”), mis moodustab umbes 90 % EMPs toodetava PVC koguhulgast, ning emulsioonpolümeriseeritud PVC (edaspidi „e-PVC”), mis moodustab EMPs toodetava PVC koguhulgast ülejäänud 10 %. Osaliste tegevused kattuvad üksnes s-PVC osas ning turu-uuringu tulemuste põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et käesolevas otsuses käsitletakse asjaomase kaubaturuna s-PVC turgu.

| 8. | Osaliste tegevused kattuvad ka vedela naatriumhüdroksiidi turul. Ehkki turu-uuringust võiks järeldada, et tahke ja vedel naatriumhüdroksiid moodustavad kaks eraldiseisvat turgu, on turu täpne määratlus jäetud esitamata. |
| --- | --- |

8.

Osaliste tegevused kattuvad ka vedela naatriumhüdroksiidi turul. Ehkki turu-uuringust võiks järeldada, et tahke ja vedel naatriumhüdroksiid moodustavad kaks eraldiseisvat turgu, on turu täpne määratlus jäetud esitamata.

| 9. | Komisjoni süvauuring näitas, et s-PVC kompaundid moodustavad s-PVCst eraldi kaubaturu, sest nimetatud kaks toodet ei ole ühendite turu klientide suure enamiku poolt kasutatavates tootmisprotsessides üksteisega asendatavad. Turu edasine segmentimine ühendite eri liikide põhjal (st kuivsegu- ja geelistatud kompaundid) ei tundunud aga vajalikuna. |
| --- | --- |

9.

Komisjoni süvauuring näitas, et s-PVC kompaundid moodustavad s-PVCst eraldi kaubaturu, sest nimetatud kaks toodet ei ole ühendite turu klientide suure enamiku poolt kasutatavates tootmisprotsessides üksteisega asendatavad. Turu edasine segmentimine ühendite eri liikide põhjal (st kuivsegu- ja geelistatud kompaundid) ei tundunud aga vajalikuna.

| 10. | S-PVC kilede turul (mis kujutab endast s-PVC järgnevat turgu) tegutseb vaid Ineos. Ehkki s-PVC kilede turgu oleks võimalik jagada jäikade PVC kilede lõppkasutajate liikide põhjal, on käesolevas otsuses jäetud kaubaturu täpne määratlus esitamata. |
| --- | --- |

10.

S-PVC kilede turul (mis kujutab endast s-PVC järgnevat turgu) tegutseb vaid Ineos. Ehkki s-PVC kilede turgu oleks võimalik jagada jäikade PVC kilede lõppkasutajate liikide põhjal, on käesolevas otsuses jäetud kaubaturu täpne määratlus esitamata.

Asjaomased geograafilised turud

| 11. | Turu-uuringu teise etapi põhiküsimus oli s-PVC asjaomase geograafilise turu ulatuse määratlemine, eelkõige seoses kaubanduse teatavate valdkondadega, mille puhul turu-uuringu esimene etapp oli andnud riiklikule või piirkondlikule mõõtmele osutavaid vihjeid, täpsemalt UK ning Põhjamaade (Norra ja Rootsi) osas. |
| --- | --- |

11.

Turu-uuringu teise etapi põhiküsimus oli s-PVC asjaomase geograafilise turu ulatuse määratlemine, eelkõige seoses kaubanduse teatavate valdkondadega, mille puhul turu-uuringu esimene etapp oli andnud riiklikule või piirkondlikule mõõtmele osutavaid vihjeid, täpsemalt UK ning Põhjamaade (Norra ja Rootsi) osas.

| 12. | Arvestades, et s-PVC on lihtsalt ja ohutult transporditav tooraine, ühendusesisese kaubanduse maht on märkimisväärne ning transpordikulud on suhteliselt madalad, olid vastajad arvamusel, et s-PVC geograafiline turg hõlmab tervet EMPd. Enamik kliente pidas turu-uuringus turgu kas piirkondlikuks või tervet EMPd hõlmavaks ja mõnedel juhtumitel isegi laiemaks, kõik konkurendid kinnitasid aga, et nad käsitlevad turgu tervet EMPd hõlmavana. Uuringu käigus kogutud andmed koguni näitasid, et hoolimata vahemaast sõltuvast 5–15 % transpordikulust, võib s-PVC puhul rääkida märkimisväärsest kaubavoost läbi EMP, mõnikord üle väga pikkade vahemaade. |
| --- | --- |

12.

Arvestades, et s-PVC on lihtsalt ja ohutult transporditav tooraine, ühendusesisese kaubanduse maht on märkimisväärne ning transpordikulud on suhteliselt madalad, olid vastajad arvamusel, et s-PVC geograafiline turg hõlmab tervet EMPd. Enamik kliente pidas turu-uuringus turgu kas piirkondlikuks või tervet EMPd hõlmavaks ja mõnedel juhtumitel isegi laiemaks, kõik konkurendid kinnitasid aga, et nad käsitlevad turgu tervet EMPd hõlmavana. Uuringu käigus kogutud andmed koguni näitasid, et hoolimata vahemaast sõltuvast 5–15 % transpordikulust, võib s-PVC puhul rääkida märkimisväärsest kaubavoost läbi EMP, mõnikord üle väga pikkade vahemaade.

| 13. | Arvestades Põhjamaades s-PVC märkimisväärset kaubavoogu nimetatud piirkonnast ja nimetatud piirkonda; asjaolu, et Kerlingi (ainsa sealse tootja) müük tema Rootsi ja Norra tehastest jaotub EMPs ühtlaselt; asjaolu, et nimetatud riikides asuvad kliendid peavad turgu vähemalt Põhja- või Loode-Euroopat hõlmavaks, mõned peavad aga turgu isegi tervet EMPd hõlmavaks, jõudis komisjon järeldusele, et nimetatud kahe riigi osas on s-PVC geograafilise turu ulatus riiklikust laiem. |
| --- | --- |

13.

Arvestades Põhjamaades s-PVC märkimisväärset kaubavoogu nimetatud piirkonnast ja nimetatud piirkonda; asjaolu, et Kerlingi (ainsa sealse tootja) müük tema Rootsi ja Norra tehastest jaotub EMPs ühtlaselt; asjaolu, et nimetatud riikides asuvad kliendid peavad turgu vähemalt Põhja- või Loode-Euroopat hõlmavaks, mõned peavad aga turgu isegi tervet EMPd hõlmavaks, jõudis komisjon järeldusele, et nimetatud kahe riigi osas on s-PVC geograafilise turu ulatus riiklikust laiem.

| 14. | UKs oli enamik seal asuvaid kliente seisukohal, et Mandri-Euroopa tarnijad ei suudaks pakkuda neile sealsete tootjatega samaväärset tarnekindlust. s-PVC geograafilise turu ulatuse määramiseks hindas komisjon briti klientide hanke- ja tarnijate vahetamise mustrit (nõudlust) ja pakkumise seisukohast analüüsis seda, kui suur oleks Mandri-Euroopas asuvate s-PVC tootjate võimalus (ja stiimul) oma kohalolekut UK turul suurendada. Sellel eesmärgil teostas komisjon üksikasjaliku kvalitatiiv- ja kvantitatiivanalüüsi ning hindas impordi, transpordikulude, laienemispiirangute ja kasutamata tootmisvõimsuse taset ning rolli Mandri-Euroopas. Nendes küsimustes leidis komisjon, et:






  — | enamik UK kliente hangib mitmest allikast ega sõltu täielikult kohalikest pakkujatest; |
| --- | --- | --- |

14.

