# Jurnalul Oficial C 219/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 219 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5128 august 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 219

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5128 august 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 219/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5231 — Bain Capital/D&M) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5210 — Siemens/Ortner/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 219/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5010 — Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5121 — News Corp/Premiere) (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 219/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5114 — Pernod Ricard/V&S) (
  1
  ) | 3 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 219/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5231 — Bain Capital/D&M) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5210 — Siemens/Ortner/JV) (
  1
  )

1

1

2008/C 219/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5010 — Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5121 — News Corp/Premiere) (
  1
  )

1

2

2008/C 219/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5114 — Pernod Ricard/V&S) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 219/06 | Rata de schimb a monedei euro | 4 |
| 2008/C 219/07 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante, emis în cadrul celei de-a 406-a reuniuni a sa din 20 martie 2006 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra | 5 |
| 2008/C 219/08 | Opinie a reprezentantului statelor AELS privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra — Reuniunea din 20 martie 2006 a Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante | 6 |
| 2008/C 219/09 | Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21) | 7 |
| 2008/C 219/10 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante, emis în cadrul celei de-a 406-a reuniuni a sa din 27 martie 2006 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra | 9 |
| 2008/C 219/11 | Opinie a reprezentantului statelor AELS privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra — Reuniunea din 27 martie 2006 a Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante | 10 |
| 2008/C 219/12 | Rezumatul deciziei Comisiei din 29 martie 2006 privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul de instituire a Comunității Europene și în temeiul articolului 54 din Acordul SEE contra Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergusysteme GmbH (Cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra) (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 219/13 | Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul reuniunii din 16 ianuarie 2008 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling — Raportor: Italia | 16 |
| 2008/C 219/14 | Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21) | 17 |
| 2008/C 219/15 | Rezumat al deciziei Comisiei din 30 ianuarie 2008 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și funcționarea Acordului SEE (Cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling) (
  1
  ) | 18 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2008/C 219/16 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 219/17 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 219/18 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 219/19 | Comunicare a Comisiei în temeiul procedurii prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului — Modificare de către Italia a obligațiilor de serviciu public privind serviciile aeriene regulate pe rutele Trapani — Roma și retur, Trapani — Cagliari și retur, Trapani — Bari și retur, Trapani — Milano și retur | 29 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 219/06

Rata de schimb a monedei euro

4

2008/C 219/07

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante, emis în cadrul celei de-a 406-a reuniuni a sa din 20 martie 2006 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

5

2008/C 219/08

Opinie a reprezentantului statelor AELS privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra — Reuniunea din 20 martie 2006 a Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante

6

2008/C 219/09

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

7

2008/C 219/10

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante, emis în cadrul celei de-a 406-a reuniuni a sa din 27 martie 2006 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

9

2008/C 219/11

Opinie a reprezentantului statelor AELS privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra — Reuniunea din 27 martie 2006 a Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante

10

2008/C 219/12

Rezumatul deciziei Comisiei din 29 martie 2006 privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul de instituire a Comunității Europene și în temeiul articolului 54 din Acordul SEE contra Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergusysteme GmbH (Cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra) (
  1
  )

1

11

2008/C 219/13

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul reuniunii din 16 ianuarie 2008 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling — Raportor: Italia

16

2008/C 219/14

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling (în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

17

2008/C 219/15

Rezumat al deciziei Comisiei din 30 ianuarie 2008 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și funcționarea Acordului SEE (Cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling) (
  1
  )

1

18

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2008/C 219/16

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  )

1

21

2008/C 219/17

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii (
  1
  )

1

24

2008/C 219/18

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  )

1

27

2008/C 219/19

Comunicare a Comisiei în temeiul procedurii prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului — Modificare de către Italia a obligațiilor de serviciu public privind serviciile aeriene regulate pe rutele Trapani — Roma și retur, Trapani — Cagliari și retur, Trapani — Bari și retur, Trapani — Milano și retur

29

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2008/C 219/20 | Exploatare de servicii aeriene regulate — Cerere de oferte lansată de guvernul provinciei Åland, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, pentru exploatarea de servicii aeriene regulate pe ruta Mariehamn (Åland) — Stockholm/Arlanda (Suedia) (
  1
  ) | 30 |
| 2008/C 219/21 | P-Lisabona: Exploatarea serviciilor aeriene regulate — Invitație de participare la procedura de ofertare lansată de Portugalia în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, în contextul procedurii de ofertare publice internaționale pentru exploatarea serviciilor aeriene regulate pe ruta Lisabona — Vila Real — Bragança — Vila Real — Lisabona (
  1
  ) | 32 |
| 2008/C 219/22 | Exploatarea de servicii aeriene regulate — Invitație de participare la licitație lansată de Regatul Unit, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, pentru exploatarea unor servicii aeriene regulate între Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra (Scoția) (
  1
  ) | 34 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 219/23 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5303 — Arques/SHC) (
  1
  ) | 36 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2008/C 219/20

Exploatare de servicii aeriene regulate — Cerere de oferte lansată de guvernul provinciei Åland, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, pentru exploatarea de servicii aeriene regulate pe ruta Mariehamn (Åland) — Stockholm/Arlanda (Suedia) (
  1
  )

1

30

2008/C 219/21

P-Lisabona: Exploatarea serviciilor aeriene regulate — Invitație de participare la procedura de ofertare lansată de Portugalia în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, în contextul procedurii de ofertare publice internaționale pentru exploatarea serviciilor aeriene regulate pe ruta Lisabona — Vila Real — Bragança — Vila Real — Lisabona (
  1
  )

1

32

2008/C 219/22

Exploatarea de servicii aeriene regulate — Invitație de participare la licitație lansată de Regatul Unit, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, pentru exploatarea unor servicii aeriene regulate între Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra (Scoția) (
  1
  )

1

34

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 219/23

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5303 — Arques/SHC) (
  1
  )

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5231 — Bain Capital/D&M)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/01)

La data 13 august 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5231. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5231. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5210 — Siemens/Ortner/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/02)

La data 31 iulie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5210. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5210. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/2

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5010 — Berkshire Hathaway/Munich Re/GAUM)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/03)

La data 14 iulie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5010. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32008M5010. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/2

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5121 — News Corp/Premiere)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/04)

La data 25 iunie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice informații confidențiale pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul internet Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul internet Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex cu numărul de document 32008M5121. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex cu numărul de document 32008M5121. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/3

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5114 — Pernod Ricard/V&S)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/05)

La data 17 iulie 2008 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice informații confidențiale pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul internet Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul internet Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex cu numărul de document 32008M5114. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex cu numărul de document 32008M5114. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/4

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

27 august 2008

(2008/C 219/06)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4767 |
| JPY | yen japonez | 160,98 |
| DKK | coroana daneză | 7,4589 |
| GBP | lira sterlină | 0,7997 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3877 |
| CHF | franc elvețian | 1,6132 |
| ISK | coroana islandeză | 121,69 |
| NOK | coroana norvegiană | 7,926 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,533 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 235,71 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7035 |
| PLN | zlot polonez | 3,327 |
| RON | leu românesc nou | 3,5475 |
| SKK | coroana slovacă | 30,315 |
| TRY | lira turcească | 1,7595 |
| AUD | dolar australian | 1,7114 |
| CAD | dolar canadian | 1,5417 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,53 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,103 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0914 |
| KRW | won sud-coreean | 1 597,42 |
| ZAR | rand sud-african | 11,4775 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,0977 |
| HRK | kuna croată | 7,1644 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 526,57 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9898 |
| PHP | peso Filipine | 67,34 |
| RUB | rubla rusească | 36,295 |
| THB | baht thailandez | 50,274 |
| BRL | real brazilian | 2,3959 |
| MXN | peso mexican | 14,9634 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4767

JPY

yen japonez

160,98

DKK

coroana daneză

7,4589

GBP

lira sterlină

0,7997

SEK

coroana suedeză

9,3877

CHF

franc elvețian

1,6132

ISK

coroana islandeză

121,69

NOK

coroana norvegiană

7,926

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,533

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

235,71

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7035

PLN

zlot polonez

3,327

RON

leu românesc nou

3,5475

SKK

coroana slovacă

30,315

TRY

lira turcească

1,7595

AUD

dolar australian

1,7114

CAD

dolar canadian

1,5417

HKD

dolar Hong Kong

11,53

NZD

dolar neozeelandez

2,103

SGD

dolar Singapore

2,0914

KRW

won sud-coreean

1 597,42

ZAR

rand sud-african

11,4775

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,0977

HRK

kuna croată

7,1644

IDR

rupia indoneziană

13 526,57

MYR

ringgit Malaiezia

4,9898

PHP

peso Filipine

67,34

RUB

rubla rusească

36,295

THB

baht thailandez

50,274

BRL

real brazilian

2,3959

MXN

peso mexican

14,9634

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/5

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante, emis în cadrul celei de-a 406-a reuniuni a sa din 20 martie 2006 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

(2008/C 219/07)

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind piața relevantă:






  (a) | piața produsului; |
| --- | --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind piața relevantă:

(a)

piața produsului;

| (b) | piața geografică. |
| --- | --- |

(b)

piața geografică.

| 2. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia Tomra a beneficiat de o poziție dominantă pe piața automatelor pentru reciclarea sticlei în cele cinci state în cauză. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

2.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia Tomra a beneficiat de o poziție dominantă pe piața automatelor pentru reciclarea sticlei în cele cinci state în cauză. O minoritate a membrilor se abține.

| 3. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia privind concluzia că practicile Tomra au avut ca obiect și efect restrângerea concurenței în sensul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul SEE. O minoritate a membrilor nu este de acord. |
| --- | --- |

3.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia privind concluzia că practicile Tomra au avut ca obiect și efect restrângerea concurenței în sensul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul SEE. O minoritate a membrilor nu este de acord.

| 4. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia practicile Tomra au fost capabile să afecteze în mod apreciabil comerțul dintre statele membre ale UE și părțile contractante ale Acordului SEE. O minoritate a membrilor nu este de acord. |
| --- | --- |

4.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia practicile Tomra au fost capabile să afecteze în mod apreciabil comerțul dintre statele membre ale UE și părțile contractante ale Acordului SEE. O minoritate a membrilor nu este de acord.

| 5. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord. |
| --- | --- |

5.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord.

| 6. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord. |
| --- | --- |

6.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord.

| 7. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 8. | Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte observații formulate în cadrul dezbaterii. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte observații formulate în cadrul dezbaterii.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/6

---

Opinie a reprezentantului statelor AELS privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

Reuniunea din 20 martie 2006 a Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante

(2008/C 219/08)

| 1. | Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei privind piața relevantă:






  (a) | piața produsului; |
| --- | --- | --- |

1.

Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei privind piața relevantă:

(a)

piața produsului;

| (b) | piața geografică. |
| --- | --- |

(b)

piața geografică.

| 2. | Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia Tomra a beneficiat de o poziție dominantă pe piața automatelor pentru reciclarea sticlei în cele cinci state în cauză. |
| --- | --- |

2.

Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia Tomra a beneficiat de o poziție dominantă pe piața automatelor pentru reciclarea sticlei în cele cinci state în cauză.

| 3. | Reprezentantul statelor AELS este de acord cu Comisia privind concluzia că practicile Tomra au avut ca obiect și efect restrângerea concurenței în sensul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul SEE. |
| --- | --- |

3.

Reprezentantul statelor AELS este de acord cu Comisia privind concluzia că practicile Tomra au avut ca obiect și efect restrângerea concurenței în sensul articolului 82 din Tratatul CE și al articolului 54 din Acordul SEE.

| 4. | Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia practicile Tomra au fost în măsură să afecteze în mod considerabil schimburile comerciale dintre statele membre ale UE și părțile contractante la Acordul SEE. |
| --- | --- |

4.

Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei potrivit căreia practicile Tomra au fost în măsură să afecteze în mod considerabil schimburile comerciale dintre statele membre ale UE și părțile contractante la Acordul SEE.

| 5. | Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării. |
| --- | --- |

5.

Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării.

| 6. | Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării. |
| --- | --- |

6.

Reprezentantul statelor AELS este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării.

| 7. | Reprezentantul statelor AELS recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

7.

Reprezentantul statelor AELS recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 8. | Reprezentantul statelor AELS invită Comisia să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în cadrul dezbaterii. |
| --- | --- |

8.

Reprezentantul statelor AELS invită Comisia să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în cadrul dezbaterii.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/7

---

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(2008/C 219/09)

Prezentele proceduri au rezultat ca urmare a unei plângeri prezentate de către Prokent AG contra Tomra Group la 26 martie 2001 (1). Plângerea se referea inițial la un abuz de poziție dominantă a grupului Tomra pe piața de furnizare a așa-numitelor automate pentru reciclarea sticlelor și produse conexe, în special echipament tehnic, pentru a împiedica accesul concurenților pe piață.

Comisia a considerat că, în conformitate cu articolul 56 din Acordul SEE, deținea jurisdicție asupra prezentului caz (2) și a inițiat o investigație. Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că Tomra era o întreprindere dominantă atât în UE, cât și pe teritoriul statelor AELS și a manifestat un comportament de excludere contrar dispozițiilor articolului 82 din Tratatul CE și articolului 54 din Acordul SEE în diverse state membre ale UE. Comisia a considerat că Tomra pusese în aplicare această strategie, în special prin acorduri de exclusivitate, angajamente de cantitate și programe de rabat.

În consecință, Comisia a emis o comunicare a obiecțiilor sale (CO) la 1 septembrie 2004, care acoperea în principal politica și practicile grupului Tomra până la începutul lui 2003 (3). Comunicarea obiecțiilor (CO) a fost adresată către: (i) Tomra Systems ASA; (ii) Tomra Europe AS; (iii) Tomra Systems BV; (iv) Tomra Systems GmbH; (v) Tomra Buttikksystemer AS; (vi) Tomra System AS (DK); (vii) Tomra Systems AB și (viii) Tomra Leergutsysteme GmbH.

Acces la dosar

Până la 13 septembrie 2004, toți solicitanții au dobândit acces integral la dosar.

Termen limită de răspuns

La primirea CO, Tomra a solicitat prelungirea termenului limită de răspuns cu două luni fără a prezenta, în opinia mea, suficiente argumente pentru a da curs cererii sale. Cu toate acestea, am decis în mod excepțional să prelungesc termenul limită până la 14 noiembrie 2004.

La a doua cerere a Tomra, am fost de acord cu o prelungire suplimentară până la 22 noiembrie 2004. Tomra afirmase că informațiile necesare pentru a răspunde în detaliu la CO „trebuiau să fie obținute prin interviuri cu angajații care nu au obligația de a ține evidențe [...] și [ar trebui] să consulte foști angajați”. Am considerat că necesitatea de a desfășura interviuri poate justifica prelungirea termenului limită de răspuns la o CO doar în cazuri excepționale. Am acceptat că acesta ar putea fi cazul pentru Tomra, dată fiind structura sa de gestionare relativ slabă, dar numai într-un mod restrâns.

Audierea orală

Tomra a solicitat formal o audiere orală în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 773/2004, care a avut loc la 7 decembrie 2004.

Situația specifică a plângerii în prezentul caz

Așa cum a fost semnalat mai sus, această procedură a fost inițiată pe baza plângerii depuse de Prokent AG, un concurent german al grupului Tomra. În septembrie 2003, societatea Prokent AG a dat faliment și a fost achiziționată de către întreprinderea germană Wincor Nixdorf International GmbH, prin intermediul unui acord de cesiune de active. La 26 septembrie 2003, Comisia a fost informată că Prokent AG inițiase procedura sa de lichidare.

În aplicarea articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 773/2004, o versiune neconfidențială a CO a fost trimisă întreprinderii Wincor Nixdorf International GmbH la 26 octombrie 2004, în baza supoziției că era succesorul juridic al plângerii. Comisia nu a primit niciun comentariu din partea întreprinderii și aceasta din urmă nu și-a exprimat dorința de a participa la audierea orală.

La 6 mai 2005, și anume la cinci luni după audierea orală, un avocat a informat serviciile Comisiei că primise o procură din partea Prokent AG, care nu își pierduse încă personalitatea juridică, pentru a duce la îndeplinire reprezentările sale în cadrul acestei proceduri antitrust. În plus, acesta a solicitat copii ale oricăror decizii pe care Comisia le-a adoptat până în prezent. Prin urmare, o versiune neconfidențială a CO i-a fost trimisă la 27 mai 2005, oferind Prokent AG posibilitatea de a prezenta comentarii până la 24 iunie 2005. La 15 iunie 2005, acest termen limită a fost prelungit la cerere până la 5 august 2005. De asemenea, serviciile Comisiei au oferit Prokent AG posibilitatea de a face observații orale privind cazul, în cadrul unei reuniuni care ar fi avut loc în incinta Comisiei și în prezența mea.

Prokent AG a informat Comisia prin faxul din 16 august 2005 că nu va face niciun comentariu scris la CO. Prin e-mailul din 18 noiembrie 2005, Prokent a refuzat, de asemenea, oferta Comisiei de a face observații orale.

Din moment ce Comisia a adoptat cu promptitudine măsuri corective luând în considerare faptul că reclamantul nu a încetat să existe ca persoană juridică după falimentul său, consider că drepturile procedurale ale reclamantului au fost respectate pe deplin în prezenta procedură.

Orientarea finală a Comisiei

DG Concurență a abordat motivele și elementele efective prezentate de către Tomra în răspunsul său scris și în cadrul audierii orale. Ca urmare, Danemarca a fost eliminată de pe lista țărilor unde s-a stabilit abuzul și filiala daneză a Tomra, Tomra System AS, nu mai este un destinatar al deciziei finale.

În lumina celor menționate mai sus, ajung la concluzia că proiectul de decizie conține numai obiecții în legătură cu care părților li s-a oferit posibilitatea de a-și expune opiniile.

Consider că drepturile participanților de a fi ascultați au fost respectate în prezenta procedură.

Bruxelles, 22 martie 2006.

Serge DURANDE

---

(1)  Denumit în continuare „Tomra”.