UKs oli enamik seal asuvaid kliente seisukohal, et Mandri-Euroopa tarnijad ei suudaks pakkuda neile sealsete tootjatega samaväärset tarnekindlust. s-PVC geograafilise turu ulatuse määramiseks hindas komisjon briti klientide hanke- ja tarnijate vahetamise mustrit (nõudlust) ja pakkumise seisukohast analüüsis seda, kui suur oleks Mandri-Euroopas asuvate s-PVC tootjate võimalus (ja stiimul) oma kohalolekut UK turul suurendada. Sellel eesmärgil teostas komisjon üksikasjaliku kvalitatiiv- ja kvantitatiivanalüüsi ning hindas impordi, transpordikulude, laienemispiirangute ja kasutamata tootmisvõimsuse taset ning rolli Mandri-Euroopas. Nendes küsimustes leidis komisjon, et:

—

enamik UK kliente hangib mitmest allikast ega sõltu täielikult kohalikest pakkujatest;

| — | viimase viie aasta jooksul rahuldasid 34–40 % UK nõudlusest Mandri-Euroopa tarnijad; |
| --- | --- |

—

viimase viie aasta jooksul rahuldasid 34–40 % UK nõudlusest Mandri-Euroopa tarnijad;

| — | kohalike ladustamisvõimaluste loomise teel saavad Mandri-Euroopa tarnijad ületada vahemaast tulenevad ebamugavused; |
| --- | --- |

—

kohalike ladustamisvõimaluste loomise teel saavad Mandri-Euroopa tarnijad ületada vahemaast tulenevad ebamugavused;

| — | transpordikulud ei kujuta endast UKsse tarnimisel takistust; |
| --- | --- |

—

transpordikulud ei kujuta endast UKsse tarnimisel takistust;

| — | Mandri-Euroopas on piisavalt kasutamata tootmisvõimsust, et reageerida hinna tõstmise katsele mõne uue UK ettevõtja poolt; |
| --- | --- |

—

Mandri-Euroopas on piisavalt kasutamata tootmisvõimsust, et reageerida hinna tõstmise katsele mõne uue UK ettevõtja poolt;

| — | Ineose ühes UK tehases toimunud tööseisaku ajal suutsid importijad pakkumist suurendada, mis näitab, et importijate tegevus piirab nii Ineost kui ka Kerlingit. |
| --- | --- |

—

Ineose ühes UK tehases toimunud tööseisaku ajal suutsid importijad pakkumist suurendada, mis näitab, et importijate tegevus piirab nii Ineost kui ka Kerlingit.

| 15. | Eeltoodu põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et Põhjamaade ja UK tunnusjooned ei ole sellised, mis nõuaksid komisjonilt nende piirkondade kohtlemist teistest EMP-sisestest piirkondadest erinevalt. Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et s-PVC geograafilise turu ulatus on laiem kui UK ja Põhjamaad (Norra ja Rootsi) ning hõlmab vähemalt Loode-Euroopat. |
| --- | --- |

15.

Eeltoodu põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et Põhjamaade ja UK tunnusjooned ei ole sellised, mis nõuaksid komisjonilt nende piirkondade kohtlemist teistest EMP-sisestest piirkondadest erinevalt. Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et s-PVC geograafilise turu ulatus on laiem kui UK ja Põhjamaad (Norra ja Rootsi) ning hõlmab vähemalt Loode-Euroopat.

| 16. | Teate esitanud pool teatas, et arvestades märkimisväärset ühendusesisest ja isegi mandritevahelist kaubandust, hõlmab vedela naatriumhüdroksiidi turu geograafiline ulatus vähemalt EMPd. Paljud kliendid aga hindasid, et turg võib suhteliselt kõrgete transpordikulude tõttu olla piirkondlik või UK puhul isegi riiklik. Naatriumhüdroksiidi geograafilise turu täpne ulatus on jäetud esitamata. |
| --- | --- |

16.

Teate esitanud pool teatas, et arvestades märkimisväärset ühendusesisest ja isegi mandritevahelist kaubandust, hõlmab vedela naatriumhüdroksiidi turu geograafiline ulatus vähemalt EMPd. Paljud kliendid aga hindasid, et turg võib suhteliselt kõrgete transpordikulude tõttu olla piirkondlik või UK puhul isegi riiklik. Naatriumhüdroksiidi geograafilise turu täpne ulatus on jäetud esitamata.

| 17. | Komisjoni turu-uuringust selgus, et madalaid transpordikulusid arvestades hõlmab s-PVC kompaundide turg vähemalt EMPd. Komisjon järeldas, et geograafilise turu ulatus on riiklikust laiem ja puudub vajadus vastu võtta lõppotsus s-PVC kompaundide geograafilise turu täpse ulatuse kohta. |
| --- | --- |

17.

Komisjoni turu-uuringust selgus, et madalaid transpordikulusid arvestades hõlmab s-PVC kompaundide turg vähemalt EMPd. Komisjon järeldas, et geograafilise turu ulatus on riiklikust laiem ja puudub vajadus vastu võtta lõppotsus s-PVC kompaundide geograafilise turu täpse ulatuse kohta.

| 18. | Turu-uuringus kinnitati, et jäikade PVC kilede geograafilise turu ulatus hõlmab vähemalt EMPd ning teatavate lõpptoodete puhul isegi maailma nagu komisjon järeldas elastse pakkematerjali puhul. PVC kilede geograafilise turu täpne ulatus on aga jäetud esitamata. |
| --- | --- |

18.

Turu-uuringus kinnitati, et jäikade PVC kilede geograafilise turu ulatus hõlmab vähemalt EMPd ning teatavate lõpptoodete puhul isegi maailma nagu komisjon järeldas elastse pakkematerjali puhul. PVC kilede geograafilise turu täpne ulatus on aga jäetud esitamata.

II.   HINDAMINE

| 19. | S-PVC turul moodustab poolte ühine turuosa EMPs (20–30) %. Loode-Euroopas oleks poolte ühine turuosa alla (30–40) %. |
| --- | --- |

19.

S-PVC turul moodustab poolte ühine turuosa EMPs (20–30) %. Loode-Euroopas oleks poolte ühine turuosa alla (30–40) %.

| 20. | Arvestades suhteliselt väikest poolte ühist turuosa, praegust kasutamata tootmisvõimsust ning asjaolu, et kliendid hangivad mitmest allikast ja sõlmivad lühiajalisi lepinguid (keskmise kestusega üks aasta), on ebatõenäoline, et Ineosel oleks võimalik ühepoolselt kasutada turujõudu EMP või isegi Loode-Euroopa turul. |
| --- | --- |

20.