1

(2)  Cifra de afaceri a grupului Tomra pe teritoriul statelor AELS nu reprezenta 33 % sau mai mult din cifra de afaceri pe teritoriul SEE. Diverși concurenți ai grupului Tomra își aveau sediul în statele membre CE, în timp ce Tomra deținea, de asemenea, o filială de producție într-un stat membru CE.

2

(3)  În aprilie 2002, Tomra a abordat Comisia în vederea rezolvării cazului. Comisia nu a considerat acest lucru adecvat în acel moment și, prin urmare, a procedat la publicarea CO.

3

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/9

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante, emis în cadrul celei de-a 406-a reuniuni a sa din 27 martie 2006 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

(2008/C 219/10)

| 1. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord, o minoritate a membrilor se abține din motive procedurale. |
| --- | --- |

1.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord, o minoritate a membrilor se abține din motive procedurale.

| 2. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind suma inițială a amenzii. O minoritate a membrilor nu este de acord. |
| --- | --- |

2.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind suma inițială a amenzii. O minoritate a membrilor nu este de acord.

| 3. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord. |
| --- | --- |

3.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării. O minoritate a membrilor nu este de acord.

| 4. | (a) | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia privind faptul că nu există circumstanțe agravante. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia privind faptul că nu există circumstanțe agravante. O minoritate a membrilor se abține.

| (b) | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia asupra faptului că nu există circumstanțe atenuante. O minoritate a membrilor se abține. |
| --- | --- |

(b)

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia asupra faptului că nu există circumstanțe atenuante. O minoritate a membrilor se abține.

| 5. | Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia privind sumele finale ale amenzilor pentru încălcarea articolului 82 din Tratatul CE. O minoritate a membrilor nu este de acord. |
| --- | --- |

5.

Majoritatea membrilor Comitetului consultativ este de acord cu Comisia privind sumele finale ale amenzilor pentru încălcarea articolului 82 din Tratatul CE. O minoritate a membrilor nu este de acord.

| 6. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/10

---

Opinie a reprezentantului statelor AELS privind un proiect preliminar de decizie referitor la cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra

Reuniunea din 27 martie 2006 a Comitetului consultativ în materie de practici restrictive și poziții dominante

(2008/C 219/11)

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind gravitatea încălcării.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind suma de plecare pentru amendă. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind suma de plecare pentru amendă.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu concluzia Comisiei privind durata încălcării.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia nu există:






  1. | circumstanțe agravante; |
| --- | --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia nu există:

1.

circumstanțe agravante;

| 2. | circumstanțe atenuante. |
| --- | --- |

2.

circumstanțe atenuante.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia privind sumele finale ale amenzilor pentru încălcarea articolului 82 din Tratatul CE. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia privind sumele finale ale amenzilor pentru încălcarea articolului 82 din Tratatul CE.

| 6. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 7. | Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în cadrul dezbaterii. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte puncte de vedere exprimate în cadrul dezbaterii.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/11

---

Rezumatul deciziei Comisiei

din 29 martie 2006

privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul de instituire a Comunității Europene și în temeiul articolului 54 din Acordul SEE contra Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergusysteme GmbH

(Cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra)

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/12)

| 1. | La data de 29 martie 2006, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și în temeiul articolului 54 din Acordul SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia publică prin prezenta numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja interesele de afaceri. O versiune neconfidențială a textului integral al prezentei decizii poate fi consultată în versiunile lingvistice autentice ale cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul DG COMP, la adresa:
  http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

1.

La data de 29 martie 2006, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și în temeiul articolului 54 din Acordul SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia publică prin prezenta numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja interesele de afaceri. O versiune neconfidențială a textului integral al prezentei decizii poate fi consultată în versiunile lingvistice autentice ale cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul DG COMP, la adresa:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1.   REZUMATUL ÎNCĂLCĂRII

1.1.   Introducere

| 2. | Decizia a fost adresată către Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergusysteme GmbH (denumite în continuare „grupul Tomra”). Grupul Tomra este activ în domeniul colectării recipientelor pentru băutură folosite. Principala sa activitate în cadrul SEE constă în furnizarea așa-numitelor automate pentru reciclarea sticlelor care sunt utilizate pentru colectarea recipientelor goale de băutură. Cifra de afaceri mondială a grupului Tomra a fost de aproximativ 273 milioane EUR în 1999, 342 milioane EUR în 2000, 368 milioane EUR în 2001 și 336 milioane EUR în 2002. |
| --- | --- |

2.

Decizia a fost adresată către Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergusysteme GmbH (denumite în continuare „grupul Tomra”). Grupul Tomra este activ în domeniul colectării recipientelor pentru băutură folosite. Principala sa activitate în cadrul SEE constă în furnizarea așa-numitelor automate pentru reciclarea sticlelor care sunt utilizate pentru colectarea recipientelor goale de băutură. Cifra de afaceri mondială a grupului Tomra a fost de aproximativ 273 milioane EUR în 1999, 342 milioane EUR în 2000, 368 milioane EUR în 2001 și 336 milioane EUR în 2002.

| 3. | Până la falimentul său, Prokent AG (denumit în continuare „Prokent”), reclamantul, își avea sediul în Ilmenau, Germania. Această întreprindere era, ca și Tomra, un furnizor de automate pentru reciclarea sticlelor și de produse și servicii conexe. Aceasta a atins o cifră de afaceri de aproximativ 2,3 milioane EUR în 2000 și de aproximativ 4,2 milioane EUR în 2001. Prokent și-a vândut produsele în principal în Germania, dar a încercat să intre și pe alte piețe naționale. După falimentul întreprinderii Prokent și a achiziționării ulterioare a activelor sale de către Wincor Nixdorf Technologies GmbH, cu sediul în Padeborn, Germania, în septembrie 2003, aceasta din urmă a continuat fosta afacere Prokent. |
| --- | --- |

3.

Până la falimentul său, Prokent AG (denumit în continuare „Prokent”), reclamantul, își avea sediul în Ilmenau, Germania. Această întreprindere era, ca și Tomra, un furnizor de automate pentru reciclarea sticlelor și de produse și servicii conexe. Aceasta a atins o cifră de afaceri de aproximativ 2,3 milioane EUR în 2000 și de aproximativ 4,2 milioane EUR în 2001. Prokent și-a vândut produsele în principal în Germania, dar a încercat să intre și pe alte piețe naționale. După falimentul întreprinderii Prokent și a achiziționării ulterioare a activelor sale de către Wincor Nixdorf Technologies GmbH, cu sediul în Padeborn, Germania, în septembrie 2003, aceasta din urmă a continuat fosta afacere Prokent.

1.2.   Procedurile

| 4. | La data de 26 martie 2001, Comisia a primit o plângere din partea Prokent, prin care se cerea Comisiei să investigheze dacă Tomra a abuzat de poziția sa dominantă prin împiedicarea accesului întreprinderii Prokent pe piață. Controalele au fost realizate de către Comisie la 26 și 27 septembrie 2001. În urma unui număr de solicitări de informații, Comisia a adoptat la 1 septembrie 2004 o comunicare a obiecțiilor contra Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS și filialelor grupului Tomra în șase părți contractante SEE. Grupul Tomra a răspuns comunicării obiecțiilor la 22 noiembrie 2004. Audierea a avut loc la 7 decembrie 2004. |
| --- | --- |

4.

La data de 26 martie 2001, Comisia a primit o plângere din partea Prokent, prin care se cerea Comisiei să investigheze dacă Tomra a abuzat de poziția sa dominantă prin împiedicarea accesului întreprinderii Prokent pe piață. Controalele au fost realizate de către Comisie la 26 și 27 septembrie 2001. În urma unui număr de solicitări de informații, Comisia a adoptat la 1 septembrie 2004 o comunicare a obiecțiilor contra Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS și filialelor grupului Tomra în șase părți contractante SEE. Grupul Tomra a răspuns comunicării obiecțiilor la 22 noiembrie 2004. Audierea a avut loc la 7 decembrie 2004.

1.3.   Articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE

1.3.1.   Poziția dominantă

| 5. | Tomra și concurenții săi furnizează așa-numitele automate pentru reciclarea sticlelor și produse conexe, în special echipament tehnic (1). De asemenea, furnizează servicii în legătură cu produsele pe care le vând, cum ar fi servicii de întreținere și de reparație. Automatele pentru reciclarea sticlelor identifică recipientul preluat pe baza anumitor parametri, cum ar fi forma și/sau codul de bară și calculează garanția care trebuie restituită clientului. |
| --- | --- |

5.

Tomra și concurenții săi furnizează așa-numitele automate pentru reciclarea sticlelor și produse conexe, în special echipament tehnic (1). De asemenea, furnizează servicii în legătură cu produsele pe care le vând, cum ar fi servicii de întreținere și de reparație. Automatele pentru reciclarea sticlelor identifică recipientul preluat pe baza anumitor parametri, cum ar fi forma și/sau codul de bară și calculează garanția care trebuie restituită clientului.

| 6. | Tomra a început să furnizeze automate pentru reciclarea sticlelor în 1972 și a rămas pe primul loc pe piață de atunci. În momentul în care a avut loc investigația, toți ceilalți furnizori de automate pentru reciclarea sticlelor erau societăți foarte mici cu un număr mic de angajați, care erau operaționali doar într-o țară sau într-un număr limitat de părți contractante din SEE. Automatele pentru reciclarea sticlelor sunt, de obicei, instalate în magazinele de vânzare cu amănuntul, cum ar fi supermarketurile, prin urmare clienții sunt, în general, grupuri de magazine de desfacere, al căror număr a fost recent diminuat datorită procesului de consolidare de pe piață. |
| --- | --- |

6.

Tomra a început să furnizeze automate pentru reciclarea sticlelor în 1972 și a rămas pe primul loc pe piață de atunci. În momentul în care a avut loc investigația, toți ceilalți furnizori de automate pentru reciclarea sticlelor erau societăți foarte mici cu un număr mic de angajați, care erau operaționali doar într-o țară sau într-un număr limitat de părți contractante din SEE. Automatele pentru reciclarea sticlelor sunt, de obicei, instalate în magazinele de vânzare cu amănuntul, cum ar fi supermarketurile, prin urmare clienții sunt, în general, grupuri de magazine de desfacere, al căror număr a fost recent diminuat datorită procesului de consolidare de pe piață.

1.3.1.1.   Piața produsului în cauză

| 7. | Deși tratarea automată și tratarea manuală a recipientelor pot fi substituite din punct de vedere funcțional, acestea nu se pot înlocui din perspectiva unui cumpărător real sau potențial al produselor Tomra, ale căror nevoi nu sunt satisfăcute prin tratarea manuală. Clienții preferă sistemele automatelor pentru reciclarea sticlelor în locul tratării manuale, în special datorită costurilor legate de mâna de lucru și a serviciilor cu clienții. Prin urmare, contrar argumentului adus de Tomra, tratarea manuală nu face parte din piața aceluiași produs. |
| --- | --- |

7.

Deși tratarea automată și tratarea manuală a recipientelor pot fi substituite din punct de vedere funcțional, acestea nu se pot înlocui din perspectiva unui cumpărător real sau potențial al produselor Tomra, ale căror nevoi nu sunt satisfăcute prin tratarea manuală. Clienții preferă sistemele automatelor pentru reciclarea sticlelor în locul tratării manuale, în special datorită costurilor legate de mâna de lucru și a serviciilor cu clienții. Prin urmare, contrar argumentului adus de Tomra, tratarea manuală nu face parte din piața aceluiași produs.

| 8. | Ținând cont de faptul că automatele pentru reciclarea sticlelor, create pentru a fi utilizate în cantine sau în chioșcuri, sunt diferite de cele create pentru magazinele cu vânzare cu amănuntul, și că actorii de pe piața în cauză, și respectiv furnizorii și clienții acestor două tipuri de produse, sunt diferiți, automatele pentru reciclarea sticlelor destinate utilizării în cantine sau chioșcuri nu pot face parte din aceeași piață a produselor ca și automatele destinate magazinelor cu vânzare cu amănuntul. |
| --- | --- |

8.

Ținând cont de faptul că automatele pentru reciclarea sticlelor, create pentru a fi utilizate în cantine sau în chioșcuri, sunt diferite de cele create pentru magazinele cu vânzare cu amănuntul, și că actorii de pe piața în cauză, și respectiv furnizorii și clienții acestor două tipuri de produse, sunt diferiți, automatele pentru reciclarea sticlelor destinate utilizării în cantine sau chioșcuri nu pot face parte din aceeași piață a produselor ca și automatele destinate magazinelor cu vânzare cu amănuntul.

| 9. | Dacă analizăm caracteristicile produsului, utilizarea prevăzută pentru automate și prețul acestora, nu pare corect să se considere că automatele individuale din gama inferioară (2) pot fi substituite de alte automate pentru reciclarea sticlelor, solicitate de către vânzătorii cu amănuntul din sectorul alimentar. Este justificat să se considere că există o piață distinctă pentru automatele pentru reciclarea sticlelor și pentru sistemele din gama superioară, iar Comisia estimează că aceasta ar fi definiția de piață cea mai adecvată. Cu toate acestea, rămâne de văzut dilema de a ști dacă această piață constituie o piață distinctă sau face parte dintr-o piață globală pentru automatele pentru reciclarea sticlelor, inclusiv pentru automatele din gama inferioară în măsura în care evaluarea cu privire la concurență nu diferă indiferent de piață. |
| --- | --- |

9.

Dacă analizăm caracteristicile produsului, utilizarea prevăzută pentru automate și prețul acestora, nu pare corect să se considere că automatele individuale din gama inferioară (2) pot fi substituite de alte automate pentru reciclarea sticlelor, solicitate de către vânzătorii cu amănuntul din sectorul alimentar. Este justificat să se considere că există o piață distinctă pentru automatele pentru reciclarea sticlelor și pentru sistemele din gama superioară, iar Comisia estimează că aceasta ar fi definiția de piață cea mai adecvată. Cu toate acestea, rămâne de văzut dilema de a ști dacă această piață constituie o piață distinctă sau face parte dintr-o piață globală pentru automatele pentru reciclarea sticlelor, inclusiv pentru automatele din gama inferioară în măsura în care evaluarea cu privire la concurență nu diferă indiferent de piață.

| 10. | Evaluarea concurenței în cadrul deciziei are la bază, prin urmare, piața pentru automatele pentru reciclarea sticlelor sau a sistemelor din gama superioară, inclusiv, în special, toate automatele pentru reciclarea sticlelor care pot fi instalate printr-un zid și care pot fi conectate la echipament tehnic, și, de asemenea, piața globală care include toate automatele din gama superioară și inferioară. Cu cât definirea mai vastă a pieței este utilizată ca o bază de lucru, cu atât determină cifre mai favorabile, în beneficiul grupului Tomra. |
| --- | --- |

10.

Evaluarea concurenței în cadrul deciziei are la bază, prin urmare, piața pentru automatele pentru reciclarea sticlelor sau a sistemelor din gama superioară, inclusiv, în special, toate automatele pentru reciclarea sticlelor care pot fi instalate printr-un zid și care pot fi conectate la echipament tehnic, și, de asemenea, piața globală care include toate automatele din gama superioară și inferioară. Cu cât definirea mai vastă a pieței este utilizată ca o bază de lucru, cu atât determină cifre mai favorabile, în beneficiul grupului Tomra.

1.3.1.2.   Piața geografică relevantă

| 11. | Tipurile și volumele de recipiente pentru băutură pentru care se constituie o garanție (3) într-o anumită parte contractantă SEE determină potențialul pentru soluțiile în vânzarea automatelor pentru reciclarea sticlelor, precum și modelele acestora comercializate în țara în cauză. În pofida exemplelor de consolidare și de cooperare transfrontalieră în sectorul vânzării cu amănuntul a produselor alimentare, clienții și procesul lor de cumpărare au fost organizați, preponderent, la nivel național. Mai mult, între 1997 și 2002, furnizorii de automate pentru reciclarea sticlelor, alții decât Tomra, au fost activi doar într-una sau într-un număr mic de părți contractante SEE. Toți acești factori indică faptul că aceste condiții de concurență nu au fost omogene în cadrul SEE în perioada respectivă și că piețele geografice în cauză aveau o dimensiune națională. |
| --- | --- |

11.

Tipurile și volumele de recipiente pentru băutură pentru care se constituie o garanție (3) într-o anumită parte contractantă SEE determină potențialul pentru soluțiile în vânzarea automatelor pentru reciclarea sticlelor, precum și modelele acestora comercializate în țara în cauză. În pofida exemplelor de consolidare și de cooperare transfrontalieră în sectorul vânzării cu amănuntul a produselor alimentare, clienții și procesul lor de cumpărare au fost organizați, preponderent, la nivel național. Mai mult, între 1997 și 2002, furnizorii de automate pentru reciclarea sticlelor, alții decât Tomra, au fost activi doar într-una sau într-un număr mic de părți contractante SEE. Toți acești factori indică faptul că aceste condiții de concurență nu au fost omogene în cadrul SEE în perioada respectivă și că piețele geografice în cauză aveau o dimensiune națională.

1.3.1.3.   Poziția dominantă

| 12. | De când a intrat pe piață, Tomra a ocupat primul loc, deținând cote de piață foarte mari. Potrivit rapoartelor anuale și documentelor interne, dintre care cel puțin rapoartele anuale se pare că se referă la automatele pentru reciclarea sticlei din gama superioară, cotele de piață ale grupului Tomra au depășit constant 70 % în Europa înainte de 1997. Cotele de piață ale grupului Tomra au depășit 95 % în Europa din 1997. Pe toate piețele relevante, cota de piață deținută de Tomra a fost un multiplu de cote de piață ale concurenților săi. Rivalii grupului Tomra, inclusiv cei care aveau potențialul de a deveni concurenți puternici, erau toți societăți mici sau foarte mici, cu o cifră de afaceri scăzută și cu foarte puțini angajați. Capacitatea și hotărârea grupului Tomra de a prelua concurenții săi cei mai importanți și/sau pe cei susceptibili de a deveni puternici în viitor au redus și mai mult șansele de dezvoltare ale unei concurențe credibile. Mai mult, nu exista o putere de cumpărare substanțială cu efect compensatoriu care ar fi putut să pună sub semnul întrebării puterea dominantă a grupului Tomra pe oricare dintre piețele în cauză. Prin urmare, Tomra este o întreprindere dominantă pe piața comună și pe teritoriul SEE, precum și în părțile substanțiale ale pieței comune și ale teritoriului SEE, ceea ce înseamnă că este o întreprindere dominantă în sensul articolului 82 din tratat și în sensul articolului 54 din Acordul SEE. |
| --- | --- |

12.

De când a intrat pe piață, Tomra a ocupat primul loc, deținând cote de piață foarte mari. Potrivit rapoartelor anuale și documentelor interne, dintre care cel puțin rapoartele anuale se pare că se referă la automatele pentru reciclarea sticlei din gama superioară, cotele de piață ale grupului Tomra au depășit constant 70 % în Europa înainte de 1997. Cotele de piață ale grupului Tomra au depășit 95 % în Europa din 1997. Pe toate piețele relevante, cota de piață deținută de Tomra a fost un multiplu de cote de piață ale concurenților săi. Rivalii grupului Tomra, inclusiv cei care aveau potențialul de a deveni concurenți puternici, erau toți societăți mici sau foarte mici, cu o cifră de afaceri scăzută și cu foarte puțini angajați. Capacitatea și hotărârea grupului Tomra de a prelua concurenții săi cei mai importanți și/sau pe cei susceptibili de a deveni puternici în viitor au redus și mai mult șansele de dezvoltare ale unei concurențe credibile. Mai mult, nu exista o putere de cumpărare substanțială cu efect compensatoriu care ar fi putut să pună sub semnul întrebării puterea dominantă a grupului Tomra pe oricare dintre piețele în cauză. Prin urmare, Tomra este o întreprindere dominantă pe piața comună și pe teritoriul SEE, precum și în părțile substanțiale ale pieței comune și ale teritoriului SEE, ceea ce înseamnă că este o întreprindere dominantă în sensul articolului 82 din tratat și în sensul articolului 54 din Acordul SEE.

1.3.2.   Practicile grupului Tomra

1.3.2.1.   Strategia grupului Tomra

| 13. | Strategia grupului Tomra s-a bazat pe o politică prin care se urmărea menținerea poziției dominante și a cotei de piață prin mijloace cum ar fi: (i) împiedicarea intrării noilor operatori pe piață; (ii) păstrarea concurenților în poziție nesemnificativă prin limitarea posibilităților lor de creștere; (iii) slăbirea și eliminarea concurenților prin achiziție sau printr-un alt mijloc, mai ales a acelor concurenți care aveau potențialul de a deveni rivali mai serioși. Pentru a atinge acest obiectiv, Tomra a recurs la diverse practici anticoncurențiale, inclusiv la acorduri de exclusivitate și la acorduri de furnizor privilegiat, precum și la acorduri cuprinzând angajamente individualizate de cantitate sau la programe individualizate de rabat retroactiv. Ultimele tipuri de acorduri sau condiții se referă, de obicei, la cantitățile reprezentând totalitatea sau o mare parte a cerințelor clientului dintr-o anumită perioadă de referință. Acestea sunt adesea numite „comenzi globale de volume mari”. Tomra a recurs la astfel de practici, în special prin anticiparea eventualelor intrări pe piață, fie ca urmare a adoptării prevăzute a noii legislații privind introducerea unui sistem de garanție sau de alt tip, fie ca reacție la punerea în aplicare a unei astfel de legislații, fiind conștientă că acești concurenți trebuiau să atingă anumite volume de vânzări pentru a deveni rentabili. Strategia globală a grupului Tomra nu este numai confirmată de diferitele practici utilizate de grup, dar a fost, de asemenea, discutată pe larg în cadrul grupului cu diferite ocazii, fie reuniuni sau conferințe sau cu ocazia schimbului prin corespondență, de exemplu e-mail. |
| --- | --- |

13.

Strategia grupului Tomra s-a bazat pe o politică prin care se urmărea menținerea poziției dominante și a cotei de piață prin mijloace cum ar fi: (i) împiedicarea intrării noilor operatori pe piață; (ii) păstrarea concurenților în poziție nesemnificativă prin limitarea posibilităților lor de creștere; (iii) slăbirea și eliminarea concurenților prin achiziție sau printr-un alt mijloc, mai ales a acelor concurenți care aveau potențialul de a deveni rivali mai serioși. Pentru a atinge acest obiectiv, Tomra a recurs la diverse practici anticoncurențiale, inclusiv la acorduri de exclusivitate și la acorduri de furnizor privilegiat, precum și la acorduri cuprinzând angajamente individualizate de cantitate sau la programe individualizate de rabat retroactiv. Ultimele tipuri de acorduri sau condiții se referă, de obicei, la cantitățile reprezentând totalitatea sau o mare parte a cerințelor clientului dintr-o anumită perioadă de referință. Acestea sunt adesea numite „comenzi globale de volume mari”. Tomra a recurs la astfel de practici, în special prin anticiparea eventualelor intrări pe piață, fie ca urmare a adoptării prevăzute a noii legislații privind introducerea unui sistem de garanție sau de alt tip, fie ca reacție la punerea în aplicare a unei astfel de legislații, fiind conștientă că acești concurenți trebuiau să atingă anumite volume de vânzări pentru a deveni rentabili. Strategia globală a grupului Tomra nu este numai confirmată de diferitele practici utilizate de grup, dar a fost, de asemenea, discutată pe larg în cadrul grupului cu diferite ocazii, fie reuniuni sau conferințe sau cu ocazia schimbului prin corespondență, de exemplu e-mail.

| 14. | Tomra s-a concentrat asupra împiedicării intrărilor pe piață, considerând și oferind cooperare cu concurenți mult mai mici, care adesea abia intraseră pe piață, și/sau eliminându-i de pe piață și acordând prioritate acordurilor de furnizare în condiții privilegiate încheiate pe lungă durată și comenzilor globale de volume mari. Această ultimă strategie nu se limitează la un proces concurențial normal și la selecția care rezultă din acest proces. Din contră, aceasta este concepută pentru a interfera cu acest proces și pentru a-l împiedica să erodeze poziția dominantă a întreprinderii. |
| --- | --- |

14.

Tomra s-a concentrat asupra împiedicării intrărilor pe piață, considerând și oferind cooperare cu concurenți mult mai mici, care adesea abia intraseră pe piață, și/sau eliminându-i de pe piață și acordând prioritate acordurilor de furnizare în condiții privilegiate încheiate pe lungă durată și comenzilor globale de volume mari. Această ultimă strategie nu se limitează la un proces concurențial normal și la selecția care rezultă din acest proces. Din contră, aceasta este concepută pentru a interfera cu acest proces și pentru a-l împiedica să erodeze poziția dominantă a întreprinderii.

1.3.2.2.   Punerea în aplicare

| 15. | Politica grupului Tomra de a bloca accesul pe piață al concurenților a constat în principal în:






  — | acorduri de exclusivitate încheiate cu un număr de clienți pentru furnizarea automatelor pentru reciclarea sticlelor în cinci țări SEE (Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia) în perioada 1998-2002, |
| --- | --- | --- |

15.

Politica grupului Tomra de a bloca accesul pe piață al concurenților a constat în principal în:

—

acorduri de exclusivitate încheiate cu un număr de clienți pentru furnizarea automatelor pentru reciclarea sticlelor în cinci țări SEE (Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia) în perioada 1998-2002,

| — | acorduri încheiate cu clienții săi în perioada 1998-2002, impunându-le un obiectiv cantitativ individualizat, care corespundea totalității sau aproape totalității cererii clienților de automate pentru reciclarea sticlelor într-o perioadă specifică de timp. Clienților li s-au acordat reduceri de preț sub rezerva angajamentului lor de a cumpăra cantitatea convenită, |
| --- | --- |

—

acorduri încheiate cu clienții săi în perioada 1998-2002, impunându-le un obiectiv cantitativ individualizat, care corespundea totalității sau aproape totalității cererii clienților de automate pentru reciclarea sticlelor într-o perioadă specifică de timp. Clienților li s-au acordat reduceri de preț sub rezerva angajamentului lor de a cumpăra cantitatea convenită,

| — | acorduri încheiate cu societățile de distribuire cu amănuntul în perioada 1998-2002 în cinci țări SEE, stabilind programe individualizate de rabat retroactiv, ale căror plafoane corespundeau totalității sau aproape totalității cererii clienților. |
| --- | --- |

—

acorduri încheiate cu societățile de distribuire cu amănuntul în perioada 1998-2002 în cinci țări SEE, stabilind programe individualizate de rabat retroactiv, ale căror plafoane corespundeau totalității sau aproape totalității cererii clienților.

| 16. | Prin intermediul filialelor sale, Tomra a pus în aplicare practicile descrise mai sus pe cinci piețe naționale (Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia). |
| --- | --- |

16.

Prin intermediul filialelor sale, Tomra a pus în aplicare practicile descrise mai sus pe cinci piețe naționale (Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia).

2.   EVALUAREA PRACTICILOR ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 82 DIN TRATATUL CE șI ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 54 DIN ACORDUL SEE

| 17. | Articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE interzic abuzurile de poziție dominantă pe care o întreprindere o deține pe o piață în cauză. Curtea de Justiție a considerat că o întreprindere care se află într-o poziție dominantă și care leagă cumpărătorii, chiar dacă face acest lucru doar la cererea lor, printr-o obligație sau o promisiune din partea lor de a se aproviziona pentru totalitatea sau doar pentru cea mai mare parte a nevoilor lor exclusiv de la întreprinderea interesată, abuzează de poziția sa dominantă în sensul articolului 82 din tratat, indiferent dacă obligația în cauză este stipulată fără altă calificare sau dacă este asumată pentru a obține o reducere. Acest lucru se aplică în cazurile în care întreprinderii dominante i se acordă exclusivitate deplină, dar și atunci când clientul se angajează să se aprovizioneze pentru o anumită cotă procentuală din totalul nevoilor sale de la întreprinderea în cauză (4). La fel se întâmplă și în cazurile în care obiectivele de cumpărare pentru o anumită perioadă sunt exprimate în cifre absolute, când aceste cantități reprezintă totalitatea sau o mare parte din nevoile clientului sau capacitatea sa de absorbție pe durata perioadei contractului în cauză (5). |
| --- | --- |

17.

Articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE interzic abuzurile de poziție dominantă pe care o întreprindere o deține pe o piață în cauză. Curtea de Justiție a considerat că o întreprindere care se află într-o poziție dominantă și care leagă cumpărătorii, chiar dacă face acest lucru doar la cererea lor, printr-o obligație sau o promisiune din partea lor de a se aproviziona pentru totalitatea sau doar pentru cea mai mare parte a nevoilor lor exclusiv de la întreprinderea interesată, abuzează de poziția sa dominantă în sensul articolului 82 din tratat, indiferent dacă obligația în cauză este stipulată fără altă calificare sau dacă este asumată pentru a obține o reducere. Acest lucru se aplică în cazurile în care întreprinderii dominante i se acordă exclusivitate deplină, dar și atunci când clientul se angajează să se aprovizioneze pentru o anumită cotă procentuală din totalul nevoilor sale de la întreprinderea în cauză (4). La fel se întâmplă și în cazurile în care obiectivele de cumpărare pentru o anumită perioadă sunt exprimate în cifre absolute, când aceste cantități reprezintă totalitatea sau o mare parte din nevoile clientului sau capacitatea sa de absorbție pe durata perioadei contractului în cauză (5).

| 18. | Potrivit jurisprudenței, același lucru se aplică în cazul în care întreprinderea în cauză, fără a lega cumpărătorii printr-o obligație formală, aplică, fie în temeiul acordurilor încheiate cu acești cumpărători, fie unilateral, un sistem de reduceri de fidelitate, și anume discounturi sau reduceri, cu condiția ca clientul să se aprovizioneze — indiferent de cantitatea cumpărăturilor sale mare sau mică — pentru toate sau pentru o mare parte a nevoilor sale de la întreprinderea aflată în poziție dominantă (6). |
| --- | --- |

18.

Potrivit jurisprudenței, același lucru se aplică în cazul în care întreprinderea în cauză, fără a lega cumpărătorii printr-o obligație formală, aplică, fie în temeiul acordurilor încheiate cu acești cumpărători, fie unilateral, un sistem de reduceri de fidelitate, și anume discounturi sau reduceri, cu condiția ca clientul să se aprovizioneze — indiferent de cantitatea cumpărăturilor sale mare sau mică — pentru toate sau pentru o mare parte a nevoilor sale de la întreprinderea aflată în poziție dominantă (6).

| 19. | Deși acordurile, clauzele și condițiile întâlnite în această cauză conțin elemente diferite precum clauzele de exclusivitate explicite sau de facto, angajamentele sau promisiunile din partea clienților de a cumpăra cantități corespunzând unei proporții importante a nevoilor lor sau programelor de rabat retroactive legate de nevoile clienților, sau unei combinări a elementelor, toate acestea trebuie să fie privite în contextul politicii generale a grupului Tomra, vizând limitarea intrărilor pe piață, a accesului pe piață și a posibilităților de creștere a concurenților existenți și potențiali, eventual eliminându-i de pe piață pentru a crea o situație de monopol virtual. |
| --- | --- |

19.

Deși acordurile, clauzele și condițiile întâlnite în această cauză conțin elemente diferite precum clauzele de exclusivitate explicite sau de facto, angajamentele sau promisiunile din partea clienților de a cumpăra cantități corespunzând unei proporții importante a nevoilor lor sau programelor de rabat retroactive legate de nevoile clienților, sau unei combinări a elementelor, toate acestea trebuie să fie privite în contextul politicii generale a grupului Tomra, vizând limitarea intrărilor pe piață, a accesului pe piață și a posibilităților de creștere a concurenților existenți și potențiali, eventual eliminându-i de pe piață pentru a crea o situație de monopol virtual.

| 20. | Potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, abuz în sensul articolului 82 din tratat este un „concept obiectiv”, care se referă la comportamentul unei întreprinderi dominante care, prin recurgerea la metode diferite de cele care guvernează concurența obișnuită, „are efectul de a împiedica menținerea gradului de concurență care există încă pe piață sau dezvoltarea acestei concurențe” (7). În cauza Michelin II, Curtea a stabilit că „efectul menționat în jurisprudența citată în paragraful anterior nu privește neapărat efectul real al comportamentului abuziv denunțat. În scopul stabilirii unei încălcări a articolului 82 din Tratatul CE, este suficient să se demonstreze că acel comportament abuziv al întreprinderii aflate într-o poziție dominantă tinde să limiteze concurența sau, cu alte cuvinte, poate să aibă acel efect” (8). S-a demonstrat în mod suficient, în cadrul prezentei decizii, că practicile grupului Tomra tindeau să restrângă concurența, în sensul că acestea puteau avea în mod evident acel efect. Cu toate acestea, în plus, Comisia a examinat efectele restrictive probabile ale practicilor. |
| --- | --- |

20.

Potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, abuz în sensul articolului 82 din tratat este un „concept obiectiv”, care se referă la comportamentul unei întreprinderi dominante care, prin recurgerea la metode diferite de cele care guvernează concurența obișnuită, „are efectul de a împiedica menținerea gradului de concurență care există încă pe piață sau dezvoltarea acestei concurențe” (7). În cauza Michelin II, Curtea a stabilit că „efectul menționat în jurisprudența citată în paragraful anterior nu privește neapărat efectul real al comportamentului abuziv denunțat. În scopul stabilirii unei încălcări a articolului 82 din Tratatul CE, este suficient să se demonstreze că acel comportament abuziv al întreprinderii aflate într-o poziție dominantă tinde să limiteze concurența sau, cu alte cuvinte, poate să aibă acel efect” (8). S-a demonstrat în mod suficient, în cadrul prezentei decizii, că practicile grupului Tomra tindeau să restrângă concurența, în sensul că acestea puteau avea în mod evident acel efect. Cu toate acestea, în plus, Comisia a examinat efectele restrictive probabile ale practicilor.

| 21. | În măsura în care solicită clienților să se aprovizioneze pentru totalitatea sau o mare parte a nevoilor lor de la un furnizor dominant, obligațiile de exclusivitate, prin natura lor, pot avea un efect de blocare a concurenței. Dat fiind că Tomra ocupă o poziție dominantă pe piață și că obligațiile de exclusivitate au fost aplicate unei părți a cererii totale care nu era nesemnificativă, acestea puteau avea ca efect și, de fapt, au avut un efect de blocare a concurenței care a denaturat piața. În acest caz nu există circumstanțe care ar putea justifica în mod excepțional acordurile de exclusivitatea sau similare. Mai mult, Tomra a eșuat să justifice practicile sale prin economiile de costuri. |
| --- | --- |

21.

În măsura în care solicită clienților să se aprovizioneze pentru totalitatea sau o mare parte a nevoilor lor de la un furnizor dominant, obligațiile de exclusivitate, prin natura lor, pot avea un efect de blocare a concurenței. Dat fiind că Tomra ocupă o poziție dominantă pe piață și că obligațiile de exclusivitate au fost aplicate unei părți a cererii totale care nu era nesemnificativă, acestea puteau avea ca efect și, de fapt, au avut un efect de blocare a concurenței care a denaturat piața. În acest caz nu există circumstanțe care ar putea justifica în mod excepțional acordurile de exclusivitatea sau similare. Mai mult, Tomra a eșuat să justifice practicile sale prin economiile de costuri.

| 22. | Reducerile acordate pentru cantitățile individualizate care corespund întregii sau aproape întregii cereri, au același efect ca și obligațiile de exclusivitate, în sensul că acestea îl determină pe client să se aprovizioneze pentru totalitatea sau pentru aproape toate nevoile sale de la un furnizor dominant. Același lucru se aplică reducerilor de fidelitate (loialitate), și anume reduceri care depind de faptul că clienții se aprovizionează pentru totalitatea sau pentru majoritatea nevoilor lor de la un furnizor dominant. Faptul că angajamentul cu privire la volumul de cumpărare este exprimat în termeni absoluți sau într-un anumit procent nu este determinant pentru caracterul de excludere al acordurilor sau condițiilor. În ceea ce privește acordurile Tomra identificare în prezenta decizie, obiectivele cantitative stipulate au constituit angajamente individualizate care variau de la client la client, indiferent de mărimea sau volumul lor de cumpărare. În plus, acestea corespundeau fie totalității sau unei mari părți a nevoilor clientului, sau chiar le-au depășit. Mai mult, politica grupului Tomra de a lega clienții, în special clienții cheie, prin acorduri care aveau ca obiectiv excluderea concurenților de pe piață și eliminarea oricărei posibilități de creștere, reiese din documentele privind strategia Tomra, din negocierile sale și ofertele făcute clienților săi. Ținând cont de natura pieței pentru automatele pentru reciclarea sticlelor și de caracteristicile speciale ale produsului în sine, în special transparența și caracterul relativ previzibil al cererii fiecărui client de automate în fiecare an, Tomra a dispus de cunoștințele de piață necesare pentru a estima într-un mod realist cererea aproximativă a fiecărui client. |
| --- | --- |

22.