Arvestades suhteliselt väikest poolte ühist turuosa, praegust kasutamata tootmisvõimsust ning asjaolu, et kliendid hangivad mitmest allikast ja sõlmivad lühiajalisi lepinguid (keskmise kestusega üks aasta), on ebatõenäoline, et Ineosel oleks võimalik ühepoolselt kasutada turujõudu EMP või isegi Loode-Euroopa turul.

| 21. | Võimalus, et nimetatud tehing soodustab turukokkuleppeid on samuti väike, arvestades mitut osalist (kuus märkimisväärset konkurenti), kes ühinemisjärgselt turule jäävad. Lisaks peab enamik kliente läbirääkimisi või küsivad hinnapakkumisi paljudelt konkureerivatelt pakkujatelt iga kuu, mis teeb turukokkulepete sõlmimise ja nende järgmise seda raskemaks. Eeltoodut arvestades järeldas komisjon, et kavandatav tehing ei too tõenäoliselt kaasa konkurentsivastaseid turukokkuleppeid. |
| --- | --- |

21.

Võimalus, et nimetatud tehing soodustab turukokkuleppeid on samuti väike, arvestades mitut osalist (kuus märkimisväärset konkurenti), kes ühinemisjärgselt turule jäävad. Lisaks peab enamik kliente läbirääkimisi või küsivad hinnapakkumisi paljudelt konkureerivatelt pakkujatelt iga kuu, mis teeb turukokkulepete sõlmimise ja nende järgmise seda raskemaks. Eeltoodut arvestades järeldas komisjon, et kavandatav tehing ei too tõenäoliselt kaasa konkurentsivastaseid turukokkuleppeid.

| 22. | Kõige tõenäolisemal ehk tervet EMPd hõlmaval geograafilisel turul oleks poolte ühine turuosa vedela naatriumhüdroksiidi turul umbes (10–20) %. Ehkki poolte ühine turuosa on mõnel riiklikul turul suurem (vastavalt alates (40–50) %, (40–50) % ja (50–60) % Norras, Rootsis ja Taanis kuni (50–60) % UKs), arvestades suhteliselt piiratud kattuvust ning mitut märkimisväärset konkurenti turul on ebatõenäoline, et kõnealune tehing tekitaks konkurentsiprobleeme ükskõik millise muu turumääratluse korral. |
| --- | --- |

22.

Kõige tõenäolisemal ehk tervet EMPd hõlmaval geograafilisel turul oleks poolte ühine turuosa vedela naatriumhüdroksiidi turul umbes (10–20) %. Ehkki poolte ühine turuosa on mõnel riiklikul turul suurem (vastavalt alates (40–50) %, (40–50) % ja (50–60) % Norras, Rootsis ja Taanis kuni (50–60) % UKs), arvestades suhteliselt piiratud kattuvust ning mitut märkimisväärset konkurenti turul on ebatõenäoline, et kõnealune tehing tekitaks konkurentsiprobleeme ükskõik millise muu turumääratluse korral.

| 23. | Poolte hinnangul on nende ühine turuosa tervet EMPd hõlmaval s-PVC kompaundide koguturul alla (20–30) %. Turuosa oleks (10–20) % Lääne-Euroopas ja (20–30) % Loode-Euroopas. |
| --- | --- |

23.

Poolte hinnangul on nende ühine turuosa tervet EMPd hõlmaval s-PVC kompaundide koguturul alla (20–30) %. Turuosa oleks (10–20) % Lääne-Euroopas ja (20–30) % Loode-Euroopas.

| 24. | Võimaliku vertikaalse kattumise korral on ebatõenäoline, et Ineos suudaks piirata s-PVC tarneid sõltumatutele kompaundimistehastele, sest ta ei saa s-PVC turul turujõudu, vaid ühinemisjärgselt piiravad teda jätkuvalt mitu terves EMPs tegutsevat konkurenti. |
| --- | --- |

24.

Võimaliku vertikaalse kattumise korral on ebatõenäoline, et Ineos suudaks piirata s-PVC tarneid sõltumatutele kompaundimistehastele, sest ta ei saa s-PVC turul turujõudu, vaid ühinemisjärgselt piiravad teda jätkuvalt mitu terves EMPs tegutsevat konkurenti.

| 25. | Eeltoodut ning piiratud horisontaalset kattumist ja olulise vertikaalse kattumise puudumist arvestades on ebatõenäoline, et kõnealune tehing mõjutaks s-PVC kompaundide turgu konkurentsivastaselt. |
| --- | --- |

25.

Eeltoodut ning piiratud horisontaalset kattumist ja olulise vertikaalse kattumise puudumist arvestades on ebatõenäoline, et kõnealune tehing mõjutaks s-PVC kompaundide turgu konkurentsivastaselt.

| 26. | Jäikade kilede (sealhulgas PVC, PET, polüpropüleen- ja polüetüleenkilede) laial kaubaturul on Ineose turuosa EMPs (5–10) %. Jäikade s-PVC kilede kitsamate segmentide osas on Ineose turuosa kõigis segmentides alla (20–30) %, välja arvatud pharma-mono ja pharma-duplex kilede segmendis, kus Ineose turuosa on vastavalt (30–40) % ja (30–40) %. |
| --- | --- |

26.

Jäikade kilede (sealhulgas PVC, PET, polüpropüleen- ja polüetüleenkilede) laial kaubaturul on Ineose turuosa EMPs (5–10) %. Jäikade s-PVC kilede kitsamate segmentide osas on Ineose turuosa kõigis segmentides alla (20–30) %, välja arvatud pharma-mono ja pharma-duplex kilede segmendis, kus Ineose turuosa on vastavalt (30–40) % ja (30–40) %.

| 27. | Arvestades komisjoni järeldust, et kavandatav koondumine ei takista tõhusat konkurentsi s-PVC pakkumisel, võib öelda, et Ineose jäikade PVC kilede järgneva turu konkurendid suudaksid s-PVCd tarnida jätkuvalt konkurentsivõimelistel tingimustel ja jääksid jäikadest kiledest valmistatud toodete pakkumisel tõhusateks konkurentideks. Seega on ebatõenäoline, et kõnealune tehing tekitaks s-PVC kilede turul konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

27.

Arvestades komisjoni järeldust, et kavandatav koondumine ei takista tõhusat konkurentsi s-PVC pakkumisel, võib öelda, et Ineose jäikade PVC kilede järgneva turu konkurendid suudaksid s-PVCd tarnida jätkuvalt konkurentsivõimelistel tingimustel ja jääksid jäikadest kiledest valmistatud toodete pakkumisel tõhusateks konkurentideks. Seega on ebatõenäoline, et kõnealune tehing tekitaks s-PVC kilede turul konkurentsiprobleeme.

III.   KOKKUVÕTE

| 28. | Eespool esitatud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel. Seepärast tuleb koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57 kuulutada ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

28.