Reducerile acordate pentru cantitățile individualizate care corespund întregii sau aproape întregii cereri, au același efect ca și obligațiile de exclusivitate, în sensul că acestea îl determină pe client să se aprovizioneze pentru totalitatea sau pentru aproape toate nevoile sale de la un furnizor dominant. Același lucru se aplică reducerilor de fidelitate (loialitate), și anume reduceri care depind de faptul că clienții se aprovizionează pentru totalitatea sau pentru majoritatea nevoilor lor de la un furnizor dominant. Faptul că angajamentul cu privire la volumul de cumpărare este exprimat în termeni absoluți sau într-un anumit procent nu este determinant pentru caracterul de excludere al acordurilor sau condițiilor. În ceea ce privește acordurile Tomra identificare în prezenta decizie, obiectivele cantitative stipulate au constituit angajamente individualizate care variau de la client la client, indiferent de mărimea sau volumul lor de cumpărare. În plus, acestea corespundeau fie totalității sau unei mari părți a nevoilor clientului, sau chiar le-au depășit. Mai mult, politica grupului Tomra de a lega clienții, în special clienții cheie, prin acorduri care aveau ca obiectiv excluderea concurenților de pe piață și eliminarea oricărei posibilități de creștere, reiese din documentele privind strategia Tomra, din negocierile sale și ofertele făcute clienților săi. Ținând cont de natura pieței pentru automatele pentru reciclarea sticlelor și de caracteristicile speciale ale produsului în sine, în special transparența și caracterul relativ previzibil al cererii fiecărui client de automate în fiecare an, Tomra a dispus de cunoștințele de piață necesare pentru a estima într-un mod realist cererea aproximativă a fiecărui client.

| 23. | Programele de rabat au fost individualizate pentru fiecare client, precum și plafoanele privind totalitatea sau o mare parte a nevoilor clientului. Acestea au fost stabilite pe baza nevoilor preconizate ale clientului și/sau a volumelor de cumpărare realizate în trecut, după cum reiese din împrejurări. Stimulentul de a se aproviziona în exclusivitate sau aproape în exclusivitate de la Tomra este în special puternic dacă plafoanele de felul celor descrise în prezenta secțiune sunt combinate cu un sistem prin care beneficiul obținerii unui bonus sau a unui plafon al bonusului mai avantajos se aplică la toate achizițiile efectuate de client în perioada de referință și nu numai la volumul achizițiilor care depășește plafonul respectiv. În cadrul sistemului retroactiv, un client care a început să se aprovizioneze de la Tomra, ceea ce este o situație foarte probabilă ținând cont de poziția puternică pe piață deținută de Tomra, era stimulat într-o mare măsură să atingă plafonul pentru a reduce prețul tuturor celorlalte achiziții ale sale efectuate de la Tomra. Acest stimulent era tot mai mare pe măsură ce clientul se apropie de plafonul în cauză. Combinarea unui program de rabat retroactiv cu un plafon sau plafoane corespunzând totalității sau unei mari ponderi de nevoi a reprezentat un stimulent semnificativ pentru aprovizionarea cu echipament necesar în totalitate sau aproape în întregime de la Tomra și a ridicat, în mod artificial, costul trecerii la un alt furnizor, chiar și pentru un număr mic de unități. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene, programele de rabat identificate trebuie calificate ca mijloace de loialitate și, prin urmare, ca rabaturi de fidelitate. |
| --- | --- |

23.

Programele de rabat au fost individualizate pentru fiecare client, precum și plafoanele privind totalitatea sau o mare parte a nevoilor clientului. Acestea au fost stabilite pe baza nevoilor preconizate ale clientului și/sau a volumelor de cumpărare realizate în trecut, după cum reiese din împrejurări. Stimulentul de a se aproviziona în exclusivitate sau aproape în exclusivitate de la Tomra este în special puternic dacă plafoanele de felul celor descrise în prezenta secțiune sunt combinate cu un sistem prin care beneficiul obținerii unui bonus sau a unui plafon al bonusului mai avantajos se aplică la toate achizițiile efectuate de client în perioada de referință și nu numai la volumul achizițiilor care depășește plafonul respectiv. În cadrul sistemului retroactiv, un client care a început să se aprovizioneze de la Tomra, ceea ce este o situație foarte probabilă ținând cont de poziția puternică pe piață deținută de Tomra, era stimulat într-o mare măsură să atingă plafonul pentru a reduce prețul tuturor celorlalte achiziții ale sale efectuate de la Tomra. Acest stimulent era tot mai mare pe măsură ce clientul se apropie de plafonul în cauză. Combinarea unui program de rabat retroactiv cu un plafon sau plafoane corespunzând totalității sau unei mari ponderi de nevoi a reprezentat un stimulent semnificativ pentru aprovizionarea cu echipament necesar în totalitate sau aproape în întregime de la Tomra și a ridicat, în mod artificial, costul trecerii la un alt furnizor, chiar și pentru un număr mic de unități. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene, programele de rabat identificate trebuie calificate ca mijloace de loialitate și, prin urmare, ca rabaturi de fidelitate.

2.1.   Efectul asupra comerțului

| 24. | Produsele furnizate de Tomra și de concurenții săi sunt fabricate și comercializate în diferite părți contractante din SEE. Tomra, întreprindere în poziție dominantă, a adoptat practici de excludere în mai multe state membre și în Norvegia. Mai mult, abuzurile aveau ca obiectiv excluderea și/sau eliminarea concurenților care erau activi în diferite state membre și în statele AELS. Practicile în cauză pot, prin urmare, să fi avut un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, în conformitate cu articolul 82 din tratat, și pe teritoriul SEE în sensul articolului 54 din Acordul SEE. |
| --- | --- |

24.

Produsele furnizate de Tomra și de concurenții săi sunt fabricate și comercializate în diferite părți contractante din SEE. Tomra, întreprindere în poziție dominantă, a adoptat practici de excludere în mai multe state membre și în Norvegia. Mai mult, abuzurile aveau ca obiectiv excluderea și/sau eliminarea concurenților care erau activi în diferite state membre și în statele AELS. Practicile în cauză pot, prin urmare, să fi avut un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, în conformitate cu articolul 82 din tratat, și pe teritoriul SEE în sensul articolului 54 din Acordul SEE.

2.2.   Repercusiunile practicilor Tomra asupra concurenței

| 25. | Deși, așa cum a declarat Curtea în cauzele sale Michelin II și British Airways, pentru a determina existența unui abuz în temeiul articolului 82 este suficient să „se demonstreze că un astfel de comportament abuziv al întreprinderii aflate într-o poziție dominantă tinde să restrângă concurența sau, cu alte cuvinte, că acest comportament este susceptibil să aibă acel efect” (9), Comisia și-a completat analiza în prezentul caz, considerând efectele probabile ale practicilor Tomra pe piața automatelor pentru reciclarea sticlelor. |
| --- | --- |

25.

Deși, așa cum a declarat Curtea în cauzele sale Michelin II și British Airways, pentru a determina existența unui abuz în temeiul articolului 82 este suficient să „se demonstreze că un astfel de comportament abuziv al întreprinderii aflate într-o poziție dominantă tinde să restrângă concurența sau, cu alte cuvinte, că acest comportament este susceptibil să aibă acel efect” (9), Comisia și-a completat analiza în prezentul caz, considerând efectele probabile ale practicilor Tomra pe piața automatelor pentru reciclarea sticlelor.

| 26. | Un furnizor în poziție dominantă poate recurge la programe de rabat și reduceri de cantitate din motive diferite, iar aceste practici pot avea efecte diferite — atât pozitive, cât și negative — pe piață, în funcție de caracteristicile lor. Principalul efect negativ posibil al programelor de rabat aplicate de către furnizorul dominant este excluderea de pe piață a concurenților și a concurenților potențiali. Același lucru se poate spune și despre angajamentele de cantitate, care au ca obiectiv satisfacerea în totalitate sau aproape în întregime a cererii unui client. Exclusivitatea, prin natura sa, poate închide piața, deoarece cere clientului să se aprovizioneze pentru toate sau aproape toate nevoile sale de la furnizorul dominant. În ceea ce privește evaluarea efectelor negative create de programele de rabat și de angajamentele de cantitate utilizate de către un furnizor dominant, ar fi necesar să se stabilească dacă acestea pot să limiteze gradul de concurență care există încă pe piață sau creșterea acelei concurențe. |
| --- | --- |

26.

Un furnizor în poziție dominantă poate recurge la programe de rabat și reduceri de cantitate din motive diferite, iar aceste practici pot avea efecte diferite — atât pozitive, cât și negative — pe piață, în funcție de caracteristicile lor. Principalul efect negativ posibil al programelor de rabat aplicate de către furnizorul dominant este excluderea de pe piață a concurenților și a concurenților potențiali. Același lucru se poate spune și despre angajamentele de cantitate, care au ca obiectiv satisfacerea în totalitate sau aproape în întregime a cererii unui client. Exclusivitatea, prin natura sa, poate închide piața, deoarece cere clientului să se aprovizioneze pentru toate sau aproape toate nevoile sale de la furnizorul dominant. În ceea ce privește evaluarea efectelor negative create de programele de rabat și de angajamentele de cantitate utilizate de către un furnizor dominant, ar fi necesar să se stabilească dacă acestea pot să limiteze gradul de concurență care există încă pe piață sau creșterea acelei concurențe.

| 27. | Principalul efect pozitiv posibil este dezvoltarea cererii sau sporirea eficienței. Dat fiind faptul că cererea pentru automatele pentru reciclarea sticlelor este inelastică și că nu se aplică alte posibile eficiențe, este dificil să se creadă că există alte argumente puternice de eficiență care ar putea fi aduse în favoarea grupului Tomra. |
| --- | --- |

27.

Principalul efect pozitiv posibil este dezvoltarea cererii sau sporirea eficienței. Dat fiind faptul că cererea pentru automatele pentru reciclarea sticlelor este inelastică și că nu se aplică alte posibile eficiențe, este dificil să se creadă că există alte argumente puternice de eficiență care ar putea fi aduse în favoarea grupului Tomra.

| 28. | Pe toată perioada de referință a deciziei, și anume din 1998 până în 2002, cota de piață a grupului Tomra pe fiecare dintre cele cinci piețe naționale analizate a rămas comparativ stabilă. În același timp, poziția concurenților săi a rămas mai degrabă slabă și instabilă. Un concurent de succes, reclamantul, a ieșit de pe piață în 2003, după ce a reușit să dobândească 18 % din cota de piață de pe piața germană în 2001. Alte întreprinderi concurente care au demonstrat potențialul și capacitatea lor de a dobândi cote de piață mai mari au fost eliminate de Tomra prin achiziționare, ca de exemplu Halton și Eleiko. Pe lângă aceasta, strategia de excludere a grupului Tomra, astfel cum a fost pusă în aplicare pe toată perioada 1998-2002, a avut efectul ilustrat de modificările în cotele de piață pe piața legată (10) și de vânzările participanților pe piață. Mai mult, câțiva clienți au început să cumpere mai multe produse concurente după expirarea acordurilor de excludere cu Tomra. În lipsa eficienței de pe cost care justifică practicile Tomra, nu mai exista niciun avantaj pentru consumatori. Prețul automatelor pentru reciclarea sticlelor oferit de Tomra nu a scăzut odată cu creșterea volumului vânzărilor. Din contră, prețurile au stagnat sau au crescut pe durata perioadei examinate. |
| --- | --- |

28.

Pe toată perioada de referință a deciziei, și anume din 1998 până în 2002, cota de piață a grupului Tomra pe fiecare dintre cele cinci piețe naționale analizate a rămas comparativ stabilă. În același timp, poziția concurenților săi a rămas mai degrabă slabă și instabilă. Un concurent de succes, reclamantul, a ieșit de pe piață în 2003, după ce a reușit să dobândească 18 % din cota de piață de pe piața germană în 2001. Alte întreprinderi concurente care au demonstrat potențialul și capacitatea lor de a dobândi cote de piață mai mari au fost eliminate de Tomra prin achiziționare, ca de exemplu Halton și Eleiko. Pe lângă aceasta, strategia de excludere a grupului Tomra, astfel cum a fost pusă în aplicare pe toată perioada 1998-2002, a avut efectul ilustrat de modificările în cotele de piață pe piața legată (10) și de vânzările participanților pe piață. Mai mult, câțiva clienți au început să cumpere mai multe produse concurente după expirarea acordurilor de excludere cu Tomra. În lipsa eficienței de pe cost care justifică practicile Tomra, nu mai exista niciun avantaj pentru consumatori. Prețul automatelor pentru reciclarea sticlelor oferit de Tomra nu a scăzut odată cu creșterea volumului vânzărilor. Din contră, prețurile au stagnat sau au crescut pe durata perioadei examinate.

3.   AMENZI

3.1.   Gravitate

| 29. | Practicile grupului Tomra au constat într-un sistem de exclusivitate, de angajamente de cantitate și de reduceri bazate pe loialitate. Acest sistem a vizat eliminarea concurenților sau, cel puțin, împiedicarea intrării și/sau a expansiunii lor pe piață. Tomra a folosit în mod deliberat practicile în cauză ca parte a politicii sale de excludere. Mai mult, evaluarea gravității abuzului comis de Tomra trebuie să țină cont de sfera geografică care cuprinde cinci părți contractante din SEE: Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia. Este evident că practicile grupului Tomra au fost efectiv puse în aplicare și au putut să descurajeze noile intrări pe piață și au împiedicat expansiunea pe piață a acelui număr restrâns de concurenți existenți, dacă era cazul. |
| --- | --- |

29.

Practicile grupului Tomra au constat într-un sistem de exclusivitate, de angajamente de cantitate și de reduceri bazate pe loialitate. Acest sistem a vizat eliminarea concurenților sau, cel puțin, împiedicarea intrării și/sau a expansiunii lor pe piață. Tomra a folosit în mod deliberat practicile în cauză ca parte a politicii sale de excludere. Mai mult, evaluarea gravității abuzului comis de Tomra trebuie să țină cont de sfera geografică care cuprinde cinci părți contractante din SEE: Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia. Este evident că practicile grupului Tomra au fost efectiv puse în aplicare și au putut să descurajeze noile intrări pe piață și au împiedicat expansiunea pe piață a acelui număr restrâns de concurenți existenți, dacă era cazul.

| 30. | În cadrul evaluării generale a gravității practicilor analizate în prezenta decizie, se ține cont de faptul că încălcarea nu a survenit întotdeauna pe întreaga perioadă și pe fiecare piață națională în cauză și că intensitatea sa pe fiecare piață națională ar fi putut varia de-a lungul timpului. |
| --- | --- |

30.

În cadrul evaluării generale a gravității practicilor analizate în prezenta decizie, se ține cont de faptul că încălcarea nu a survenit întotdeauna pe întreaga perioadă și pe fiecare piață națională în cauză și că intensitatea sa pe fiecare piață națională ar fi putut varia de-a lungul timpului.

| 31. | În ceea ce privește gravitatea încălcării, Comisia ajunge la concluzia că este vorba despre o încălcare gravă. |
| --- | --- |

31.

În ceea ce privește gravitatea încălcării, Comisia ajunge la concluzia că este vorba despre o încălcare gravă.

3.2.   Durată

| 32. | Pentru stabilirea nivelului corespunzător al amenzii, Comisia se bazează pe perioada de cinci ani dintre 1998 și 2002. În consecință, valoarea inițială a amenzii ar trebui să fie majorată cu 10 % pentru fiecare an complet al încălcării. |
| --- | --- |

32.

Pentru stabilirea nivelului corespunzător al amenzii, Comisia se bazează pe perioada de cinci ani dintre 1998 și 2002. În consecință, valoarea inițială a amenzii ar trebui să fie majorată cu 10 % pentru fiecare an complet al încălcării.

3.3.   Circumstanțe agravante și atenuante

| 33. | Nu există circumstanțe agravante sau atenuante. |
| --- | --- |

33.

Nu există circumstanțe agravante sau atenuante.

3.4.   Valoarea amenzii

| 34. | Pentru motivele menționate mai sus, valoarea amenzii care urmează să fie impusă întreprinderilor Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH, în mod comun și solidar, ar trebui fixată la 24 milioane EUR. |
| --- | --- |

34.

Pentru motivele menționate mai sus, valoarea amenzii care urmează să fie impusă întreprinderilor Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH, în mod comun și solidar, ar trebui fixată la 24 milioane EUR.

4.   DECIZIE

| 35. | Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH au încălcat articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE în perioada 1998-2002 prin punerea în aplicare a unei strategii de excludere pe piețele naționale de automate pentru reciclarea sticlelor din Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia, prin intermediul acordurilor de exclusivitate, a angajamentelor individualizate de cantitate și a programelor individualizate de rabat retroactiv, blocând astfel concurența pe piețe. |
| --- | --- |

35.

Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH au încălcat articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE în perioada 1998-2002 prin punerea în aplicare a unei strategii de excludere pe piețele naționale de automate pentru reciclarea sticlelor din Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia, prin intermediul acordurilor de exclusivitate, a angajamentelor individualizate de cantitate și a programelor individualizate de rabat retroactiv, blocând astfel concurența pe piețe.

| 36. | Pentru încălcările menționate mai sus, o amendă de 24 milioane EUR, se impune Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH, în mod comun și solidar. |
| --- | --- |

36.

Pentru încălcările menționate mai sus, o amendă de 24 milioane EUR, se impune Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH, în mod comun și solidar.

| 37. | Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH vor pune capăt imediat încălcărilor menționate la articolul 1 în cazul în care nu au făcut deja acest lucru. |
| --- | --- |

37.

Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH vor pune capăt imediat încălcărilor menționate la articolul 1 în cazul în care nu au făcut deja acest lucru.

| 38. | Se abțin de la repetarea oricărui act sau comportament prevăzut la articolul 1 și de la oricare act sau comportament cu un scop sau un efect identic ori similar. |
| --- | --- |

38.

Se abțin de la repetarea oricărui act sau comportament prevăzut la articolul 1 și de la oricare act sau comportament cu un scop sau un efect identic ori similar.

---

(1)  Un spațiu tehnic în care recipientele pentru băuturi sunt supuse manipulărilor sau tratării, care poate include sisteme de transportare pentru lăzi și recipiente individuale, precum și instalații de aranjare, sortare, compactare și acumulare etc.

(2)  Automatele din gama inferioară sunt cele de sine stătătoare care colectează recipientele în interiorul lor, pe când cele din gama superioară sunt conectate la un spațiu tehnic, a cărui capacitate de stocare este cu mult mai mare comparativ cu cea a automatelor din gama inferioară.

(3)  Sistemul de garanție este prevăzut prin legislația națională în temeiul căreia se percepe o garanție obligatorie la cumpărarea fiecărui recipient pentru băuturi. Valoarea garanției este restituită cumpărătorului atunci când recipientul vid este returnat la un punct de colectare specific, de exemplu la automatele pentru reciclarea sticlelor.

(4)  Cauza 85/76, Hoffmann-La Roche c. Comisie, hotărârea din 13 februarie 1979, Culegere 1979, p. 461.

(5)  A se vedea, de exemplu, cauza 322/81, NV Nederlandsche Banden Industrie Michelin c. Comisie, hotărârea din 9 noiembrie 1983, Culegere 1983, p. 3461.

(6)  Cauza 85/76, Hoffman-La Roche c. Comisie, hotărârea din 13 februarie 1979, Culegere 1979, punctul 89; cauza C-62/86, AKZO c. Comisie, hotărârea din 3 iulie 1991, Culegere 1991, p. I-3359, punctul 149; cauza T-65/89, BPB Industries Plc și British Gypsum LTD c. Comisie, hotărârea din 1 aprilie 1993, Culegere 1993, p. II-389, punctul 120.

(7)  Cauza 85/76, Hoffmann-La Roche c. Comisie, hotărârea din 13 februarie 1979, Culegere 1979, p. 461; cauza 322/81, NV Nederlandse Banden Industrie Michelin c. Comisie (Michelin I), hotărârea din 9 noiembrie 1983, Culegere 1983, p. 3461, punctul 70 (cauza Michelin I); cauza C-62/86, AKZO Chemie BV c. Comisie, hotărârea din 3 iulie 1991, Culegere 1991, p. I-3359, punctul 69; cauza T-228/97, Irish Sugar c. Comisie, hotărârea din 7 octombrie 1999, Culegere 1999, p. II-2969, punctul 111.

(8)  Cauza T-203/01, Manufacture française des pneumatiques Michelin c. Commission (Michelin II), hotărârea din 30 septembrie 2003, Culegere 2003, p. II-4071, punctul 239 și cauza T-219/99, British Airways plc c. Comisia Europeană (British Airways), hotărârea din 17 decembrie 2003, Culegere 2003, p. II-5917, punctul 250.

(9)  Cauza Michelin II, punctul 239 și cauza British Airways, punctul 250.

(10)  În acest context, se înțelege prin „piață legată” cantitatea de unități cumpărate de clienți de la Tomra, în temeiul acordurilor anticoncurențiale analizate în cadrul deciziei. Partea contestabilă a volumului nu a fost acoperită de acordurile de excludere și, prin urmare, a fost accesibilă concurenților grupului Tomra.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/16

---

Aviz al Comitetului consultativ în materie de concentrări emis în cadrul reuniunii din 16 ianuarie 2008 privind un proiect de decizie referitor la cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling

Raportor: Italia

(2008/C 219/13)

| 1. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că operațiunea notificată constituie o concentrare cu o dimensiune comunitară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul privind concentrările economice și că aceasta constituie un caz de cooperare în temeiul Acordului SEE. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că operațiunea notificată constituie o concentrare cu o dimensiune comunitară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul privind concentrările economice și că aceasta constituie un caz de cooperare în temeiul Acordului SEE.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu definițiile elaborate de Comisie pentru piețele relevante ale produsului în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu definițiile elaborate de Comisie pentru piețele relevante ale produsului în proiectul de decizie.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu definiția elaborată de Comisie pentru piața geografică relevantă în proiectul de decizie.






  (a) | Comitetul consultativ este de acord cu definiția elaborată de Comisie, potrivit căreia piața geografică relevantă pentru s-PVC este mai cuprinzătoare decât cea națională și nu corespunde cu cea din Regatul Unit și din regiunea nordică, respectiv cu cea din Norvegia și Suedia. |
| --- | --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu definiția elaborată de Comisie pentru piața geografică relevantă în proiectul de decizie.

(a)

Comitetul consultativ este de acord cu definiția elaborată de Comisie, potrivit căreia piața geografică relevantă pentru s-PVC este mai cuprinzătoare decât cea națională și nu corespunde cu cea din Regatul Unit și din regiunea nordică, respectiv cu cea din Norvegia și Suedia.

| (b) | Comitetul consultativ este de acord cu analiza efectuată și cu elementele luate în considerare de Comisie, pentru a ajunge la concluzia că definiția pieței geografice pentru s-PVC corespunde cel puțin cu piața din Europa nord-vestică. |
| --- | --- |

(b)

Comitetul consultativ este de acord cu analiza efectuată și cu elementele luate în considerare de Comisie, pentru a ajunge la concluzia că definiția pieței geografice pentru s-PVC corespunde cel puțin cu piața din Europa nord-vestică.

| 4. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că nu există îndoieli întemeiate asupra compatibilității concentrării notificate cu piața comună. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord asupra faptului că nu există îndoieli întemeiate asupra compatibilității concentrării notificate cu piața comună.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu analiza Comisiei potrivit căreia ulterior concentrării, este puțin probabil ca părțile să poată exercita putere pe piață în mod unilateral pentru s-PVC, astfel cum a fost definit mai sus. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu analiza Comisiei potrivit căreia ulterior concentrării, este puțin probabil ca părțile să poată exercita putere pe piață în mod unilateral pentru s-PVC, astfel cum a fost definit mai sus.

| 6. | Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord să declare concentrarea notificată compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE, în conformitate cu articolele 2 alineatul (2) și 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și cu articolul 57 din Acordul SEE. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ și Comisia sunt de acord să declare concentrarea notificată compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE, în conformitate cu articolele 2 alineatul (2) și 8 alineatul (1) din Regulamentul privind concentrările economice și cu articolul 57 din Acordul SEE.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/17

---

Raport final al consilierului-audiator în cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling

(în temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-audiatori în anumite proceduri în domeniul concurenței — JO L 162, 19.6.2001, p. 21)

(2008/C 219/14)

La data de 19 iulie 2007, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul nr. 139/2004 al Consiliului („Regulamentul privind concentrările economice”), prin care întreprinderea INEOS Group Limited (Regatul Unit, „UK”), care aparține grupului INEOS (împreună, „Ineos”), urmează să dobândească, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Kerling ASA („Kerling”, Norvegia), care aparține grupului Norsk Hydro, prin achiziționare de acțiuni.

În urma examinării notificării, Comisia a concluzionat că operațiunea notificată intră în sfera de aplicare a Regulamentului privind concentrările economice și că există serioase îndoieli cu privire la compatibilitatea sa cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE. Procedurile au fost inițiate în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) al Regulamentului privind concentrările economice la 7 septembrie 2007.

În urma solicitării unei părți de a avea acces la documentele cheie ale dosarului, serviciile Comisiei au răspuns că, în opinia lor, nu există documente cheie.

În urma unei analize de piață detaliate, serviciile Comisiei au constatat că operațiunea propusă nu va afecta în mod semnificativ concurența reală în cadrul pieței comune și că este, prin urmare, compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE. Prin urmare, nicio comunicare a obiecțiilor nu a fost transmisă părții care a înaintat notificarea.

Consilierul-audiator nu a primit nicio cerere sau observație de la părți sau terți. Cazul nu necesită observații speciale în ceea ce privește dreptul la audiere.

Bruxelles, 24 ianuarie 2008.

Karen WILLIAMS

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/18

---

Rezumat al deciziei Comisiei

din 30 ianuarie 2008

privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și funcționarea Acordului SEE

(Cazul COMP/M.4734 — Ineos/Kerling)

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/15)

La data de 30 ianuarie 2008, Comisia a adoptat o decizie într-un caz de concentrare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi
   (1)
  , în special articolul 8 alineatul (1) din regulamentul menționat. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la următoarea adresă:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| 1. | La data de 19 iulie 2007, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, prin care întreprinderea INEOS Group Limited (Regatul Unit), care aparține grupului INEOS (împreună „Ineos”), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Kerling ASA („Kerling”, Norvegia), care aparține grupului Norsk Hydro, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 19 iulie 2007, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, prin care întreprinderea INEOS Group Limited (Regatul Unit), care aparține grupului INEOS (împreună „Ineos”), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi Kerling ASA („Kerling”, Norvegia), care aparține grupului Norsk Hydro, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Ineos este unul dintre cei mai mari producători mondiali de substanțe petrochimice, produse chimice specializate și produse petroliere. Grupul cuprinde optsprezece societăți și, deși este prezent în șaptesprezece țări din întreaga lume, activează în principal în Europa, unde realizează peste două treimi din cifra sa de afaceri. |
| --- | --- |

2.

Ineos este unul dintre cei mai mari producători mondiali de substanțe petrochimice, produse chimice specializate și produse petroliere. Grupul cuprinde optsprezece societăți și, deși este prezent în șaptesprezece țări din întreaga lume, activează în principal în Europa, unde realizează peste două treimi din cifra sa de afaceri.

| 3. | Kerling este o filială a Norsk Hydro ASA și cuprinde divizia de polimeri a grupului Norsk Hydro. Activitatea acesteia constă, în principal, în producerea, comercializarea și vânzarea clorurii de polivinil („PVC”) și a sodei caustice. |
| --- | --- |

3.

Kerling este o filială a Norsk Hydro ASA și cuprinde divizia de polimeri a grupului Norsk Hydro. Activitatea acesteia constă, în principal, în producerea, comercializarea și vânzarea clorurii de polivinil („PVC”) și a sodei caustice.

| 4. | Comitetul consultativ în materie de concentrări a emis la 16 ianuarie 2008 un aviz favorabil privind un proiect de decizie pentru acordarea autorizării, prezentat de către Comisie (2). |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ în materie de concentrări a emis la 16 ianuarie 2008 un aviz favorabil privind un proiect de decizie pentru acordarea autorizării, prezentat de către Comisie (2).

| 5. | Într-un raport din data de 24 ianuarie 2008, consilierul audiator a considerat că dreptul părților de a fi audiate a fost respectat (3). |
| --- | --- |

5.

Într-un raport din data de 24 ianuarie 2008, consilierul audiator a considerat că dreptul părților de a fi audiate a fost respectat (3).

I.   PIEȚELE RELEVANTE

Piețele relevante ale produselor

| 6. | Ancheta Comisiei a relevat următoarele piețe relevante ale produselor: produsul de bază s-PVC, sodă caustică lichidă, compuși din s-PVC și filme din s-PVC. |
| --- | --- |

6.

Ancheta Comisiei a relevat următoarele piețe relevante ale produselor: produsul de bază s-PVC, sodă caustică lichidă, compuși din s-PVC și filme din s-PVC.

| 7. | Principala piață de produse care face obiectul deciziei este piața produsului de bază s-PVC. Există două tipuri de PVC în funcție de procesul de producție folosit: suspensie (sau produs de bază) PVC („s-PVC”), care reprezintă aproximativ 90 % din întreaga cantitate de PVC produsă în SEE, și emulsie PVC („e-PVC”), care reprezintă restul de 10 % din producția din SEE. Activitățile părților se suprapun doar în ceea ce privește produsul de bază s-PVC și, în urma rezultatelor anchetei de piață, Comisia a concluzionat că, în sensul prezentei decizii, piața relevantă a produselor este cea a produsului de bază s-PVC. |
| --- | --- |

7.

Principala piață de produse care face obiectul deciziei este piața produsului de bază s-PVC. Există două tipuri de PVC în funcție de procesul de producție folosit: suspensie (sau produs de bază) PVC („s-PVC”), care reprezintă aproximativ 90 % din întreaga cantitate de PVC produsă în SEE, și emulsie PVC („e-PVC”), care reprezintă restul de 10 % din producția din SEE. Activitățile părților se suprapun doar în ceea ce privește produsul de bază s-PVC și, în urma rezultatelor anchetei de piață, Comisia a concluzionat că, în sensul prezentei decizii, piața relevantă a produselor este cea a produsului de bază s-PVC.

| 8. | Activitățile părților se suprapun și pe piața sodei caustice lichide. Deși ancheta de piață a sugerat că soda caustică solidă și cea lichidă reprezintă două piețe separate, definiția exactă a pieței a fost lăsată deschisă. |
| --- | --- |

8.

Activitățile părților se suprapun și pe piața sodei caustice lichide. Deși ancheta de piață a sugerat că soda caustică solidă și cea lichidă reprezintă două piețe separate, definiția exactă a pieței a fost lăsată deschisă.

| 9. | Conform anchetei aprofundate a Comisiei, compușii din s-PVC reprezintă o piață a produsului separată de cea a produsului de bază s-PVC, având în vedere că cele două produse nu sunt substituibile în procesul de producție folosit de marea majoritate a clienților din sectorul acestor compuși. Cu toate acestea, nu s-a considerat necesară o nouă segmentare în diferite tipuri de compuși (respectiv, amestec uscat și compuși gelificați). |
| --- | --- |

9.

Conform anchetei aprofundate a Comisiei, compușii din s-PVC reprezintă o piață a produsului separată de cea a produsului de bază s-PVC, având în vedere că cele două produse nu sunt substituibile în procesul de producție folosit de marea majoritate a clienților din sectorul acestor compuși. Cu toate acestea, nu s-a considerat necesară o nouă segmentare în diferite tipuri de compuși (respectiv, amestec uscat și compuși gelificați).

| 10. | Doar Ineos este activ pe piața filmelor din s-PVC, care se află în aval de s-PVC. Deși piața filmelor din s-PVC ar putea fi subsegmentată pe baza diferitelor tipuri de utilizatori finali de filme rigide din PVC, definiția precisă a pieței produsului a rămas deschisă în sensul prezentei decizii. |
| --- | --- |

10.

Doar Ineos este activ pe piața filmelor din s-PVC, care se află în aval de s-PVC. Deși piața filmelor din s-PVC ar putea fi subsegmentată pe baza diferitelor tipuri de utilizatori finali de filme rigide din PVC, definiția precisă a pieței produsului a rămas deschisă în sensul prezentei decizii.

Piețe geografice relevante

| 11. | Aspectul cheie din cea de-a doua etapă a anchetei de piață l-a constituit definirea ariei geografice pentru produsul de bază s-PVC, în special în ceea ce privește anumite zone comerciale pentru care prima etapă a anchetei a indicat o dimensiune națională sau regională, și anume Regatul Unit și regiunea nordică compusă din Norvegia și Suedia. |
| --- | --- |

11.

Aspectul cheie din cea de-a doua etapă a anchetei de piață l-a constituit definirea ariei geografice pentru produsul de bază s-PVC, în special în ceea ce privește anumite zone comerciale pentru care prima etapă a anchetei a indicat o dimensiune națională sau regională, și anume Regatul Unit și regiunea nordică compusă din Norvegia și Suedia.

| 12. | Părțile au afirmat că aria geografică a pieței s-PVC acoperă întreg teritoriul SEE, întrucât s-PVC este un produs care poate fi transportat ușor și în condiții de siguranță, există schimburi intracomunitare considerabile iar costurile de transport sunt relativ scăzute. În timpul anchetei de piață, majoritatea clienților au considerat că piața este fie regională, fie acoperă întreg teritoriul SEE, iar în unele cazuri chiar mai mare, în timp ce toți concurenții au confirmat că, în viziunea lor, piața acoperă întreg teritoriul SEE. Mai mult, datele colectate în timpul anchetei au arătat că s-PVC, în ciuda costurilor de transport cuprinse între 5 % și 15 % în funcție de distanță, face obiectul unor fluxuri comerciale semnificative în SEE, uneori pe distanțe foarte mari. |
| --- | --- |

12.

Părțile au afirmat că aria geografică a pieței s-PVC acoperă întreg teritoriul SEE, întrucât s-PVC este un produs care poate fi transportat ușor și în condiții de siguranță, există schimburi intracomunitare considerabile iar costurile de transport sunt relativ scăzute. În timpul anchetei de piață, majoritatea clienților au considerat că piața este fie regională, fie acoperă întreg teritoriul SEE, iar în unele cazuri chiar mai mare, în timp ce toți concurenții au confirmat că, în viziunea lor, piața acoperă întreg teritoriul SEE. Mai mult, datele colectate în timpul anchetei au arătat că s-PVC, în ciuda costurilor de transport cuprinse între 5 % și 15 % în funcție de distanță, face obiectul unor fluxuri comerciale semnificative în SEE, uneori pe distanțe foarte mari.

| 13. | În ceea ce privește regiunea nordică, având în vedere fluxurile comerciale semnificative de s-PVC dinspre și înspre această regiune, faptul că vânzările întreprinderii Kerling (singurul producător local) din fabricile sale din Suedia și Norvegia sunt răspândite în mod egal în SEE, faptul că clienți aflați în aceste țări consideră că piața acoperă cel puțin teritoriul Europei de nord sau de nord-vest, în timp ce unii sugerează chiar că piața acoperă întreg teritoriul SEE, Comisia a concluzionat că aria pieței geografice a s-PVC, în cazul acestor două țări, este mai cuprinzătoare decât cea națională. |
| --- | --- |

13.