Eespool esitatud põhjustel on komisjon jõudnud järeldusele, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tagajärjel. Seepärast tuleb koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 1 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57 kuulutada ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 219, 28.8.2008, lk 16.

(3)  ELT C 219, 28.8.2008, lk 17.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/21

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/16)

| Abi nr | XR 33/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06) |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)
  (Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen) |
| Õiguslik alus | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 60 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 30 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.6.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Piiratud konkreetsete sektoritega |
| NACE: D, 55, K |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel. (43) 711 00 63 90 |

Abi nr

XR 33/07

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06)

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

(Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen)

Õiguslik alus

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

60 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

30 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.6.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Piiratud konkreetsete sektoritega

NACE: D, 55, K

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel. (43) 711 00 63 90

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.awsg.at/portal/media/2505.pdf

Muu teave

—

| Abi nr | XR 41/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Niederösterreich |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Õiguslik alus | Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 0,32 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 15 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 21.3.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| A-1011 Wien, Lugeck 1 |
| Tel. (43) 513 78 35 |
| Fax (43) 513 78 40 |
| NOeG@ecoplus.at |

Abi nr

XR 41/07

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Niederösterreich

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Õiguslik alus

Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

0,32 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

15 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

21.3.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

A-1011 Wien, Lugeck 1

Tel. (43) 513 78 35

Fax (43) 513 78 40

NOeG@ecoplus.at

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://noeg.grenzland.at/

Muu teave

—

| Abi nr | XR 13/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | 87(3)(a) |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram Školící střediska (výzva I) |
| Õiguslik alus | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 133 miljonit CZK |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 3.3.2008 |
| Kestus | 30.6.2010 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Abi nr

XR 13/08

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

87(3)(a)

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram Školící střediska (výzva I)

Õiguslik alus

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

133 miljonit CZK

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

3.3.2008

Kestus

30.6.2010

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.mpo.cz

Muu teave

—

| Abi nr | XR 14/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | 87(3)(a) |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram ICT a strategické služby (výzva I) |
| Õiguslik alus | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 200 miljonit CZK |
| Abi suurim osatähtsus | 40 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.3.2008 |
| Kestus | 30.6.2009 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Abi nr

XR 14/08

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

87(3)(a)

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram ICT a strategické služby (výzva I)

Õiguslik alus

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

200 miljonit CZK

Abi suurim osatähtsus

40 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.3.2008

Kestus

30.6.2009

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.mpo.cz

Muu teave

—

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/24

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/17)

| Abi nr | XS 134/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Podkarpackie |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008 |
| Meetme liik | Ad hoc |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 115 684 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 2.4.2008 |
| Kestus | 2.4.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Abi nr

XS 134/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Podkarpackie

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008

Meetme liik

Ad hoc

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 115 684 EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

2.4.2008

Kestus

2.4.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Abi nr | XS 135/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Śląskie |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008 |
| Meetme liik | Ad hoc |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 27 883 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 2.4.2008 |
| Kestus | 2.4.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Abi nr

XS 135/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Śląskie

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008

Meetme liik

Ad hoc

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 27 883 EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

2.4.2008

Kestus

2.4.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Abi nr | XS 137/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Wielkopolskie |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008 |
| Meetme liik | Ad hoc |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 112 060 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 7.5.2008 |
| Kestus | 7.5.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Abi nr

XS 137/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Wielkopolskie

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008

Meetme liik

Ad hoc

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 112 060 EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

7.5.2008

Kestus

7.5.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Abi nr | XS 138/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Dolnoslaskie |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Metalerg J.M.J Cieślak S.J. |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008 |
| Meetme liik | Ad hoc |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 17 292 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 15.4.2008 |
| Kestus | 15.4.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Abi nr

XS 138/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Dolnoslaskie

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Metalerg J.M.J Cieślak S.J.

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008

Meetme liik

Ad hoc

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 17 292 EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

15.4.2008

Kestus

15.4.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Abi nr | XS 141/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Podkarpackie |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna |
| Õiguslik alus | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008 |
| Meetme liik | Ad hoc |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 49 739 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 22.4.2008 |
| Kestus | 22.4.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Abi nr

XS 141/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Podkarpackie

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna

Õiguslik alus

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008

Meetme liik

Ad hoc

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 49 739 EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

22.4.2008

Kestus

22.4.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/27

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/18)

| Abi nr | XR 131/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program |
| Õiguslik alus | 77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 17 500 miljonit HUF |
| Abi suurim osatähtsus | 50 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 15.10.2007 |
| Kestus | 31.12.2012 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Abi nr

XR 131/07

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program

Õiguslik alus

77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

17 500 miljonit HUF

Abi suurim osatähtsus

50 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

15.10.2007

Kestus

31.12.2012

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.fvm.hu

Muu teave

—

| Abi nr | XR 161/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból |
| Õiguslik alus | 23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 11 010 miljonit HUF |
| Abi suurim osatähtsus | 50 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 24.10.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Abi nr

XR 161/07

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból

Õiguslik alus

23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

11 010 miljonit HUF

Abi suurim osatähtsus

50 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

24.10.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.nfu.hu/palyazatok

Muu teave

—

| Abi nr | XR 197/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból |
| Õiguslik alus | 242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §
  201/2005 Korm. rendelet |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 1 006,2 miljonit HUF |
| Abi suurim osatähtsus | 50 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 15.10.2007 |
| Kestus | 30.4.2011 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Abi nr

XR 197/07

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból

Õiguslik alus

242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §

201/2005 Korm. rendelet

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

1 006,2 miljonit HUF

Abi suurim osatähtsus

50 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

15.10.2007

Kestus

30.4.2011

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.nfu.gov.hu

www.eeagrants.hu

Muu teave

—

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/29

---

Komisjoni teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud menetlusele

Itaalia muudab avaliku teenindamise kohustust regulaarlennuliinidel Trapani–Rooma ja vastupidi, Trapani–Cagliari ja vastupidi, Trapani–Bari ja vastupidi ning Trapani–Milano ja vastupidi

(2008/C 219/19)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatule on Itaalia valitsus otsustanud muuta avaliku teenindamise kohustust regulaarlennuliinidel Trapani–Rooma ja vastupidi, Trapani–Cagliari ja vastupidi, Trapani–Bari ja vastupidi ning Trapani–Milano ja vastupidi, mis on avaldatud ELT C 150, 28.6.2006; ELT C 141, 26.6.2007 ja ELT C 121, 17.5.2008.

Regulaarlennuliinile Trapani–Cagliari ja vastupidi kehtestatud avaliku teenindamise kohustus tunnistatakse kehtetuks ning ELT C 150, 28.6.2006, avaldatud teatise punkti 1 muudetakse järgmiselt:

Asjaomane liin:

| | Trapani–Rooma ja vastupidi; |
| --- | --- |

Trapani–Rooma ja vastupidi;

| | Trapani–Bari ja vastupidi; |
| --- | --- |

Trapani–Bari ja vastupidi;

| | Trapani–Milano ja vastupidi. |
| --- | --- |

Trapani–Milano ja vastupidi.

Sihtkoht Rooma tähendab Rooma Fiumincino lennujaama ja sihtkoht Milano tähendab Milano Linate lennujaama.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/30

---

Regulaarlendude teenindamine — Ahvenamaa maakonnavalitsuse väljakuulutatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendude teenindamisega Mariehamni (Ahvenamaa) ja Stockholm/Arlanda (Rootsi) vahel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/20)

1.   Sissejuhatus

Ahvenamaa maakonnavalitsus otsustas 26. juunil 2008 kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktiga a täiendada kehtivat avaliku teenindamise kohustust seoses regulaarlendude teenindamisega MHQ–ARN lennuliinil ajavahemikul 1. märtsist 2009 kuni 29. veebruarini 2012.

Kõnealuse avaliku teenindamise kohustuse tingimused avaldati
  Euroopa Liidu Teatajas C 218, 27.8.2008, lk 17.

Juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole alustanud või alustamas regulaarlende vastavalt avaliku teenindamise kohustusele ja rahalist hüvitist taotlemata, piirab Ahvenamaa maakonnavalitsus kolme aasta jooksul juurdepääsu kõnealusele liinile ainult ühe lennuettevõtjaga. Kõnealuse lennuliini teenindamise õigus antakse pakkumismenetluse alusel kooskõlas eelnimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud korraga. Ahvenamaa maakonnavalitsus otsustas 26. juunil 2008 avaldada vastava pakkumiskutse.

2.   Pakkumismenetluse eesmärk

Tagada regulaarlendude teenindamine eelnimetatud lennuliinil ajavahemikul 2. märtsist 2009 kuni 29. veebruarini 2012 kooskõlas
  Euroopa Liidu Teataja C 218, 27.8.2008, lk 17 avaldatud avaliku teenindamise kohustusega.

3.   Pakkumismenetluses osalemine

Pakkumine on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kellel on vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) välja antud kehtiv lennutegevusluba.

4.   Menetlusviis

Kõnealuse pakkumismenetluse suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkte d–i. Tellijal on õigus kõik pakkumised tagasi lükata, kui hinnatase on liiga kõrge või kui lennuliikluse korraldamise asjaolud või tingimused on põhjalikult muutunud, nii et kavandatud lennuteenus ei ole sobiv või seda ei saa osutada pakkumiskutses täpsustatud viisil.

Enne lepingu sõlmimist võib Ahvenamaa maakonnavalitsus kõnealuse lennuteenuse alguskuupäeva edasi lükata. Sellisel juhul lükatakse vastavalt edasi ka lõppkuupäev.

5.   Pakkumisdokumendid

Kõik pakkumisdokumendid, mis sisaldavad pakkumiskutset, pakkumismenetluse tingimusi, lepingutingimusi, avaliku teenindamise kohustuse kirjeldust, andmeid sihtkoha kohta ja pakkumise esitamise vormi, saab järgmisel aadressil:

Ålands landskapsregering, PB 1060, AX-22111, MARIEHAMN, Åland.

Kõnealuseid dokumente võib küsida ka e-posti (registrator@ls.aland.fi), telefoni ((358-18) 250 00) või faksi ((358-18) 237 90) teel. Kontaktisik on peainsener Niklas Karlman, e-post: niklas.karlman@ls.aland.fi, telefon: (358-18) 251 30.

6.   Rahaline hüvitis

Pakkumises peab olema selgelt märgitud summa (eurodes), mis on vajalik kõnealuse lennuliini teenindamiseks eelnimetatud ajavahemiku jooksul. Märgitud hüvitissumma peab põhinema kõnealuse tegevusega seotud eeldatavatel kuludel ja tuludel ning avaliku teenindamise kohustustuse miinimumnõuetel. Hüvitist makstakse ainult selliste lennuliiklusega seotud kulude suhtes, mida on kantud Arlanda ja Mariehamni lennujaamades ja mis on otseselt seotud kõnealuse lennuliiniga. Hüvitist ei maksta selliste kulude suhtes (näiteks stardi- ja maandumistasu), mis on seotud muude lennuliinide ja -jaamadega.

7.   Piletihinnad

Pakkumises peavad olema märgitud piletite hinnad, liigid ja tingimused. Piletihinnad peavad olema kooskõlas kõnealuse lennuliini suhtes kehtiva avaliku teenindamise kohustusega.

8.   Valikumeetod

Lennuettevõtja valitakse välja pakkumiste põhjal, mis vastavad pakkumiskutsele ja pakkumisdokumentides esitatud nõuetele. Valiku tegemisel võetakse arvesse määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud kriteeriume.

9.   Lepingu kestus

Leping kehtib alates kuupäevast, mil sellele on alla kirjutanud mõlemad pooled, kuni hetkeni, mil asjaomane lennuettevõtja on pärast viimast lennuteenuse osutamise kuud (veebruar 2012, juhul kui algus- ja lõppkuupäeva ei ole edasi lükatud) esitanud maakonnavalitsusele lõpparuande kooskõlas pakkumisdokumentides sätestatuga.

10.   Lepingu muutmine ja lõpetamine

Lepingut saab muuta ainult siis, kui muudatused on kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega, mis on avaldatud seoses kõnealuse lennuliiniga. Lepinguga seotud muudatused tehakse kirjalikult. Mõlemad lepinguosalised võivad lepingu lõpetada kuuekuulise etteteatamisega. See ei piira lepingu lõpetamise õigust erilistel põhjustel.

11.   Lepingu rikkumise tagajärjed

Lennuettevõtja vastutab oma lepinguliste kohustuste nõuetekohase täitmise eest. Kui lennuettevõtja ei täida oma lepingulisi kohustusi või teeb seda puudulikult, võib tellija vähendada hüvitismakseid vastaval määral. Samuti on tellijal õigus nõuda tekitatud kahju korvamist.

12.   Pakkumiste esitamise tähtaeg

Pakkumised tuleb esitada hiljemalt 31 päeva jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

13.   Pakkumiste esitamine

Pakkumised tuleb esitada Ahvenamaa maakonnavalitsuse registratuurile allpool märgitud tööajal hiljemalt punktis 12 ettenähtud kuupäevaks. Need tuleb esitada pitseeritud ümbrikus, millele on märgitud „Anbud flygtrafik MHQ — ARN” (Pakkumine MHQ — ARN lennuliini teenindamiseks). Pakkumised võib saata posti teel, kulleriga või need võib esitada isiklikult Ahvenamaa maakonnavalitsusele punktis 5 esitatud aadressil.

Maakonnavalitsuse kontor asub järgmisel aadressil: Självstyrelsegården, Strandgatan, Mariehamn, Ahvenamaa. Maakonnavalitsus on avatud esmaspäevast reedeni 8.00–16.15.

Pakkumine ja kõik sellega seotud dokumendid peavad olema esitatud rootsi või inglise keeles ning esitada tuleb originaal koos kahe täieliku koopiaga.