În ceea ce privește regiunea nordică, având în vedere fluxurile comerciale semnificative de s-PVC dinspre și înspre această regiune, faptul că vânzările întreprinderii Kerling (singurul producător local) din fabricile sale din Suedia și Norvegia sunt răspândite în mod egal în SEE, faptul că clienți aflați în aceste țări consideră că piața acoperă cel puțin teritoriul Europei de nord sau de nord-vest, în timp ce unii sugerează chiar că piața acoperă întreg teritoriul SEE, Comisia a concluzionat că aria pieței geografice a s-PVC, în cazul acestor două țări, este mai cuprinzătoare decât cea națională.

| 14. | În ceea ce privește Regatul Unit, majoritatea clienților aflați în acest stat consideră că furnizorii de pe continent nu ar fi capabili să le asigure același grad de fiabilitate a aprovizionării ca și producătorii locali. Pentru a stabili aria pieței geografice a s-PVC, Comisia a evaluat comportamentul clienților britanici în ceea ce privește aprovizionarea și schimbarea furnizorilor (cererea), iar, din perspectiva ofertei, a analizat măsura în care producătorii de s-PVC aflați în Europa continentală ar avea capacitatea (și stimulentul) de a-și extinde prezența pe piața britanică. În acest sens, Comisia a efectuat o analiză calitativă și cantitativă detaliată și a evaluat nivelul și rolul importurilor, costurile de transport, obstacolele legate de extindere și capacitatea disponibilă în Europa continentală. În această privință, Comisia a constatat următoarele:






  — | majoritatea clienților britanici se aprovizionează din mai multe surse și nu sunt total dependenți de furnizorii locali, |
| --- | --- | --- |

14.

În ceea ce privește Regatul Unit, majoritatea clienților aflați în acest stat consideră că furnizorii de pe continent nu ar fi capabili să le asigure același grad de fiabilitate a aprovizionării ca și producătorii locali. Pentru a stabili aria pieței geografice a s-PVC, Comisia a evaluat comportamentul clienților britanici în ceea ce privește aprovizionarea și schimbarea furnizorilor (cererea), iar, din perspectiva ofertei, a analizat măsura în care producătorii de s-PVC aflați în Europa continentală ar avea capacitatea (și stimulentul) de a-și extinde prezența pe piața britanică. În acest sens, Comisia a efectuat o analiză calitativă și cantitativă detaliată și a evaluat nivelul și rolul importurilor, costurile de transport, obstacolele legate de extindere și capacitatea disponibilă în Europa continentală. În această privință, Comisia a constatat următoarele:

—

majoritatea clienților britanici se aprovizionează din mai multe surse și nu sunt total dependenți de furnizorii locali,

| — | în ultimii cinci ani, importurile efectuate de furnizorii continentali au satisfăcut între 34 % și 40 % din cererea britanică, |
| --- | --- |

—

în ultimii cinci ani, importurile efectuate de furnizorii continentali au satisfăcut între 34 % și 40 % din cererea britanică,

| — | prin crearea unor facilități locale de depozitare, furnizorii de pe continent pot depăși dezavantajul creat de distanță, |
| --- | --- |

—

prin crearea unor facilități locale de depozitare, furnizorii de pe continent pot depăși dezavantajul creat de distanță,

| — | costurile de transport nu reprezintă o barieră împotriva livrărilor în Regatul Unit, |
| --- | --- |

—

costurile de transport nu reprezintă o barieră împotriva livrărilor în Regatul Unit,

| — | există suficientă capacitate disponibilă pe continent care să contracareze orice încercare de creștere a prețurilor de către noua entitate din Regatul Unit, |
| --- | --- |

—

există suficientă capacitate disponibilă pe continent care să contracareze orice încercare de creștere a prețurilor de către noua entitate din Regatul Unit,

| — | în timpul unei opriri a producției la una dintre fabricile Ineos din Regatul Unit, importatorii au putut să-și mărească livrările, ceea ce arată că atât Ineos, cât și Kerling sunt supuși unor presiuni concurențiale exercitate de importatori. |
| --- | --- |

—

în timpul unei opriri a producției la una dintre fabricile Ineos din Regatul Unit, importatorii au putut să-și mărească livrările, ceea ce arată că atât Ineos, cât și Kerling sunt supuși unor presiuni concurențiale exercitate de importatori.

| 15. | Pe baza celor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că regiunea nordică și Regatul Unit nu prezintă caracteristici care ar trebui să determine Comisia să trateze aceste zone în mod diferit decât alte zone aparținând SEE. În special, Comisia a concluzionat că aria pieței geografice a produsului de bază s-PVC este mai mare decât Regatul Unit și mai mare decât țările nordice (Norvegia și Suedia) și că aceasta este reprezentată cel puțin de nord-vestul Europei. |
| --- | --- |

15.

Pe baza celor de mai sus, Comisia a ajuns la concluzia că regiunea nordică și Regatul Unit nu prezintă caracteristici care ar trebui să determine Comisia să trateze aceste zone în mod diferit decât alte zone aparținând SEE. În special, Comisia a concluzionat că aria pieței geografice a produsului de bază s-PVC este mai mare decât Regatul Unit și mai mare decât țările nordice (Norvegia și Suedia) și că aceasta este reprezentată cel puțin de nord-vestul Europei.

| 16. | Partea care a înaintat notificarea a afirmat că aria pieței geografice a sodei caustice lichide acoperă cel puțin teritoriul SEE, ținând seama de volumul semnificativ al comerțului intercomunitar și chiar cel al comerțului intercontinental. Cu toate acestea, mulți clienți au sugerat că piața poate fi regională, din cauza costurilor de transport relativ ridicate, sau chiar națională, în cazul Regatului Unit. Definirea exactă a ariei pieței geografice a sodei caustice a fost lăsată deschisă. |
| --- | --- |

16.

Partea care a înaintat notificarea a afirmat că aria pieței geografice a sodei caustice lichide acoperă cel puțin teritoriul SEE, ținând seama de volumul semnificativ al comerțului intercomunitar și chiar cel al comerțului intercontinental. Cu toate acestea, mulți clienți au sugerat că piața poate fi regională, din cauza costurilor de transport relativ ridicate, sau chiar națională, în cazul Regatului Unit. Definirea exactă a ariei pieței geografice a sodei caustice a fost lăsată deschisă.

| 17. | Ancheta de piață a Comisiei a relevat că, având în vedere costurile de transport scăzute, piața compușilor din s-PVC acoperă cel puțin teritoriul SEE. Comisia a concluzionat că aria pieței geografice este mai mare decât cea națională și că nu este necesar să se ia o decizie definitivă privind aria exactă a pieței geografice a compușilor s-PVC. |
| --- | --- |

17.

Ancheta de piață a Comisiei a relevat că, având în vedere costurile de transport scăzute, piața compușilor din s-PVC acoperă cel puțin teritoriul SEE. Comisia a concluzionat că aria pieței geografice este mai mare decât cea națională și că nu este necesar să se ia o decizie definitivă privind aria exactă a pieței geografice a compușilor s-PVC.

| 18. | Ancheta de piață a confirmat faptul că aria pieței geografice a filmelor rigide din PVC acoperă cel puțin teritoriul SEE și, pentru anumite produse finite, are chiar o dimensiune globală, după cum a concluzionat Comisia în cazul ambalajelor flexibile. Cu toate acestea, aria exactă a pieței geografice a filmelor din PVC a fost lăsată deschisă. |
| --- | --- |

18.

Ancheta de piață a confirmat faptul că aria pieței geografice a filmelor rigide din PVC acoperă cel puțin teritoriul SEE și, pentru anumite produse finite, are chiar o dimensiune globală, după cum a concluzionat Comisia în cazul ambalajelor flexibile. Cu toate acestea, aria exactă a pieței geografice a filmelor din PVC a fost lăsată deschisă.

II.   EVALUARE

| 19. | În ceea ce privește piața produsului de bază S-PVC, cota de piață combinată a părților în SEE se va ridica la [20-30] %. La nivelul Europei de nord-vest, cota de piață combinată a părților ar fi sub [30-40] %. |
| --- | --- |

19.

În ceea ce privește piața produsului de bază S-PVC, cota de piață combinată a părților în SEE se va ridica la [20-30] %. La nivelul Europei de nord-vest, cota de piață combinată a părților ar fi sub [30-40] %.

| 20. | Având în vedere cota de piață combinată relativ scăzută a părților, capacitatea actuală de producție suplimentară, precum și faptul că clienții se aprovizionează din mai multe surse și încheie contracte pe termen scurt (în medie pe un an), este puțin probabil ca Ineos să poată exercita puterea de piață în mod unilateral, pe o piață care acoperă teritoriul SEE sau chiar pe o piață de nivel nord-vest european. |
| --- | --- |

20.

Având în vedere cota de piață combinată relativ scăzută a părților, capacitatea actuală de producție suplimentară, precum și faptul că clienții se aprovizionează din mai multe surse și încheie contracte pe termen scurt (în medie pe un an), este puțin probabil ca Ineos să poată exercita puterea de piață în mod unilateral, pe o piață care acoperă teritoriul SEE sau chiar pe o piață de nivel nord-vest european.

| 21. | De asemenea, este destul de redusă și posibilitatea ca această tranzacție să poată facilita un comportament coordonat, având în vedere numărul de jucători (șase concurenți semnificativi) care vor rămâne pe piață după fuziune. Mai mult, majoritatea clienților negociază sau caută în fiecare lună oferte de preț de la mai mulți furnizori care se află în concurență, ceea ce face cu atât mai dificilă aderarea la o practică comună și respectarea acesteia. În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu este în măsură să provoace îngrijorări legate de practici anticoncurențiale coordonate. |
| --- | --- |

21.

De asemenea, este destul de redusă și posibilitatea ca această tranzacție să poată facilita un comportament coordonat, având în vedere numărul de jucători (șase concurenți semnificativi) care vor rămâne pe piață după fuziune. Mai mult, majoritatea clienților negociază sau caută în fiecare lună oferte de preț de la mai mulți furnizori care se află în concurență, ceea ce face cu atât mai dificilă aderarea la o practică comună și respectarea acesteia. În lumina celor de mai sus, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă nu este în măsură să provoace îngrijorări legate de practici anticoncurențiale coordonate.

| 22. | Cota de piață combinată a părților în ceea ce privește soda caustică lichidă reprezintă aproximativ [10-20] % pe ansamblul SEE, care constituie piața geografică cea mai probabilă. Deși cotele combinate ale părților sunt mai ridicate pe anumite piețe naționale [variind între [40-50] %, [40-50] % și [50-60] % în Norvegia, Suedia și, respectiv, Danemarca și până la [50-60] % în Regatul Unit], având în vedere numărul relativ redus al suprapunerilor și al concurenților semnificativi prezenți pe piață, este puțin probabil ca tranzacția în cauză să producă îngrijorări legate de aspectele concurențiale oricare ar fi definiția alternativă a pieței. |
| --- | --- |

22.

Cota de piață combinată a părților în ceea ce privește soda caustică lichidă reprezintă aproximativ [10-20] % pe ansamblul SEE, care constituie piața geografică cea mai probabilă. Deși cotele combinate ale părților sunt mai ridicate pe anumite piețe naționale [variind între [40-50] %, [40-50] % și [50-60] % în Norvegia, Suedia și, respectiv, Danemarca și până la [50-60] % în Regatul Unit], având în vedere numărul relativ redus al suprapunerilor și al concurenților semnificativi prezenți pe piață, este puțin probabil ca tranzacția în cauză să producă îngrijorări legate de aspectele concurențiale oricare ar fi definiția alternativă a pieței.

| 23. | Părțile estimează că dețin, la nivel de SEE, o cotă de piață combinată mai mică de [20-30] % din piața totală a compușilor din s-PVC. Cota de piață pe ansamblul Europei Occidentale reprezintă [10-20] %, iar pentru Europa de nord-vest [20-30] %. |
| --- | --- |

23.

Părțile estimează că dețin, la nivel de SEE, o cotă de piață combinată mai mică de [20-30] % din piața totală a compușilor din s-PVC. Cota de piață pe ansamblul Europei Occidentale reprezintă [10-20] %, iar pentru Europa de nord-vest [20-30] %.

| 24. | În ceea ce privește eventualele aspecte verticale, este puțin probabil ca Ineos să se afle în poziția de a reduce livrările de s-PVC către producătorii de compuși neintegrați, deoarece nu va beneficia de putere de piață pe piața s-PVC, unde, după fuziune, va continua să fie supus unor presiuni concurențiale exercitate de un număr de concurenți activi în SEE. |
| --- | --- |

24.

În ceea ce privește eventualele aspecte verticale, este puțin probabil ca Ineos să se afle în poziția de a reduce livrările de s-PVC către producătorii de compuși neintegrați, deoarece nu va beneficia de putere de piață pe piața s-PVC, unde, după fuziune, va continua să fie supus unor presiuni concurențiale exercitate de un număr de concurenți activi în SEE.

| 25. | În lumina celor prezentate anterior și având în vedere suprapunerea orizontală limitată și lipsa unor aspecte verticale semnificative, este puțin probabil ca tranzacția în cauză să aibă efecte anticoncurențiale asupra pieței compușilor din s-PVC. |
| --- | --- |

25.

În lumina celor prezentate anterior și având în vedere suprapunerea orizontală limitată și lipsa unor aspecte verticale semnificative, este puțin probabil ca tranzacția în cauză să aibă efecte anticoncurențiale asupra pieței compușilor din s-PVC.

| 26. | Pe o piață largă a produsului filme rigide (cuprinzând, inter alia, filme din PVC, PET, polipropilenă și polietilenă), Ineos se bucură de o cotă de piață de [5-10] % la nivelul SEE. Dacă se iau în considerare segmente mai înguste pentru filmele rigide din s-PVC, cotele de piață ale Ineos sunt sub [20-30] % în toate segmentele, cu excepția segmentelor pentru filme mono și duplex de uz farmaceutic, în cazul cărora cotele de piață ale Ineos se ridică la [30-40] % și respectiv [30-40] %. |
| --- | --- |

26.

Pe o piață largă a produsului filme rigide (cuprinzând, inter alia, filme din PVC, PET, polipropilenă și polietilenă), Ineos se bucură de o cotă de piață de [5-10] % la nivelul SEE. Dacă se iau în considerare segmente mai înguste pentru filmele rigide din s-PVC, cotele de piață ale Ineos sunt sub [20-30] % în toate segmentele, cu excepția segmentelor pentru filme mono și duplex de uz farmaceutic, în cazul cărora cotele de piață ale Ineos se ridică la [30-40] % și respectiv [30-40] %.

| 27. | Deoarece la nivelul Comisiei s-a concluzionat că prin concentrarea propusă nu se împiedică o concurență efectivă în furnizarea s-PVC, rezultă că concurenții Ineos de pe piața filmelor rigide din PVC din aval vor fi în continuare capabili să furnizeze s-PVC în condiții concurențiale și vor rămâne concurenți eficienți în furnizarea produselor din film rigid. În consecință, este puțin probabil ca tranzacția în cauză să producă îngrijorări în materie de concurență pe piața filmelor din s-PVC. |
| --- | --- |

27.

Deoarece la nivelul Comisiei s-a concluzionat că prin concentrarea propusă nu se împiedică o concurență efectivă în furnizarea s-PVC, rezultă că concurenții Ineos de pe piața filmelor rigide din PVC din aval vor fi în continuare capabili să furnizeze s-PVC în condiții concurențiale și vor rămâne concurenți eficienți în furnizarea produselor din film rigid. În consecință, este puțin probabil ca tranzacția în cauză să producă îngrijorări în materie de concurență pe piața filmelor din s-PVC.

III.   CONCLUZIE

| 28. | În conformitate cu motivele expuse mai sus, Comisia a concluzionat că operațiunea de concentrare propusă nu afectează semnificativ concurența eficientă în cadrul pieței comune sau al unei părți majore din aceasta, în special ca rezultat al creării sau întăririi unei poziții dominante. Concentrarea este, în consecință, declarată compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi și cu articolul 57 din Acordul SEE. |
| --- | --- |

28.

În conformitate cu motivele expuse mai sus, Comisia a concluzionat că operațiunea de concentrare propusă nu afectează semnificativ concurența eficientă în cadrul pieței comune sau al unei părți majore din aceasta, în special ca rezultat al creării sau întăririi unei poziții dominante. Concentrarea este, în consecință, declarată compatibilă cu piața comună și cu Acordul SEE în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi și cu articolul 57 din Acordul SEE.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 219, 28.8.2008, p. 16.

(3)  JO C 219, 28.8.2008, p. 17.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/21

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/16)

| Ajutor nr. | XR 33/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06) |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)
  (Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen) |
| Temei legal | Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz) |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 60 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | 30 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.6.2007 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Limitat la anumite sectoare |
| NACE: D, 55, K |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel. (43) 711 00 63 90 |

Ajutor nr.

XR 33/07

Stat membru

Austria

Regiune

Alle Regionen gemäß genehmigter Fördergebietskarte für Regionalbeihilfen in Österreich 2007-2013 (N 492/06)

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

(Gewährung von Zuschüssen und Zinsenzuschüssen sowie von Darlehen für Investitionen von Großunternehmen unter Wahrung der beihilfenrechtlich genehmigten Förderobergrenzen)

Temei legal

Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen (Förderungen) gemäß § 51a Abs. 3-5 AMFG (Arbeitsmarktförderungsgesetz)

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

60 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

30 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.6.2007

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Limitat la anumite sectoare

NACE: D, 55, K

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel. (43) 711 00 63 90

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.awsg.at/portal/media/2505.pdf

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 41/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Austria |
| Regiune | Niederösterreich |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Temei legal | Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 0,32 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | 15 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 21.3.2007 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| — |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH |
| A-1011 Wien, Lugeck 1 |
| Tel. (43) 513 78 35 |
| Fax (43) 513 78 40 |
| NOeG@ecoplus.at |

Ajutor nr.

XR 41/07

Stat membru

Austria

Regiune

Niederösterreich

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Temei legal

Richtlinien zur Förderungsaktion der Niederösterreichischen Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

0,32 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

15 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

21.3.2007

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

—

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Niederösterreichische Grenzlandförderungsgesellschaft mbH

A-1011 Wien, Lugeck 1

Tel. (43) 513 78 35

Fax (43) 513 78 40

NOeG@ecoplus.at

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

http://noeg.grenzland.at/

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 13/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Regiune | 87(3)(a) |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram Školící střediska (výzva I) |
| Temei legal | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 133 milioane CZK |
| Valoarea maximă a ajutorului | 40 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 3.3.2008 |
| Durată | 30.6.2010 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Ajutor nr.

XR 13/08

Stat membru

Republica Cehă

Regiune

87(3)(a)

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram Školící střediska (výzva I)

Temei legal

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

133 milioane CZK

Valoarea maximă a ajutorului

40 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

3.3.2008

Durată

30.6.2010

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.mpo.cz

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 14/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Regiune | 87(3)(a) |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Operační program Podnikání a inovace 2007–2013
  Podprogram ICT a strategické služby (výzva I) |
| Temei legal | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání
  Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 200 milioane CZK |
| Valoarea maximă a ajutorului | 40 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.3.2008 |
| Durată | 30.6.2009 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Ajutor nr.

XR 14/08

Stat membru

Republica Cehă

Regiune

87(3)(a)

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Operační program Podnikání a inovace 2007–2013

Podprogram ICT a strategické služby (výzva I)

Temei legal

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

200 milioane CZK

Valoarea maximă a ajutorului

40 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.3.2008

Durată

30.6.2009

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.mpo.cz

Alte informații

—

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/24

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/17)

| Ajutor nr. | XS 134/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | Podkarpackie |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł |
| Temei juridic | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008 |
| Tipul măsurii | Ad hoc |
| Buget | Buget global: 115 684 EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 2.4.2008 |
| Durată | 2.4.2008 |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Ajutor nr.

XS 134/08

Stat membru

Polonia

Regiune

Podkarpackie

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Przedsiębiorstwo produkcyjno usługowo handlowe Akpil Kazimierz Anioł

Temei juridic

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-192/P-224/2008

Tipul măsurii

Ad hoc

Buget

Buget global: 115 684 EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

2.4.2008

Durată

2.4.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Ajutor nr. | XS 135/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | Śląskie |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek |
| Temei juridic | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008 |
| Tipul măsurii | Ad hoc |
| Buget | Buget global: 27 883 EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 2.4.2008 |
| Durată | 2.4.2008 |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Ajutor nr.

XS 135/08

Stat membru

Polonia

Regiune

Śląskie

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Jumarpol Przedsiębiorstwo Prywatne S.C. Piotr Traczewski, Marek Kasperek

Temei juridic

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-193/P-225/2008

Tipul măsurii

Ad hoc

Buget

Buget global: 27 883 EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

2.4.2008

Durată

2.4.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Ajutor nr. | XS 137/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | Wielkopolskie |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki |
| Temei juridic | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008 |
| Tipul măsurii | Ad hoc |
| Buget | Buget global: 112 060 EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 7.5.2008 |
| Durată | 7.5.2008 |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Ajutor nr.

XS 137/08

Stat membru

Polonia

Regiune

Wielkopolskie

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Mechanika Maszyn i Urządzeń Rolniczych Dozamech Donat Zawidzki

Temei juridic

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-198/P-228/2008

Tipul măsurii

Ad hoc

Buget

Buget global: 112 060 EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

7.5.2008

Durată

7.5.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Ajutor nr. | XS 138/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | Dolnoslaskie |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Metalerg J.M.J Cieślak S.J. |
| Temei juridic | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008 |
| Tipul măsurii | Ad hoc |
| Buget | Buget global: 17 292 EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 15.4.2008 |
| Durată | 15.4.2008 |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Ajutor nr.

XS 138/08

Stat membru

Polonia

Regiune

Dolnoslaskie

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Metalerg J.M.J Cieślak S.J.

Temei juridic

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-195/P-213/2008

Tipul măsurii

Ad hoc

Buget

Buget global: 17 292 EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

15.4.2008

Durată

15.4.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

| Ajutor nr. | XS 141/08 |
| --- | --- |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | Podkarpackie |
| Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual | Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna |
| Temei juridic | Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008 |
| Tipul măsurii | Ad hoc |
| Buget | Buget global: 49 739 EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 22.4.2008 |
| Durată | 22.4.2008 |
| Obiectiv | Întreprinderi mici și mijlocii |
| Sectoare economice | Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| Ul. Wspólna 1/3 |
| PL-00-529 Warszawa |

Ajutor nr.

XS 141/08

Stat membru

Polonia

Regiune

Podkarpackie

Titlul schemei de ajutor sau numele societății care beneficiază de un ajutor individual

Metal-Odlew Lesław Kwiatkowski, Agnieszka Witkowska, Sp. Jawna

Temei juridic

Ustawa z dnia 8 października 2004 r. o zasadach finansowania nauki art. 10, Rozporządzenie Ministra Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Dz.U. 221 z 14.11.2007 r.), § 3 ust. 1, umowa nr II-197/P-221/2008

Tipul măsurii

Ad hoc

Buget

Buget global: 49 739 EUR

Valoarea maximă a ajutorului

În conformitate cu articolele 4(2)-(6) și 5 din regulament

Data punerii în aplicare

22.4.2008

Durată

22.4.2008

Obiectiv

Întreprinderi mici și mijlocii

Sectoare economice

Toate sectoarele care întrunesc condițiile pentru primirea ajutorului pentru IMM-uri

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

Ul. Wspólna 1/3

PL-00-529 Warszawa

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/27

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/18)

| Ajutor nr. | XR 131/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Ungaria |
| Regiune | — |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program |
| Temei legal | 77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 17 500 milioane HUF |
| Valoarea maximă a ajutorului | 50 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 15.10.2007 |
| Durată | 31.12.2012 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Ajutor nr.

XR 131/07

Stat membru

Ungaria

Regiune

—

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében nyújtható regionális beruházási támogatásokról szóló támogatási program

Temei legal

77/2007. (VII. 30.) FVM rendelet

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

17 500 milioane HUF

Valoarea maximă a ajutorului

50 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

15.10.2007

Durată

31.12.2012

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.fvm.hu

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 161/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Ungaria |
| Regiune | — |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból |
| Temei legal | 23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 11 010 milioane HUF |
| Valoarea maximă a ajutorului | 50 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 24.10.2007 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Ajutor nr.

XR 161/07

Stat membru

Ungaria

Regiune

—

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Regionális beruházási támogatás a Környezet és Energia Operatív Programból

Temei legal

23/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelet a Környezet és Energia Operatív Program prioritásaira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és egyes támogatási jogcímeiről

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

11 010 milioane HUF

Valoarea maximă a ajutorului

50 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

24.10.2007

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.nfu.hu/palyazatok

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 197/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Ungaria |
| Regiune | — |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból |
| Temei legal | 242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §
  201/2005 Korm. rendelet |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 1 006,2 milioane HUF |
| Valoarea maximă a ajutorului | 50 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 15.10.2007 |
| Durată | 30.4.2011 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Pozsonyi út 56. |
| H-1133 Budapest |

Ajutor nr.

XR 197/07

Stat membru

Ungaria

Regiune

—

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Regionális beruházási támogatás az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból

Temei legal

242/2006 Korm. rendelet 92/A-92/F. §

201/2005 Korm. rendelet

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

1 006,2 milioane HUF

Valoarea maximă a ajutorului

50 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

15.10.2007

Durată

30.4.2011

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Pozsonyi út 56.

H-1133 Budapest

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.nfu.gov.hu

www.eeagrants.hu

Alte informații

—

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/29

---

Comunicare a Comisiei în temeiul procedurii prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului

Modificare de către Italia a obligațiilor de serviciu public privind serviciile aeriene regulate pe rutele Trapani — Roma și retur, Trapani — Cagliari și retur, Trapani — Bari și retur, Trapani — Milano și retur

(2008/C 219/19)

Aplicând dispozițiile articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, statul italian a decis modificarea obligațiilor de serviciu public impuse pentru rutele Trapani — Roma și retur, Trapani — Cagliari și retur, Trapani — Bari și retur, Trapani — Milano și retur, publicate în JO C 150, 28.6.2006, JO C 141, 26.6.2007 și JO C 121, 17.5.2008.

Obligațiile de serviciu public impuse pentru ruta Trapani — Cagliari și retur se abrogă, iar punctul 1 din comunicarea publicată în JO C 150, 28.6.2006 se modifică după cum urmează:

Ruta vizată:

| | Trapani — Roma și retur, |
| --- | --- |

Trapani — Roma și retur,

| | Trapani — Bari și retur, |
| --- | --- |

Trapani — Bari și retur,

| | Trapani — Milano și retur. |
| --- | --- |

Trapani — Milano și retur.

Pentru „destinația Roma”, se înțelege aeroportul Roma Fiumicino, iar pentru „destinația Milano” se înțelege aeroportul Milano Linate.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/30

---

Exploatare de servicii aeriene regulate — Cerere de oferte lansată de guvernul provinciei Åland, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, pentru exploatarea de servicii aeriene regulate pe ruta Mariehamn (Åland) — Stockholm/Arlanda (Suedia)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/20)

1.   Introducere

La 26 iunie 2008, guvernul provinciei Åland a decis să suplimenteze obligația de serviciu public în ceea ce privește serviciile aeriene regulate pe ruta MHQ — ARN, pentru perioada 1 martie 2009-29 februarie 2012, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului.

Normele impuse de această obligație de serviciu public au fost publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 218, 27.8.2008, p. 17.

În cazul în care niciun transportator aerian nu a început sau nu este pe punctul de a începe prestarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligația de serviciu public impusă și fără a solicita o compensație financiară, guvernul provinciei Åland va limita accesul la această rută la un singur transportator aerian pe o perioadă de trei ani. Dreptul de a exploata servicii aeriene pe ruta respectivă se va acorda, în acest caz, în urma unei cereri de oferte, conform procedurii prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (d) din regulamentul susmenționat. Guvernul provinciei Åland a decis, la 26 iunie 2008, să publice o cerere de oferte în acest sens.

2.   Obiectul licitației

Furnizarea de servicii aeriene regulate în perioada 2 martie 2009-29 februarie 2012 pe ruta menționată mai sus, în conformitate cu obligația de serviciu public publicată în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 218, 27.8.2008, p. 17.

3.   Participarea la licitație

Participarea este deschisă tuturor transportatorilor aerieni care dețin o licență de operare valabilă eliberată de un stat membru în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind licențele operatorilor de transport aerieni.

4.   Procedura de licitație

Prezenta cerere de oferte face obiectul dispozițiilor articolului 4 alineatul (1) literele (d)-(i) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92. Autoritatea contractantă are dreptul de a respinge toate ofertele dacă prețul este prea mare sau dacă împrejurările sau condițiile de exploatare a serviciilor aeriene se modifică într-un mod atât de radical încât serviciile planificate sunt inadecvate sau imposibil de furnizat în modul precizat în cererea de oferte.

Înainte de încheierea contractului, guvernul provinciei Åland poate amâna data de început stabilită pentru furnizarea serviciilor. În acest caz, data de încheiere se amână în consecință.

5.   Dosarul de licitație

Dosarul de licitație complet, care cuprinde cererea de oferte, condițiile procedurii de licitație, condiții contractuale, o descriere obligației de serviciu public și detaliile despre destinație, precum și formularul de licitație se pot obține de la:

Åland Provincial Government, PB 1060, AX-22111, MARIEHAMN, Åland.

Documentele se pot solicita de asemenea prin e-mail, la adresa registrator@ls.aland.fi, prin telefon [(358-18) 250 00 sau prin fax (358-18) 237 90]. Persoana de contact este inginer șef Niklas Karlman [e-mail: niklas.karlman@ls.aland.fi, telefon (358-18) 251 30].

6.   Compensație financiară

Oferta trebuie să indice clar suma în euro (EUR) cerută pentru exploatarea serviciilor menționate mai sus în perioada în cauză. Valoarea indicată a compensației trebuie să se bazeze pe o estimare a costurilor și veniturilor reale aferente activității și pe cerințele minime pe care le implică obligația de serviciu public. Compensația se acordă doar pentru costurile asociate transportului aerian suportate pe aeroporturile Arlanda și Mariehamn, care pot fi atribuite direct serviciilor în cauză. Nu se acordă compensație pentru costuri precum taxele de decolare și de aterizare, care pot fi atribuite altor rute sau aeroporturi.

7.   Tarife

Oferta trebuie să precizeze tarifele și tipurile de bilete, precum și condițiile aplicabile. Tarifele trebuie să fie compatibile cu obligația de serviciu public aplicabilă rutei respective.

8.   Metoda de selectare

Transportatorul aerian va fi selectat dintre ofertele conforme cu cererea de oferte, care îndeplinesc cerințele prevăzute în caietul de sarcini. În cadrul procedurii de selecție se vor lua în considerare criteriile enumerate la articolul 4 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92.

9.   Perioada de valabilitate a contractului

Contractul va fi valabil de la data semnării sale de către ambele părți până la furnizarea de către transportatorul aerian, conform caietului de sarcini, a unui raport final către guvernul provinciei Åland, după ultima lună de exploatare, și anume februarie 2012, sub rezerva amânării datei de început și de încheiere.

10.   Modificarea și rezilierea contractului

Contractul poate fi modificat doar în cazul în care modificările sunt compatibile cu obligația de serviciu public publicată, aplicabilă rutei în cauză. Orice modificare a contractului trebuie efectuată în scris. Oricare dintre părți poate rezilia contractul, cu un preaviz de șase luni, fără a aduce atingere dreptului de a rezilia contractul pe baza anumitor motive întemeiate.

11.   Sancțiuni prevăzute în cazul nerespectării condițiilor contractuale

Transportatorul este responsabil de îndeplinirea obligațiilor sale contractuale. În cazul nerespectării condițiilor contractuale sau al îndeplinirii neconforme a acestora, din motive imputabile transportatorului aerian, autoritatea contractantă are dreptul de a reduce în mod proporțional valoarea compensației. Autoritatea contractantă își rezervă, de asemenea, dreptul de a solicita despăgubiri.

12.   Data limită pentru depunerea ofertelor

Ofertele trebuie depuse în termen de cel mult 31 de zile calendaristice de la data publicării prezentului anunț în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

13.   Depunerea ofertelor

Ofertele trebuie să fie remise registraturii guvernului provinciei Åland în timpul orelor de lucru menționate mai jos, până cel târziu la data indicată la punctul 12. Oferta trebuie depusă într-un plic închis, cu mențiunea „Anbud flygtrafik MHQ — ARN” (Ofertă pentru ruta MHQ — ARN). Oferta poate fi trimisă prin poștă sau prin servicii de mesagerie sau depusă personal la guvernul provinciei Åland, la adresa menționată la punctul 5.

Adresa birourilor guvernului provinciei Åland este Självstyrelsegården, Strandgatan, Mariehamn, Åland. Orele de lucru ale birourilor guvernului provinciei Åland sunt 8.00-16.15, de luni până vineri.

Oferta și toate documentele trebuie redactate fie în limba suedeză, fie în limba engleză și depuse în original și două copii.

Oferta va fi valabilă până la 30 ianuarie 2009, inclusiv.

Ofertele trimise prin fax sau e-mail nu vor fi acceptate.

14.   Valabilitatea cererii de oferte

Conform articolului 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92, cererea de oferte este valabilă doar în cazul în care niciun transportator aerian nu a început sau nu este pe punctul de a începe prestarea de servicii aeriene regulate pe ruta în cauză.

Transportatorii aerieni care intenționează să exploateze ruta în cauză începând cu 2 martie 2009, în conformitate cu obligația de serviciu public, fără drepturi exclusive, fără compensație financiară și garantând exploatarea rutei pe o perioada de cel puțin șase luni, sunt invitați să declare acest lucru la autoritatea aeronautică civilă finlandeză până la 2 februarie 2009, cel târziu. Guvernul provinciei Åland va fi responsabil de examinarea declarațiilor depuse de aceștia.

În cazul în care se va face o astfel de declarație, iar guvernul provinciei Åland consideră că propunerea transportatorului aerian îndeplinește cerințele obligației de serviciu public, prezenta cerere de oferte devine caducă.

În caz contrar, guvernul provinciei Åland va limita accesul la ruta în cauză la un singur transportator aerian.

Atribuirea contractului este subordonată alocării fondurilor necesare de către Parlamentul provinciei Åland.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/32

---

P-Lisabona: Exploatarea serviciilor aeriene regulate

Invitație de participare la procedura de ofertare lansată de Portugalia în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, în contextul procedurii de ofertare publice internaționale pentru exploatarea serviciilor aeriene regulate pe ruta Lisabona — Vila Real — Bragança — Vila Real — Lisabona

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/21)

1.   Introducere: În temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare, Portugalia a hotărât să modifice obligația de serviciu public impusă în ceea ce privește serviciile aeriene regulate pe ruta Lisabona — Vila Real — Bragança — Vila Real — Lisabona.

În consecință, s-a publicat în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 143 din 10 iunie 2008 o invitație de participare la procedura de ofertare în contextul procedurii de ofertare publice internaționale pentru exploatarea serviciilor aeriene regulate pe ruta Lisabona — Vila Real — Bragança — Vila Real — Lisabona.

În perioada prevăzută pentru depunerea ofertelor, menționată în paragraful anterior, nu s-a primit nicio oferă din partea niciunui transportator aerian; prin urmare, se consideră că procedura de ofertare publică internațională a rămas fără răspuns.

Cu toate acestea, având în vedere necesitatea asigurării continuității serviciilor aeriene regulate pe ruta menționată mai sus și interesul public subiacent exploatării serviciilor care fac obiectul respectivei invitații de participare la procedura de ofertare, a fost lansată o nouă procedură de ofertare publică internațională pentru exploatarea serviciilor aeriene regulate pe ruta Lisabona — Vila Real — Bragança — Vila Real — Lisabona, astfel încât cei interesați, care nu au avut cunoștință de procedura de ofertare precedentă în timp util, să își poată prezenta ofertele cu această ocazie.

Prin urmare, prin prezenta, transportatorii aerieni sunt invitați să își prezinte ofertele de exploatare a serviciilor aeriene regulate pe ruta Lisabona — Vila Real — Bragança — Vila Real — Lisabona, în termenii stabiliți în continuare.

În cazul în care, la 15 decembrie 2008, niciun transportator aerian nu este în măsură să inițieze exploatarea serviciilor aeriene regulate pe ruta vizată, în conformitate cu obligațiile de serviciu public impuse și fără a solicita compensații financiare, în urma procedurii de ofertare se va selecționa un singur transportator aerian căruia i se va acorda dreptul de a exploata serviciile aeriene în cauză, în conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (1) litera (d) din regulamentul menționat.