Pakkumine kehtib kuni 30. jaanuarini 2009.

Faksi või e-posti teel esitatud pakkumisi ei arvestata.

14.   Pakkumiskutse kehtivus

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d kehtib käesolev pakkumiskutse vaid eeldusel, et ükski lennuettevõtja ei ole alustanud või alustamas regulaarlende kõnealusel lennuliinil.

Lennuettevõtjad, kes kavatsevad teenindada kõnealust lennuliini alates 2. märtsist 2009 vastavalt avaliku teenindamise kohustusele ilma ainuõigust omamata ja rahalist hüvitist saamata ning tagades, et liini teenindatakse vähemalt kuue kuu jooksul, peavad esitama taotluse Soome tsiviillennundusametile hiljemalt 2. veebruariks 2009. Taotluse läbivaatamise eest vastutab Ahvenamaa maakonnavalitsus.

Käesolev pakkumiskutse ei kehti, kui selline taotlus esitatakse ja maakonnavalitsus leiab, et asjaomase lennuettevõtja kava vastab avaliku teenindamise kohustustuse nõuetele.

Kui seda ei toimu, piirab maakonnavalitsus juurdepääsu kõnealustele liinidele ainult ühe lennuettevõtjaga.

Leping sõlmitakse vaid tingimusel, et Ahvenamaa parlament eraldab selleks vajalikud vahendid.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/32

---

P-Lissabon: Regulaarlendude korraldamine

Hanketeade, mille Portugal avaldab nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt rahvusvahelise avaliku hankemenetluse raames regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/21)

1.   Sissejuhatus: Vastavalt 23. juuli 1992. aasta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Portugal otsustanud muuta avaliku teenindamise kohustust, mis on kehtestatud regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon.

Seoses sellega avaldati
  Euroopa Liidu Teatajas C 143, 10. juuni 2008 hanketeade rahvusvahelise avaliku hankemenetluse kohta regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon.

Kuna eelmises lõigus osutatud pakkumusi ei esitanud ettenähtud tähtaja jooksul ükski lennuettevõtja, jäi rahvusvaheline avalik hankemenetlus tulemusteta.

Arvestades vajadust tagada regulaarlendude järjepidevus nimetatud lennuliinil ning võttes arvesse avalikku huvi hankemenetluse objektiks oleva teenuse vastu, on algatatud uus rahvusvaheline avalik hankemenetlus regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon, et võimalikud pakkujad, kes ei olnud eelmisest hankemenetlusest õigel ajal teadlikud, saaksid nüüd esitada oma pakkumused.

Seepärast teeb Portugali valitsus käesoleva teatisega lennuettevõtjatele ettepaneku esitada pakkumusi regulaarlendude korraldamiseks liinil Lissabon–Vila Real–Bragança–Vila Real–Lissabon järgmistes punktides esitatud tingimuste kohaselt.

Kui 15. detsembriks 2008 ei ole ükski lennuettevõtja valmis alustama regulaarlendude korraldamist kõnealusel lennuliinil vastavalt kehtestatud avaliku teenindamise kohustusele ja rahalist hüvitist nõudmata, valitakse avaliku hankemenetluse teel eespool nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punktis d sätestatud korras üks lennuettevõtja, kellele antakse õigus nimetatud teenuseid osutada.

2.   Hankemenetluse objekt: Regulaarlendude korraldamine eespool nimetatud liinil alates 12. jaanuarist 2009 vastavalt avaliku teenindamise kohustusele, mille tingimused on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 143, 10. juuni 2008.

3.   Hankemenetluses osalemine: Kõnealuseid teenuseid võivad osutada kõik lennuettevõtjad, kellel on vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) liikmesriigi poolt välja antud kehtiv lennutegevusluba ja asjakohane lennuettevõtja sertifikaat.

4.   Hankemenetlus: Käesoleva hankemenetluse suhtes kohaldatakse aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkte d, e, f, g, h ja i.

5.   Hankedokumendid: Kõik hankedokumendid koos hankemenetluse suhtes kohaldatavate erieeskirjadega saab hinnaga 100 EUR järgmiselt aadressilt: Instituto Nacional da Aviação Civil I.P., Rua B, Edifícios 4, 5, e 6 — Aeroporto da Portela 4 — P-1749-034 Lisbon.

6.   Rahaline hüvitis: Esitatud pakkumustes peab olema selgelt märgitud vajaminev hüvitissumma teenuse osutamiseks kolme aasta jooksul alates teenuse osutamise alguseks kavandatud kuupäevast (aastaste maksete kaupa). Kui pakkumused hõlmavad lendude korraldamist nädalavahetustel, ei tohi see kaasa tuua liikmesriigi makstava rahalise hüvitise kasvu. Nädalavahetuselendude korraldamisest tulenevat finantsmõju (mida liikmesriik ei hüvita) peab pakkuja oma pakkumuses nõuetekohaselt selgitama ja põhjendama. Lõplik hüvitissumma määratakse pakkumuses esitatud summa piires iga aasta kohta tagantjärele vastavalt teenuse osutamise tegelikele tõendatud kuludele ja tuludele.

7.   Hinnad: Pakkujad peavad pakkumuses märkima kavandatud hinnad, mis peavad olema kooskõlas
  Euroopa Liidu Teataja C 143, 10. juuni 2008 avaldatud avaliku teenindamise kohustuse tingimustega.

8.   Lepingu kestus, muutmine ja lõpetamine: Leping jõustub 12. jaanuaril 2009 ja lõpeb kolme aasta pärast. Teenuse osutamise tingimuste ettenägematu muutumise korral võib rahalise hüvitise suuruse läbi vaadata.

9.   Lepinguliste kohustuste rikkumisel kohaldatavad sanktsioonid: Kui lennuettevõtja ei saa vääramatu jõu tõttu teenust osutada, võib rahalise hüvitise suurust vähendada proportsionaalselt toimumata jäänud lendude arvuga. Kui lennuettevõtja ei saa teenust osutada muul põhjusel kui vääramatu jõu tõttu või kui ta ei täida avaliku teenindamise kohustust, võivad Portugali ametiasutused:

vähendada rahalise hüvitise suurust proportsionaalselt toimumata jäänud lendude arvuga;

algatada kohtumenetluse, mille alusel võib kohaldada seadusega ettenähtud trahve ja täiendavaid sanktsioone;

kohaldada leppetrahve;

lõpetada lepingu vastavalt Portugali seadusele, ilma et see piiraks asjaomast olukorda reguleerivate lepingusätete kohaldamist;

tugineda Portugali seaduse ja litsentsilepinguga ettenähtud tühistamisalustele.

10.   Pakkumuste esitamine:

| 1. | Pakkumused tuleb esitada hiljemalt 30. päeval kell 17.00 pärast käesoleva hanketeate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

1.

Pakkumused tuleb esitada hiljemalt 30. päeval kell 17.00 pärast käesoleva hanketeate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 2. | Pakkumused ja kõik nendega koos esitatavad dokumendid saab kella 9.00 ja 17.00 vahel vastuvõtutõendi vastu isiklikult üle anda Portugali lennuameti (Instituto Nacional de Aviação Civil I.P.) peakontoris aadressil Rua B, Edifícios 4, 5, e 6 — Aeroporto da Portela 4 — P-1749-034 Lissabon, või saata tähitud kirjaga lõikes 1 sätestatud kuupäevaks ja kellaajaks. Pakkujal on ainuvastutus hilinenud üleandmise eest. |
| --- | --- |

2.

Pakkumused ja kõik nendega koos esitatavad dokumendid saab kella 9.00 ja 17.00 vahel vastuvõtutõendi vastu isiklikult üle anda Portugali lennuameti (Instituto Nacional de Aviação Civil I.P.) peakontoris aadressil Rua B, Edifícios 4, 5, e 6 — Aeroporto da Portela 4 — P-1749-034 Lissabon, või saata tähitud kirjaga lõikes 1 sätestatud kuupäevaks ja kellaajaks. Pakkujal on ainuvastutus hilinenud üleandmise eest.

11.   Hanketeate kehtivus: Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d esimesele lausele kehtib käesolev hanketeade tingimusel, et ükski kõnealuse teenuse osutamise tingimustele vastav ühenduse lennuettevõtja ei ole 2. detsembriks 2008 esitanud taotlust kõnealuse lennuliini teenindamiseks alates 14. augustist 2007 vastavalt avaliku teenindamise kohustustele ja ilma rahalise hüvitiseta.

Kui Portugali lennuamet (Instituto Nacional de Aviação Civil I.P.) teeb 15. detsembriks 2008 kindlaks, et üks või mitu lennuettevõtjat vastab lennuliini teenindamise tingimustele kooskõlas avaliku teenindamise kohustusega, tühistatakse käesolev hanketeade ja selle raames esitatud pakkumused.

---

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/34

---

Regulaarlennuteenuste osutamine — Ühendkuningriigi väljakuulutatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendude teenindamisega marsruutidel: Stornoway–Benbecula ja Benbecula–Barra (Šotimaa)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/22)

1.   Sissejuhatus

Vastavalt 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punktile a on Ühendkuningriik kehtestanud avaliku teenindamise kohustuse seoses regulaarlendudega Stornoway–Benbecula ja Benbecula–Barra liinil. Stornoway–Benbecula liini avaliku teenindamise kohustuse puhul ettenähtud normid avaldati EÜT C 53, 4.3.1995, mida on muudetud EÜT C 143, 8.5.1998, EÜT C 154, 29.5.2001 ja EÜT C 310, 13.12.2002 ning seejärel muudetud ELT C 285, 17.11.2005, ja ELT C 218, 27.8.2008; Benbecula–Barra liini avaliku teenindamise kohustuse puhul ettenähtud normid avaldati EÜT C 53, 4.3.1995, mida on muudetud EÜT C 143, 8.5.1998, EÜT C 154, 29.5.2001 ja EÜT C 310, 13.12.2002 ning seejärel muudetud EÜT C 295, 5.12.2003, ELT C 285, 17.11.2005 ja ELT C 218, 27.8.2008.

Juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 1. märtsiks 2009 alustanud ega alustamas regulaarlende Stornoway ja Benbecula ning Benbecula ja Barra vahel vastavalt avaliku teenindamise kohustusele ning rahalist hüvitist taotlemata, on Ühendkuningriik otsustanud eespool osutatud määruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt piirata juurdepääsu kõikidele nimetatud liinidele vaid ühe lennuettevõtjaga (mõlemat liini võib teenindada sama lennuettevõtja) ning anda avaliku pakkumise teel õiguse korraldada regulaarlende alates 1. aprillist 2009.

2.   Pakkumiskutse objekt

Tagada alates 1. aprillist 2009 regulaarlendude teenindamine Stornoway ja Benbecula ning Benbecula ja Barra vahel vastavalt nendel liinidel kehtestatud avaliku teenindamise kohustusele. Stornoway–Benbecula liini avaliku teenindamise kohustused avaldati EÜT C 53, 4.3.1995, mida on muudetud EÜT C 143, 8.5.1998, EÜT C 154, 29.5.2001 ja EÜT C 310, 13.12.2002 ning seejärel muudetud ELT C 285, 17.11.2005, ja ELT C 218, 27.8.2008; Benbecula–Barra liini avaliku teenindamise kohustused avaldati EÜT C 53, 4.3.1995, mida on muudetud EÜT C 143, 8.5.1998, EÜT C 154, 29.5.2001 ja EÜT C 310, 13.12.2002 ning seejärel muudetud EÜT C 295, 5.12.2003, ELT C 285, 17.11.2005 ja ELT C 218, 27.8.2008.

3.   Osalemine

Pakkumised on avatud kõikidele lennuettevõtjatele, kellel vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta on liikmesriigi poolt välja antud kehtiv lennutegevusluba. Teenust pakutakse tsiviillennundusameti reguleeriva korra kohaselt.

4.   Pakkumismenetlus

Käesolev pakkumismenetlus viiakse läbi vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktidele d, e, f, g, h ja i.

5.   Pakkumisdokumendid

Kõiki pakkumisdokumente, mis sisaldavad pakkumise esitamise vormi, kirjeldust, lepingutingimusi/ajakava ja avaliku teenindamise kohustuse originaalteksti, mis avaldati Stornoway–Benbecula liini kohta EÜT C 53, 4.3.1995, mida on muudetud EÜT C 143, 8.5.1998, EÜT C 154, 29.5.2001 ja EÜT C 310, 13.12.2002 ning seejärel muudetud ELT C 285, 17.11.2005, ja ELT C 218, 27.8.2008; ning Benbecula–Barra liini kohta EÜT C 53, 4.3.1995, mida on muudetud EÜT C 143, 8.5.1998, EÜT C 154, 29.5.2001 ja EÜT C 310, 13.12.2002 ning seejärel muudetud EÜT C 295, 5.12.2003, ELT C 285, 17.11.2005 ja ELT C 218, 27.8.2008, võib tasuta saada tellijalt aadressil:

| Comhairle nan Eilean Siar |
| --- |
| Council Offices |
| Sandwick Road, Stornoway |
| Isle of Lewis, HS1 2BW |
| Scotland |
| United Kingdom |
| Telefon: (44-18) 51 70 94 03 |
| Faks: (44-18) 51 70 94 82 |
| (Kontaktisik: Murdo J Gray, Director of Technical Services) |
| E-post: mgray@cne-siar.gov.uk |

Comhairle nan Eilean Siar

Council Offices

Sandwick Road, Stornoway

Isle of Lewis, HS1 2BW

Scotland

United Kingdom

Telefon: (44-18) 51 70 94 03

Faks: (44-18) 51 70 94 82

(Kontaktisik: Murdo J Gray, Director of Technical Services)

E-post: mgray@cne-siar.gov.uk

Lennuettevõtjad peavad koos pakkumisdokumentidega esitama tõendi finantsolukorra kohta (aastaaruanne ja, kui need on olemas, viimase kolme aasta auditeeritud aruanded, mis sisaldavad käivet ning maksude-eelset kasumit), tõendama eelnevat kogemust ja tehnilisi võimalusi kirjeldatud teenuse osutamiseks. Tellija jätab endale õiguse küsida lisateavet taotleja kõigi rahaliste ja tehniliste vahendite ja võimaluste kohta.