2.   Obiectul invitației de participare la procedura de ofertare: Furnizarea, începând cu 12 ianuarie 2009, de servicii aeriene regulate pe ruta menționată anterior, în conformitate cu obligația de serviciu public, astfel cum a fost publicată în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 143 din 10 iunie 2008.

3.   Participarea la procedura de ofertare: Toți transportatorii aerieni titulari ai unei licențe de exploatare valabile, emise de un stat membru în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind licențele operatorilor de transport aerieni, și titulari ai unui certificat de transportator aerian corespunzător pot depune o ofertă.

4.   Procedura de ofertare: Prezenta invitație de participare la procedura de ofertare respectă dispozițiile articolului 4 alineatul (1) literele (d), (e), (f), (g), (h) și (i) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92.

5.   Documentația procedurii de ofertare: Documentația completă a procedurii de ofertare, care include caietul de sarcini, poate fi obținută contra sumei de 100 EUR de la Instituto Nacional de Aviação Civil, I.P., Rua B, Edifícios 4, 5 e 6 — Aeroporto da Portela 4 — P-1749-034 Lisabona.

6.   Compensația financiară: Ofertele prezentate trebuie să precizeze în mod explicit suma cerută cu titlu de compensație pentru exploatarea serviciului în cauză pentru o perioadă de trei ani începând cu data prevăzută pentru inițierea exploatării (cu o defalcare anuală). În cazul în care ofertele conțin efectuarea de zboruri la sfârșit de săptămână, acestea nu trebuie să aducă după sine creșterea contribuției financiare pe care urmează să o suporte statul membru respectiv. Implicațiile financiare (care nu urmează să fie suportate de statul membru respectiv) care rezultă din efectuarea de zboruri la sfârșit de săptămână trebuie explicate și justificate corespunzător în oferta depusă de participant. Suma exactă a compensației acordate în cele din urmă va fi stabilită anual ex post în funcție de costurile suportate și de veniturile realizate efectiv în urma prestării serviciului în cauză și justificare în mod corespunzător, în limita sumei indicate în ofertă.

7.   Tarife: Ofertele prezentate trebuie să indice tarifele prevăzute, care trebuie să fie conforme cu obligațiile de serviciu public publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 143 din 10 iunie 2008.

8.   Durata, modificarea și rezilierea contractului: Contractul intră în vigoare la 12 ianuarie 2009 și se încheie după o perioadă de trei ani. În cazul unei modificări neprevăzute a condițiilor de exploatare, valoarea compensației financiare poate fi revizuită.

9.   Sancțiuni în caz de nerespectare a obligațiilor contractuale: În cazul în care transportatorul nu poate exploata serviciul în cauză din motive de forță majoră, valoarea compensației financiare va putea fi redusă proporțional cu zborurile care nu au fost efectuate. În cazul în care transportatorul nu exploatează ruta în cauză din alte motive decât cele de forță majoră sau în caz de neîndeplinire a obligațiilor de serviciu public, autoritățile portugheze au următoarele drepturi:

să reducă valoarea compensației financiare proporțional cu zborurile care nu au fost efectuate,

să inițieze acțiuni în instanță în urma cărora să se aplice amenzi și sancțiuni prevăzute de lege,

să aplice penalități contractuale,

să rezilieze contractul, în conformitate cu legislația portugheză, fără a aduce atingere situațiilor prevăzute în contract în acest sens,

să invoce motivele de anulare prevăzute de legislația portugheză și de contractul de licență.

10.   Depunerea ofertelor:

| 1. | Ofertele trebuie depuse până cel târziu la ora 17 în cea de-a 30-a zi (a treizecea zi) de la data publicării prezentei invitații de participare la procedura de ofertare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.

Ofertele trebuie depuse până cel târziu la ora 17 în cea de-a 30-a zi (a treizecea zi) de la data publicării prezentei invitații de participare la procedura de ofertare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| 2. | Ofertele și documentele însoțitoare pot fi depuse personal, cu confirmare de primire, la sediul Instituto Nacional de Aviação Civil, I.P., Rua B, Edifícios 4,5 e 6 — Aeroporto da Portela 4 — P-1749-034 Lisabona, între orele 9 și 17, sau pot fi trimise prin scrisoare recomandată la aceeași adresă, cu condiția ca aceasta să ajungă la destinație până la data și la ora stabilite la alineatul anterior, responsabilitatea pentru orice întârziere revenind exclusiv ofertantului. |
| --- | --- |

2.

Ofertele și documentele însoțitoare pot fi depuse personal, cu confirmare de primire, la sediul Instituto Nacional de Aviação Civil, I.P., Rua B, Edifícios 4,5 e 6 — Aeroporto da Portela 4 — P-1749-034 Lisabona, între orele 9 și 17, sau pot fi trimise prin scrisoare recomandată la aceeași adresă, cu condiția ca aceasta să ajungă la destinație până la data și la ora stabilite la alineatul anterior, responsabilitatea pentru orice întârziere revenind exclusiv ofertantului.

11.   Validitatea cererii de oferte: În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) prima teză din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92, validitatea prezentei invitații de participare la procedura de ofertare este supusă condiției ca niciun transportator aerian comunitar, susceptibil de a fi autorizat să exploateze ruta în cauză, să nu depună, înainte de 2 decembrie 2008, o cerere de autorizare de exploatare a rutei în cauză începând cu 14 august 2007, în conformitate cu obligațiile de serviciu public impuse și fără a primi vreo compensație financiară.

În cazul în care, până la data de 15 decembrie 2008, INAC, I.P. decide că unul sau mai mulți transportatori sunt în măsură să exploateze ruta în cauză, în conformitate cu obligațiile de serviciu public impuse, prezenta invitație de participare la procedura de ofertare, precum și orice oferă depusă în cadrul acesteia, rămân fără efect.

---

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/34

---

Exploatarea de servicii aeriene regulate — Invitație de participare la licitație lansată de Regatul Unit, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului, pentru exploatarea unor servicii aeriene regulate între Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra (Scoția)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/22)

1.   Introducere

În temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare, Regatul Unit a impus obligații de serviciu public (OSP) pentru serviciile aeriene regulate pe rutele Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra. Normele impuse de aceste OSP pentru Stornoway — Benbecula au fost publicate în JO C 53, 4.3.1995, modificările ulterioare fiind publicate în JO C 143, 8.5.1998, JO C 154, 29.5.2001 și JO C 310, 13.12.2002, precum și în JO C 285, 17.11.2005 și JO C 218, 27.8.2008; iar cele pentru Benbecula — Barra au fost publicate în JO C 53, 4.3.1995, modificările ulterioare fiind publicate în JO C 143, 8.5.1998, JO C 154, 29.5.2001 și JO C 310, 13.12.2002, precum și în JO C 295, 5.12.2003, JO C 285, 17.11.2005 și JO C 218, 27.8.2008.

Dacă, până la 1 martie 2009, niciun transportator aerian nu a început sau nu este pe punctul de a începe furnizarea de servicii aeriene regulate pe rutele Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra în conformitate cu OSP impuse și fără a solicita o compensație financiară, Regatul Unit a hotărât, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 4 alineatul (1) litera (d) din regulamentul menționat anterior, să continue limitarea accesului la fiecare dintre aceste rute la un singur transportator aerian (deși, pentru a se evita orice dubiu, un singur transportator aerian poate furniza servicii pe ambele rute) și să acorde prin licitație publică dreptul de a exploata astfel de servicii începând cu 1 aprilie 2009.

2.   Obiectul invitației de participare la licitație

Exploatarea, cu începere de la 1 aprilie 2009, a unor servicii aeriene regulate pe rutele Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra, în conformitate cu OSP impuse pentru aceste rute și publicate după cum urmează: pentru Stornoway — Benbecula, în JO C 53, 4.3.1995, modificările ulterioare fiind publicate în JO C 143, 8.5.1998, JO C 154, 29.5.2001 și JO C 310, 13.12.2002, precum și în JO C 285, 17.11.2005 și JO C 218, 27.8.2008; pentru Benbecula — Barra, în JO C 53, 4.3.1995, modificările ulterioare fiind publicate în JO C 143, 8.5.1998, JO C 154, 29.5.2001 și JO C 310, 13.12.2002, precum și în JO C 295, 5.12.2003, JO C 285, 17.11.2005 și JO C 218, 27.8.2008.

3.   Participare

Licitația este deschisă tuturor transportatorilor aerieni care dețin o licență de operare valabilă emisă de un stat membru, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind licențele operatorilor de transport aerieni. Serviciile respective vor fi asigurate în conformitate cu regimul de reglementare al Autorității Aeronautice Civile (CAA).

4.   Procedura de licitație

Prezenta invitație de participare la licitație se supune dispozițiilor de la articolul 4 alineatul (1) literele (d), (e), (f), (g), (h) și (i) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92.

5.   Dosarul de licitație/calificări etc.

Documentația completă de licitație, inclusiv formularele de licitație, caietul de sarcini, condițiile contractelor/anexele la condițiile contractului, precum și textele originale al OSP publicate după cum urmează: pentru Stornoway — Benbecula, în JO C 53, 4.3.1995, modificările ulterioare fiind publicate în JO C 143, 8.5.1998, JO C 154, 29.5.2001 și JO C 310, 13.12.2002, precum și în JO C 285, 17.11.2005 și JO C 218, 27.8.2008; și, pentru Benbecula — Barra, în JO C 53, 4.3.1995, modificările ulterioare fiind publicate în JO C 143, 8.5.1998, JO C 154, 29.5.2001 și JO C 310, 13.12.2002, precum și în JO C 295, 5.12.2003, JO C 285, 17.11.2005 și JO C 218, 27.8.2008, se poate obține gratuit de la autoritatea contractantă:

| Comhairle nan Eilean Siar |
| --- |
| Council Offices |
| Sandwick Road, Stornoway |
| Isle of Lewis, HS1 2BW |
| Scotland |
| United Kingdom |
| Tel. (44-18) 51 70 94 03 |
| Fax (44-18) 51 70 94 82 |
| (Persoană de contact: Murdo J Gray, Director of Technical Services) |
| E-mail: mgray@cne-siar.gov.uk |

Comhairle nan Eilean Siar

Council Offices

Sandwick Road, Stornoway

Isle of Lewis, HS1 2BW

Scotland

United Kingdom

Tel. (44-18) 51 70 94 03

Fax (44-18) 51 70 94 82

(Persoană de contact: Murdo J Gray, Director of Technical Services)

E-mail: mgray@cne-siar.gov.uk

Transportatorii aerieni vor trebui să includă în dosarul de licitație dovezi privind situația financiară (un raport anual și conturile auditate pentru ultimele trei exerciții financiare, dacă sunt disponibile, inclusiv cifra de afaceri și profitul înainte de impozitare pentru ultimele trei exerciții financiare), precum și dovezi privind experiența anterioară și capacitatea tehnică de a asigura serviciile descrise. Autoritatea contractantă își rezervă dreptul de a solicita informații suplimentare în legătură cu resursele și competențele financiare și tehnice ale oricăruia dintre ofertanți.

Dreptul de a exploata servicii pe rutele Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra este oferit pe baza principiului că acestea pot fi combinate într-un singur contract sau se pot prezenta oferte pentru a exploata doar unul dintre servicii sau ambele. În consecință, autoritatea contractantă își rezervă dreptul la discreție în ceea ce privește acceptarea ofertelor care se referă la furnizarea unui singur serviciu sau a ambelor servicii, iar ofertanții ar trebui să includă calculații de cost separate pentru fiecare ofertă în parte; cu toate acestea, ofertanții ar trebui să ia notă de faptul că autoritatea contractantă ar putea să accepte, de asemenea, oferte unice pentru furnizarea ambelor servicii și ar trebui să includă calculații de cost pentru asemenea oferte. Indiferent dacă sunt separate sau combinate, ofertele vor fi evaluate în funcție de care sunt cele mai avantajoase din punct de vedere economic pentru asigurarea exploatării ambelor servicii pe durata perioadelor respective specificate în cadrul invitației de participare la licitație. Ofertanții trebuie să aibă capacitatea de a demonstra că aeronavele specificate pot fi exploatate în condiții de siguranță către și dinspre aeroporturile în cauză; de asemenea, ofertanții trebuie să fi obținut, în momentul prezentării ofertei, aprobarea necesară din partea autorității de reglementare competente pentru exploatarea integrală a celor două rute. Ofertele trebuie să fie exprimate în lire sterline, iar toate documentele justificative trebuie să fie în limba engleză. Contractul sau contractele vor fi considerate ca fiind încheiate în temeiul dreptului scoțian și se vor afla sub jurisdicția exclusivă a tribunalelor scoțiene.

6.   Compensația financiară

Ofertele prezentate trebuie să menționeze suma solicitată drept subvenție pentru exploatarea serviciului (serviciilor) pentru perioada specificată la punctul 7 de mai jos, de la data programată pentru începere până la 31 martie 2012 (cu o analiză pentru fiecare an). Subvenția trebuie calculată în funcție de caietul de sarcini. Limita maximă acordată în final poate fi revizuită numai în eventualitatea unei modificări neprevăzute a condițiilor de exploatare.

Contractul sau contractele vor fi acordate de Comhairle nan Eilean Siar. Toate plățile prevăzute în contract(e) vor fi efectuate în lire sterline.

7.   Durata, modificarea și rezilierea contractului sau contractelor

Un contract pe 3 ani care începe la 1 aprilie 2009 se va termina la 31 martie 2012 pentru serviciul pe ruta Stornoway — Benbecula, iar un contract pe 3 ani care începe la 1 aprilie 2009 se va termina la 31 martie 2012 pentru serviciul pe ruta Benbecula — Barra. Un contract combinat pentru furnizarea de servicii aeriene pe rutele Stornoway — Benbecula și Benbecula — Barra ar începe la 1 aprilie 2009, iar drepturile și obligațiile conținute în acest contract aferente furnizării serviciilor aeriene în cauză ar înceta la 31 martie 2012. Se preconizează că un nou regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune de exploatare a serviciilor de transport aerian în Comunitate va abroga și reforma Regulamentele (CEE) nr. 2407/92, (CEE) nr. 2408/92 și (CEE) nr. 2409/92 ale Consiliului. Durata contractului în cauză va fi extinsă până la 31 martie 2013 dacă regulamentul menționat, în cazul în care va fi adoptat și va intra în vigoare înainte de 1 aprilie 2009, permite această extindere. Orice modificare adusă contractului (contractelor) ori rezilierea acestuia (acestora) se vor efectua în conformitate cu condițiile contractului (contractelor). Serviciile nu vor putea fi modificate decât cu acordul autorității contractante.

8.   Penalizări în cazul nerespectării condițiilor contractului (contractelor) de către transportatorul aerian

În eventualitatea în care transportatorul aerian nu efectuează un zbor din orice motiv, altele decât cele enumerate mai jos, Comhairle nan Eilean Siar poate reduce subvenția (subvențiile) în mod proporțional pentru fiecare caz în care nu s-a efectuat un zbor, cu condiția ca Comhairle nan Eilean Siar să nu reducă subvenția (subvențiile) dacă neefectuarea zborului (zborurilor) este cauzată de oricare dintre următoarele motive și dacă nu este rezultatul acțiunilor sau al neglijențelor transportatorului:

| — | condiții meteorologice/maree, |
| --- | --- |

—

condiții meteorologice/maree,

| — | închiderea aeroporturilor, |
| --- | --- |

—

închiderea aeroporturilor,

| — | motive de securitate, |
| --- | --- |

—

motive de securitate,

| — | greve, |
| --- | --- |

—

greve,

| — | motive de siguranță. |
| --- | --- |

—

motive de siguranță.

Conform condițiilor contractului (contractelor), neefectuarea zborului trebuie justificată de către transportatorul aerian în cauză.

9.   Data limită de depunere a ofertelor

1 lună de la data publicării prezentului anunț.

10.   Procedura de depunere a cererilor

Ofertele trebuie trimise la adresa menționată la punctul 5 de mai sus, în atenția Chief Executive (Directorul Executiv). Persoanele autorizate să deschidă ofertele sunt desemnate din rândul personalului serviciilor tehnice și al serviciilor aflate în subordinea Directorului Executiv al Comhairle nan Eilean Siar.

11.   Valabilitatea invitației de participare la licitație

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92, prezenta invitație de participare la licitație este valabilă numai dacă niciun transportator aerian comunitar nu prezintă, până la 1 martie 2009, un program de exploatare pentru una dintre rutele în cauză sau pentru ambele începând cu 1 aprilie 2009 sau înainte de această dată, conform OSP impuse, astfel cum au fost modificate, fără a primi nicio subvenție.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 28.8.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 219/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 219/36

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5303 — Arques/SHC)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/23)

| 1. | La 21 august 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Arques Industries AG („Arques”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi SHC GmbH & Co. KG („SHC”, Germania), controlată în prezent de întreprinderea Siemens AG („Siemens”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La 21 august 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Arques Industries AG („Arques”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul asupra întregii întreprinderi SHC GmbH & Co. KG („SHC”, Germania), controlată în prezent de întreprinderea Siemens AG („Siemens”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Arques și al întreprinderilor afiliate: restructurarea de întreprinderi; vânzarea cu ridicata și revânzarea de produse din domeniul tehnologiei informației, produse de telecomunicații și produse de cinema la domiciliu (home media), asamblarea de produse din domeniul tehnologiei informației, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Arques și al întreprinderilor afiliate: restructurarea de întreprinderi; vânzarea cu ridicata și revânzarea de produse din domeniul tehnologiei informației, produse de telecomunicații și produse de cinema la domiciliu (home media), asamblarea de produse din domeniul tehnologiei informației,

| — | în cazul întreprinderii SHC: dezvoltarea, fabricarea și distribuția de telefoane fixe și pentru telefonie pe internet, dispozitive de bandă largă (în special rutere și pasarele), produse de cinema la domiciliu (decodoare). |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii SHC: dezvoltarea, fabricarea și distribuția de telefoane fixe și pentru telefonie pe internet, dispozitive de bandă largă (în special rutere și pasarele), produse de cinema la domiciliu (decodoare).

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5303 — Arques/SHC, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5303 — Arques/SHC, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---