Stornoway–Benbecula ja Benbecula–Barra liini teenindamise õigust pakutakse, võttes arvesse, et neid võib liita samasse lepingusse või teha pakkumise ühe või mõlema teenuse osutamiseks. Tellija jätab endale õiguse otsustada, kas võtta vastu pakkumised ühe või mõlema teenuse osutamiseks, ning pakkujad peavad esitama iga pakkumise kohta eraldi kuluarvestuse. Samas peavad pakkujad arvestama, et tellija võib võtta vastu ka liinidele eraldi tehtud pakkumised, ning esitama vastava kuluarvestuse. Eraldi ja liidetud pakkumiste hindamisel arvestatakse, milline pakkumine on majanduslikult kõige tasuvam, et tagada liini teenindamine pakkumiskutses osutatud ajavahemiku jooksul. Kõik taotlejad peavad tõendama, et liini teenindav lennuk suudab liigelda ohutult asjaomaste lennujaamade vahel, lisaks peavad kõik pakkujad koos pakkumisega esitama reguleeriva asutuse antud asjakohase loa kõnealusel kahel lennuliinil lendude teostamise kõikide aspektide kohta. Pakkumiste hind tuleks esitada naelsterlingites ning kõik lisadokumendid peavad olema inglise keeles. Leping loetakse sõlmituks vastavalt Šoti õigusele ning kuuluvaks ainult Šoti kohtute jurisdiktsiooni alla.

6.   Rahaline hüvitis

Pakkumised peavad sisaldama lendude teenindamiseks vajalikku hüvitissummat punktis 7 osutatud ajavahemikuks alates teenindamise alguse ettenähtud kuupäevast kuni 31. märtsini 2012 (koos analüüsiga iga aasta kohta). Hüvitise suurus tuleks arvutada vastavalt pakkumise nõuetele. Hüvitise maksimumpiiri saab muuta ainult teenindustingimuste ettenägematu muutuse puhul.

Lepingu sõlmib Comhairle nan Eilean Siar. Kõik lepingujärgsed maksed tehakse Inglise naelsterlingites.

7.   Lepingu kestus, muutmine ja lõpetamine

3-aastane leping Stornoway–Benbecula liini teenindamiseks kehtib 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2012 ja 3-aastane leping Benbecula–Barra liini teenindamiseks kehtib 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2012. Liitleping Stornoway–Benbecula ja Benbecula–Barra liini teenindamiseks jõustuks 1. aprillil 2009 ning nende liinide teenindamisega seotud õigused ja kohustused lõpeksid 31. märtsil 2012. Euroopa Parlamendi ja nõukogu uue määrusega ühenduses lennutransporditeenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta sõnastatakse uuesti ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 2407/92, (EMÜ) nr 2408/92 ja (EMÜ) nr 2409/92. Lepingut pikendatakse kuni 31. märtsini 2013, kui kõnealune määrus, tingimusel et see on vastu võetud ja jõustunud enne 1. aprilli 2009, seda lubab. Lepingut võib muuta või selle lõpetada vastavalt lepingu tingimustele. Muudatused teenuste osutamisel on lubatud ainult kokkuleppel tellijaga.

8.   Karistused lepingu täitmata jätmisel

Kui lennuettevõtja mis tahes põhjusel jätab lennu ära, võib Comhairle nan Eilean Siar vähendada hüvitist võrdeliselt ärajäänud lendude arvuga. Hüvitist ei vähendata, kui lend jäi toimumata mis tahes järgneval põhjusel ning mitte lennuettevõtja tegevuse või tegevusetuse tagajärjel:

| — | ilmastikutingimused; |
| --- | --- |

—

ilmastikutingimused;

| — | lennujaamade sulgemine; |
| --- | --- |

—

lennujaamade sulgemine;

| — | julgeolek; |
| --- | --- |

—

julgeolek;

| — | streigid; |
| --- | --- |

—

streigid;

| — | ohutus. |
| --- | --- |

—

ohutus.

Lepingu tingimuste kohaselt peab lennuettevõtja esitama ka omapoolse selgituse reisi ärajäämise kohta.

9.   Pakkumiste esitamise tähtaeg

Üks kuu pärast käesoleva teatise avaldamist.

10.   Pakkumiste esitamise kord

Pakkumised tuleb saata punktis 5 esitatud aadressil (tegevjuhile). Pakkumisi on lubatud avada Comhairle nan Eilean Siari Technical Services ja Chief Executive's osakondade valitud töötajatel.

11.   Pakkumiskutse kehtivus

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d kehtib käesolev pakkumine tingimusel, et ükski ühenduse lennuettevõtja ei ole esitanud enne 1. märtsi 2009 kava ühe või mõlema kõnealuse lennuliini teenindamiseks alates 1. aprillist 2009 või enne seda vastavalt avaliku teenindamise kohustustele (muudetud kujul) ilma rahalist hüvitist saamata.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 28.8.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 219/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5303 — Arques/SHC)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 219/23)

| 1. | 21. augustil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Arques Industries AG (edaspidi „Arques”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses praegu ettevõtja Siemens AG (edaspidi „Siemens”, Saksamaa) kontrolli all oleva ettevõtja SHC GmbH & Co. KG (edaspidi „SHC”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

21. augustil 2008 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Arques Industries AG (edaspidi „Arques”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses praegu ettevõtja Siemens AG (edaspidi „Siemens”, Saksamaa) kontrolli all oleva ettevõtja SHC GmbH & Co. KG (edaspidi „SHC”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Arques ja selle sidusettevõtted: ettevõtete ümberkorraldamine; infotehnoloogia toodete, telekommunikatsioonitoodete ja kodu meedia toodete hulgi- ja jaemüük, infotehnoloogiatoodete kokkupanek; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Arques ja selle sidusettevõtted: ettevõtete ümberkorraldamine; infotehnoloogia toodete, telekommunikatsioonitoodete ja kodu meedia toodete hulgi- ja jaemüük, infotehnoloogiatoodete kokkupanek;

| — | SHC: lauatelefonide ja VoIP-telefonide, lairibaseadmete (peamiselt ruuterid ja lüüsid) ning kodu meedia toodete (teleriboksid) arendamine, tootmine ja turustamine. |
| --- | --- |

—

SHC: lauatelefonide ja VoIP-telefonide, lairibaseadmete (peamiselt ruuterid ja lüüsid) ning kodu meedia toodete (teleriboksid) arendamine, tootmine ja turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5303 — Arques/SHC):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5303 — Arques/SHC):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---